title: 2016 m. liepos 5 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/2111 dėl bendrovės „Airport Handling S.p.A.“ steigimo ir kapitalo suteikimo jai veiksmų SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), kuriuos įgyvendino Italija (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 4103) (Tekstas autentiškas tik italų kalba)Tekstas svarbus EEE.

text:
1.12.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 317/1

            KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/2111
      2016 m. liepos 5 d.
      dėl bendrovės „Airport Handling S.p.A.“ steigimo ir kapitalo suteikimo jai veiksmų SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), kuriuos įgyvendino Italija
      (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 4103)
      (Tekstas autentiškas tik italų kalba)
      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
      atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
      pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtą (-as) nuostatą (-as) (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,
      kadangi:
      1.   PROCEDŪRA

                  (1)

                  Gavusi skundą, 2010 m. birželio 23 d. Komisija Italijos institucijoms pranešė nusprendusi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 108 straipsnio 2 dalį pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl 2002–2010 m. Milano Malpensos ir Milano Linatės oro uostus valdančios valstybinės bendrovės „SEA S.p.A“ (toliau – SEA) į savo patronuojamąją bendrovę „SEA Handling S.p.A.“ (toliau – SEAH), tuose oro uostuose teikiančią antžemines paslaugas, atliktų kapitalo injekcijų.

                  (2)

                  Per tą laikotarpį beveik visos bendrovės SEA akcijos priklausė viešojo sektoriaus institucijoms, t. y. Milano savivaldybei (84,56 %) ir Milano provincijai (14,56 %), taip pat mažesniems akcininkams (0,88 %). 2011 m. gruodžio mėn. 29,75 % bendrovės SEA kapitalo buvo parduota privačiam fondui „F2i“ („Fondi italiani per le infrastrutture“). 2012 m. pabaigoje fondas „F2i“ savo turimą bendrovės SEA akcijų paketą padidino iki 44,31 %. Šiuo metu, kai šiuo sprendimu užbaigta oficiali tyrimo procedūra, 54,81 % bendrovės SEA akcijų priklauso Milano savivaldybei, 44,31 % – fondui „F2i“ ir 0,88 % – kitiems akcininkams.

                  (3)

                  2012 m. gruodžio 19 d. Komisija priėmė sprendimą C(2012) 9448, šis buvo pataisytas 2013 m. kovo 22 d. sprendimu C(2013) 1668 (toliau – sprendimas dėl susigrąžinimo) dėl bendrovės SEA savo patronuojamai bendrovei SEAH 2002–2010 m. suteiktos pagalbos. Komisija padarė išvadą, kad visos kapitalo injekcijos, bendrovės SEA atliktos į savo patronuojamosios bendrovės kapitalą, yra neteisėta valstybės pagalba. Komisija taip pat padarė išvadą, kad, nors įmonė SEAH gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone, tų kapitalo injekcijų nebuvo galima paskelbti suderinamomis su vidaus rinka pagal ES Gaires dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (2).

                  (4)

                  Taigi Italijai buvo nurodyta imtis visų reikalingų veiksmų pagal taikytinus nacionalinės teisės aktus iš įmonės SEAH nesuderinamai valstybės pagalbai, kurios suma yra apie 359,644 mln. EUR, ir su susigrąžintina suma susijusioms palūkanoms susigrąžinti.

                  (5)

                  Atitinkamai 2013 m. kovo 4, 15 ir 18 d. Italija, bendrovė SEAH ir Milano savivaldybė Bendrajam Teismui pateikė ieškinius, kuriais siekė, kad būtų panaikintas sprendimas dėl susigrąžinimo (bylos T-125/13, T-152/13 ir T-167/13). Bylos T-125/13, T-152/13 ir T-167/13 dar nagrinėjamos.

                  (6)

                  2013 m. kovo 18 ir 21 d. bendrovė SEAH ir Milano savivaldybė pateikė prašymus sustabdyti sprendimo dėl susigrąžinimo taikymą (bylos T-152/13 R ir T-167/13 R). 2013 m. gegužės 21 d. Lombardijos administracinis teismas (toliau – Lombardijos teismas) nurodė sprendimo dėl susigrąžinimo įgyvendinimą sustabdyti. 2013 m. rugsėjo 25 d. Valstybės taryba Lombardijos teismo nutartį panaikino. Bendrajam Teismui pateiktas prašymas sustabdyti sprendimo taikymą 2013 m. birželio mėn. buvo atsiimtas (3).

                  (7)

                  2013 m. lapkričio 27 d., vykstant neoficialiai išankstinio pranešimo procedūrai, Italija su Komisija konsultavosi dėl šių projektų: pirmiausia dėl bendrovės SEA plano likviduoti bendrovę SEAH; antra, dėl bendrovės SEA ketinimo steigti naują patronuojamąją bendrovę „Airport Handling S.p.A.“ (toliau – „Airport Handling“) antžeminėms paslaugoms Milano oro uostuose teikti ir suteikti jai pradinio akcinio kapitalo. Vykstant tai išankstinio pranešimo procedūrai, Italija Komisijos paprašė patvirtinti, kad:

                              a)

                              bendrovės SEAH turto pardavimas, vykstant jos likvidavimui, nėra ekonominio tęstinumo įmonės „Airport Handling“ atžvilgiu elementai, taigi ir pirmosios įsipareigojimai, visų pirma reikalavimas grąžinti bendrovei SEAH suteiktą neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, antrajai neperduodami;

                              b)

                              įmonės SEA akcinio kapitalo injekcija į bendrovę „Airport Handling“ nelaikytina valstybės pagalba.

                  (8)

                  2014 m. liepos 9 d. raštu Komisija Italijai pranešė nusprendusi dėl bendrovės SEA steigiamos įmonės „Airport Handling“ pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – 2014 m. sprendimas pradėti tyrimą). Vykstant tai procedūrai Komisija Italijos paprašė per mėnesį nuo šio rašto gavimo pateikti visą informaciją, kuri galėtų būti naudinga vertinant bendrovės SEAH pareigos grąžinti pagalbą perdavimo bendrovei „Airport Handling“ klausimą, taip pat galimą pagalbą, susijusią su bendrovės SEA kapitalo injekcija į bendrovę „Airport Handling“.

                  (9)

                  2014 m. rugsėjo 19 d. Italija, bendrovė SEA ir bendrovė „Airport Handling“ Bendrajam Teismui pateikė ieškinius, kuriais siekė, kad būtų panaikintas 2014 m. sprendimas pradėti tyrimą (bylos T-673/14, T-674/14 ir T-688/14). Bendrasis Teismas (ketvirtoji kolegija) 2015 m. gruodžio 8 d. nutartimi ieškinį byloje T-673/14 atmetė; ieškiniai bylose T-674/14 ir T-688/14 buvo atsiimti atitinkamai 2015 m. liepos 14 ir 15 d.

                  (10)

                  2014 m. rugsėjo 23 ir 25 d. bendrovės SEA ir „Airport Handling“ pateikė prašymus dėl laikinųjų priemonių, kad būtų sustabdytas Komisijos 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą taikymas (bylos T-674/14 R ir T-688/14 R). 2014 m. rugsėjo 29 d. Bendrojo Teismo pirmininkas nurodė sustabdyti 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą skelbimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 2014 m. lapkričio 28 d. Bendrojo Teismo pirmininkas atmetė bendrovių SEA ir „Airport Handling“ prašymus dėl laikinųjų priemonių ir panaikino preliminarią laikinąją priemonę, kuria buvo nurodęs Komisijai neskelbti 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą (4).

                  (11)

                  2015 m. vasario 6 d. 2014 m. sprendimas pradėti tyrimą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                      (5), tuo sprendimu Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti savo pastabas dėl tiriamųjų priemonių.

                  (12)

                  Savo pastabas dėl 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą Italija pateikė 2014 m. rugsėjo 9 d. raštu.

                  (13)

                  Komisija gavo keturių suinteresuotųjų šalių pastabas. Tas pastabas Komisija persiuntė Italijai ir suteikė jai galimybę į jas atsakyti. Savo pastabas dėl minėtų pastabų Italija Komisijai pateikė 2015 m. gegužės 26 d. raštu.

                  (14)

                  Komisija 2015 m. gegužės 20 d. raštu Italijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Italija atsakė 2015 m. birželio 19 ir 22 d., taip pat liepos 2 d. raštais.

                  (15)

                  2015 m. sausio 30 d., gegužės 7 d. ir rugsėjo 15 d. įvyko Komisijos tarnybų, Italijos institucijų ir patikos bendrovės „Milan Airport Handling Trust“ atstovų posėdžiai. Po tų posėdžių patikos bendrovė Komisijai kelis kartus (2015 m. vasario 6 d., birželio 8 d., rugpjūčio 13 d. ir rugsėjo 23 d.) pateikė medžiagos, kuria iš esmės siekta Komisijai pranešti apie bendrovės „Airport Handling“ akcijų mažumos dalies pardavimo procedūros būklę. Patikos bendrovės pobūdis ir užduotis bus paaiškinti šio dokumento 2.3 skirsnyje.

                  (16)

                  2015 m. spalio 23 d. raštu Komisija Italijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Italija atsakė 2015 m. lapkričio 10 d. raštu.

                  (17)

                  2015 m. lapkričio 25 d. buvo surengtas Komisijos tarnybų ir Italijos institucijų, patikos bendrovės „Milan Airport Handling Trust“ ir bendrovės „D’Nata“, besirengiančios įsigyti bendrovės „Airport Handling“ akcinio kapitalo dalį, posėdis.

                  (18)

                  2015 m. gruodžio 16 d. raštu Italija Komisijai pranešė apie planus iš dalies pakeisti bendrovės „Airport Handling“ ekonominės veiklos mastą.

                  (19)

                  Italija 2015 m. gruodžio 18 d. raštu pateikė pagrindinės medžiagos, jos pateiktos nagrinėjant bylas, apibendrinimą. Komisija atsakė 2016 m. sausio 19 d. raštu.

                  (20)

                  2016 m. sausio 29 d. ir vasario 15 d. raštais Italija Komisijai pateikė naujos informacijos apie bendrovės „Airport Handling“ privatizacijos procesą.

            2.   PRIEMONĖS APRAŠYMAS

                  (21)

                  Tiriamos toliau nurodytos dvi priemonės. Pirma – bendrovės „Airport Handling“ steigimas, kartu likviduojant bendrovę SEAH. Komisija vertino, ar dėl šios priemonės tarp abiejų bendrovių esama ekonominio tęstinumo, dėl kurio bendrovės SEAH pareiga grąžinti pagalbą turėtų būti perduota bendrovei „Airport Handling“. Antra – valstybinės patronuojančiosios bendrovės SEA vykdomas akcinio kapitalo suteikimas bendrovei „Airport Handling“. Komisija vertino, ar ši priemonė buvo įgyvendinta rinkos sąlygomis. Toliau pateikiamas su šiais sandoriais susijusių aplinkybių aprašymas.

            2.1.   Susitarimai su profesinėmis sąjungomis ir naujos darbo sutartys

                  (22)

                  Laikotarpiu, per kurį buvo įgyvendinamos nagrinėjamosios priemonės, bendrovių grupė „SEA Group“ (SEA ir SEAH), bendrovė SEAH ir bendrovė „Airport Handling“ atitinkamai sudarė susitarimus su profesinėmis sąjungomis, atstovaujančiomis bendrovės SEAH darbuotojams, vykstant savanoriškam bendrovės SEA inicijuotam bendrovės SEAH likvidavimui. Bendras tų susitarimų tikslas buvo išsaugoti visų bendrovės SEAH darbuotojų darbo vietas ir užtikrinti, kad bendrovių grupėje „SEA Group“ būtų toliau tvariai teikiamos antžeminės paslaugos. Buvo sudaryti toliau nurodyti susitarimai.

                  (23)

                  Bendrovei SEA nusprendus, kad bendrovė SEAH turėtų būti likviduota, siekiant laikytis sprendimo dėl susigrąžinimo, bendrovių grupė „SEA Group“2013 m. lapkričio 4 d. sudarė susitarimą su profesinių sąjungų organizacijomis; susitarimu siekta spręsti bendrovės SEAH darbuotojų atleidimo iš darbo klausimą. Susitarimu buvo nustatytas savanoriško darbo sutarties nutraukimo paskatų planas, taikytinas visiems bendrovės SEAH darbuotojams; planas turėjo būti įgyvendinamas kolektyviniu atleidimu iš darbo ir naujos bendrovei SEA visiškai priklausančios patronuojamosios bendrovės, įdarbinsiančios dalį bendrovės SEAH darbuotojų, įsteigimu.

                  (24)

                  Tame susitarime išdėstyta „preliminari susitarimo tvarka“ ir numatyta, kad reikia „įgyvendinimo susitarimo“, kuriuo būtų nustatytos naujų sutarties sąlygų taisyklės ir nauja bendrovės „Airport Handling“ darbo struktūra, nes, Komisijos nurodymu, tęstinumo nebus, jeigu bus ex novo nustatyti darbo santykiai. Be to, laikantis susitarimo, tokį įgyvendinimo susitarimą būtų galima sudaryti tik užbaigus komercines bendrovės „Airport Handling“ ir Linatės bei Malpensos oro uostuose veiklą vykdančių vežėjų derybas, grindžiamas laisva konkurencija (6). Apibendrinant galima pasakyti, kad įgyvendinimo susitarimas turėjo būti pagrįstas šiais principais:

                              —

                              toliau siekiama išsaugoti visų bendrovės SEAH darbuotojų darbo vietas,

                              —

                              nustatomi aiškūs galimo darbuotojų perkėlimo bendrovių grupės „SEA Group“ viduje kriterijai,

                              —

                              išlaikomas ekonominis antžeminių paslaugų teikimo veiklos gyvybingumas,

                              —

                              nustatoma tinkama įtraukioji darbo santykių sistema,

                              —

                              toliau taikoma bendrovių grupės „SEA Group“ socialinės gerovės sistema.

                  (25)

                  2014 m. balandžio 22 d. bendrovė SEAH pradėjo įgyvendinti atleidžiamų darbuotojų judumo schemą (it. Collocamento in mobilità); tai Italijos valstybės įdiegta socialinės apsaugos sistema, kuria pirmiausia siekiama paremti sunkumų patiriančių įmonių darbuotojus nedarbo laikotarpiu (7). Tuo metu bendrovė SEAH turėjo 2 214 darbuotojų, o tai prilygsta 1 980 visą darbo dieną dirbančių darbuotojų.

                  (26)

                  2015 m. gegužės 31 d. bendrovėje „Airport Handling“ buvo […] (*1) darbuotojų ([…] (*1) etato ekvivalentų), iš jų […] (*1) darbuotojų ([…] (*1) etato ekvivalentų) anksčiau buvo bendrovės SEAH darbuotojai.

                  (27)

                  2014 m. birželio 4 d. bendrovė SEAH ir profesinės sąjungos pasirašė įgyvendinimo susitarimą, kuriuo siekiama įgyvendinti preliminarios susitarimo tvarkos, paminėtos šio dokumento 24 konstatuojamojoje dalyje, nuostatas.

                  (28)

                  Susitarime nustatyta, kad bendrovė SEA sutiko, pirma, kad įmonė „Airport Handling“, atsižvelgdama į jai reikiamą darbuotojų skaičių ir darbo vietų profilį, įdarbins bendrovės SEAH darbuotojus ir, antra, kad bus pradėtos derybos su profesinių sąjungų organizacijomis dėl darbuotojų atrankos kriterijų. Susitarime taip pat nustatyta, kad bet kokioje naujoje darbo sutartyje su bendrove „Airport Handling“ turi būti būtinai nurodyta, kad darbo sutartis su bendrove SEAH yra oficialiai ir iš esmės nutraukta.

                  (29)

                  Remiantis tuo susitarimu, bendrovė SEAH teigė esanti pasirengusi darbuotojams, kurie iki 2014 m. birželio 30 d. sutiks nesipriešinti atleidimo priemonėms, taikyti finansinių paskatų schemą.

                  (30)

                  Be to, 2014 m. birželio 4 d. bendrovė „Airport Handling“ sudarė susitarimą su profesinių sąjungų organizacijomis. Tame susitarime nurodytas darbuotojų, kurių bendrovei „Airport Handling“ reikės 2014 m. liepos 1 d. ir kurių sutartys bus neterminuotos, skaičių. Jame taip pat nurodyta, kad bendrovė „Airport Handling“ sutiko pirmumo teise vėl įdarbinti buvusius bendrovės SEAH darbuotojus.

                  (31)

                  Tame susitarime etato ekvivalentais nurodyta, kiek darbuotojų greičiausiai reikės bendrovei „Airport Handling“. Taigi, susitarime pabrėžiama, kad tie nurodyti skaičiai gali keistis, t. y. gali keistis susitarime nurodytas bendras skaičius ir (arba) kintamieji. Apskaičiuotasis darbuotojų skaičius buvo: […] (*1) nuolatinių paslaugas teikiančių darbuotojų etato ekvivalentų; […] (*1) administracijos darbuotojų etato ekvivalentų; […] (*1) sezoniniams darbams pagal terminuotas sutartis samdomų darbuotojų etato ekvivalentų. Susitarime nustatyta, kad, siekdama patenkinti tą paklausą, bendrovė „Airport Handling“ laikysis pirmumo strategijos ir pasiūlys darbą asmenims, dabar dirbantiems bendrovėje SEAH. Susitarime taip pat nustatyta įdarbinimo tvarka, teisinis ir finansinis darbo sutarčių turinys, socialinės gerovės politika ir darbo organizavimas. Iš susitarimo nuostatų aišku, kad buvę bendrovės SEAH darbuotojai pagal naujas sutartis bus samdomi nustatant iš esmės kitokias ekonomines sąlygas.

                  (32)

                  Tame susitarime nustatyta darbo tvarka skiriasi nuo darbo tvarkos, įmonės SEAH taikytos savo darbuotojams. Visų pirma:

                              —

                              pagal nacionalinę aviacijos darbuotojų kolektyvinę sutartį bendrovė „Airport Handling“ taikys antžeminių paslaugų teikėjų skirsnį, nors anksčiau bendrovėje SEAH dirbusių darbuotojų darbo sutartims buvo taikytas oro uostų veiklos vykdytojų skirsnis. Pasak Italijos, antžeminių paslaugų teikėjų skirsnyje nustatytos kitokios atostogų (20 dienų, o ne 22 dienos per metus), darbo laiko (7 val. 30 min., o ne 7 val. 15 min. per dieną) ir atlygio bei išmokų (nebelieka 6 dienų atlygio) sąlygos,

                              —

                              kitaip organizuojamos atlyginimo teisės, pvz., bendrovė „Airport Handling“ netaiko tam tikrų antraštinių įmonės sutarties, papildančios nacionalinę kolektyvinę sutartį, dalių, nors bendrovė SEAH savo darbuotojams jas taikė,

                              —

                              kitokia darbuotojų organizacija (pvz., […] (*1)).

                  (33)

                  Pasak Italijos, dėl to:

                              —

                              bendrovės „Airport Handling“ bendros darbo sąnaudos sumažėjo 30 %, palyginti su bendrovės SEAH bendromis darbo sąnaudomis,

                              —

                              bendrovės „Airport Handling“ papildomos įmonės sutarties sąnaudų dydis sumažėjo […] (*1) proc., palyginti su bendrovės SEAH sąnaudomis, o metinis vidutinio atlyginimo sumažinimas yra [....] (*1) už mėnesinį atlyginimą.

                  (34)

                  2014 m. birželio 9 d. bendrovės SEAH neeiliniame akcininkų susirinkime buvo patvirtintas bendrovės likvidavimas ir savanoriško likvidavimo procedūra, taip pat nustatyta, kad likvidavimas pradedamas 2014 m. liepos 1 d. (8)

                  (35)

                  Likvidatorius buvo paskirtas, jam nustatyta užduotis parduoti įmonės turtą, sumokėti kreditoriams ir parengti galutinį likvidavimo balansą ir ataskaitą.

                  (36)

                  Profesinių sąjungų organizacijos nustatė sąlygą, kad 2014 m. birželio 4 d. susitarimai įsigalios, jeigu bus teigiamas bendrovės SEAH darbuotojų referendumo rezultatas. Tas referendumas vyko 2014 m. birželio 11–13 d. Referendume 2014 m. birželio 4 d. susitarimas buvo atmestas.

                  (37)

                  Todėl 2014 m. liepos 1 d. bendrovės SEAH akcininkų susirinkime buvo nuspręsta iki 2014 m. rugpjūčio 31 d. pratęsti bendrovės SEAH veiklos nutraukimo terminą, įgalioti likvidatorių (šis savo pareigas ėmė vykdyti 2014 m. liepos 1 d.) iki tos dienos laikinai valdyti bendrovę, o pasibaigus tam terminui, imtis bendrovės SEAH turto perleidimo ir nutraukti veiklą.

                  (38)

                  Siekdamos pakeisti neigiamą balsavimo 2014 m. birželio 14 d. referendume rezultatą, profesinių sąjungų organizacijos 2014 m. liepos 4 d. pateikė tam tikrus paaiškinimus dėl punktų, nustatytų 2014 m. birželio 4 d. susitarime, pavyzdžiui, paaiškino, kad papildomos darbo dienos turėjo būti tolygiai paskirstytos per visus metus, frazė „darbo valandų efektyvumas“ reiškia, kad turi būti dirbama bent 7,5 val. per dieną 5 darbo dienas per savaitę, o darbuotojai gali rinktis (iš dviejų galimybių), kaip dirbti per tam tikras šventes, už kurias nebebus mokama pagal naują susitarimą. 2014 m. liepos 7 d. bendrovė „Airport Handling“ tuos pasiūlymus patvirtino. 2014 m. liepos 15 d. bendrovė „Airport Handling“ pasirašė papildomą susitarimą, kuriuo patvirtintas 2014 m. birželio 4 d. susitarimo galiojimas ir kuriame pateikti profesinių sąjungų organizacijų prašyti paaiškinimai. Tačiau tuo nauju susitarimu nenustatyta jokių esminių pakeitimų, palyginti su anksčiau atmestu 2014 m. birželio 4 d. susitarimu.

                  (39)

                  2014 m. rugpjūčio mėn. bendrovė SEAH pradėjo atleidinėti visus savo darbuotojus. Tuo pat metu bendrovė„Airport Handling“ ėmėsi samdyti tuos buvusius bendrovės SEAH darbuotojus, kurių, jos manymu, reikėjo jos veiklai. Bendrovė „Airport Handling“ taip pat susisiekė su paslaugas laikinų darbuotojų samdymo srityje teikiančia įmone „Adecco“ dėl laikinų darbuotojų suradimo.

                  (40)

                  Bendrovė SEAH nustojo veikti 2014 m. rugsėjo 1 d. Tą dieną Milano oro uostuose veiklą pradėjo vykdyti bendrovė „Airport Handling“. 2014 m. rugsėjo 1 d. bendrovė „Airport Handling“ turėjo […] (*1) darbuotojus ([…] (*1) etato ekvivalentai), taigi įdarbino […] (*1) proc. 2014 m. balandžio 22 d. (tą dieną pradėta oficiali kolektyvinio bendrovės darbuotojų atleidimo iš darbo procedūra) bendrovės SEAH turėtų darbuotojų. Be to, bendrovė „Airport Handling“ naudojosi […] (*1) laikinų darbuotojų ([…] (*1) etato ekvivalentai) paslaugomis […] (*1).

            2.2.   Sutartis su oro vežėjais

                  (41)

                  2014 m. balandžio 22 d. raštu bendrovė SEAH oro vežėjams, tiekėjams ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešė, kad 2014 m. liepos 1 d. nutraukia savo veiklą, taigi nuo tos dienos Milano oro uostuose nebeteiks antžeminių paslaugų.

                  (42)

                  Po šio pranešimo dešimt oro vežėjų nusprendė patikėti antžemines paslaugas Milano oro uostuose teikti kitiems paslaugų teikėjams, ne bendrovėms SEAH ir „Airport Handling“.

                  (43)

                  Tuo pat metu, vykstant atviriems konkursams, bendrovę „Airport Handling“ antžeminių paslaugų teikėja pasirinko devyniolika Milano oro uostuose veiklą vykdančių oro vežėjų. Kiti oro vežėjai bendrovę „Airport Handling“ pasirinko vykstant konkurencinio dialogo procedūrai. Pasak Italijos, paslaugų teikėjo atranka paprastai grindžiama tam tikrų veiksnių vertinimu, pavyzdžiui, vertinama kaina, paslaugų teikėjo finansinis patikimumas, tai, ar turima efektyvi įranga, ar yra tinklas, taip pat vertinami veiklos vykdytojo ankstesni rezultatai, patirtis ir kompetencija.

            2.3.   Bendrovės „Airport Handling“ įsteigimas ir bendrovės SEA turimos akcijų dalies perdavimas patikos bendrovei „Milan Airport Handling Trust“; kapitalo suteikimas bendrovei „Airport Handling“

                  (44)

                  Bendrovė „Airport Handling“ buvo įsteigta 2013 m. rugsėjo 9 d.; ji įsteigta kaip akcinė bendrovė, turinti 10 000 EUR akcinį kapitalą.

                  (45)

                  2014 m. kovo 10 d. bendrovės SEA direktorių valdyba nusprendė bendrovės „Airport Handling“ kapitalą padidinti iki 2,5 mln. EUR, kad bendrovė „Airport Handling“ atitiktų reikalavimus, taikomus siekiant Nacionalinės civilinės aviacijos institucijos (toliau – ENAC) teikiamo antžeminių paslaugų teikėjo sertifikavimo. Laikantis galiojančių nacionalinių taisyklių, ENAC licencijas teikia antžeminių paslaugų teikėjams, atitinkantiems šiuos reikalavimus (9):

                              —

                              kapitalas turi sudaryti bent ketvirtadalį visos tikėtinos apyvartos,

                              —

                              veiklos ištekliai ir organizaciniai pajėgumai turi būti pakankami paslaugoms teikti,

                              —

                              reikia turėti sertifikatą, kuriuo patvirtinama, kad vykdomi visi darbo ir saugos įstatymais nustatyti įpareigojimai.

                  (46)

                  2014 m. birželio 30 d. bendrovės SEA direktorių valdyba nusprendė įsteigti patikos bendrovę „Milan Airport Handling Trust“ (toliau – patikos bendrovė) ir bendrovės „Airport Handling“ kapitalą padidinti iki 25 mln. EUR.

                  (47)

                  Patikos bendrovė buvo įsteigta 2014 m. birželio 30 d., tą pačią dieną buvo pasirašytas patikos dokumentas. Remiantis patikos bendrovės steigimo dokumentu, patikos bendrovė: i) kol bus parduota turima įmonės akcijų mažumos dalis, veikia kaip vienintelis bendrovės „Airport Handling“ akcininkas ir ii) užtikrina, kad bendrovė „Airport Handling“ veiktų ekonominiu požiūriu netęsdama bendrovės „SEA Handling“ veiklos.

                  (48)

                  Remiantis patikos dokumentu, patikos bendrovė buvo įsteigta siekiant konkrečių tikslų:

                              —

                              patvirtinti ir paliudyti, kad tarp bendrovių „Airport Handling“ ir SEA bei SEAH nėra ekonominio tęstinumo, visų pirma tai užtikrinant tuo, kad bendrovė „Airport Handling“ valdoma atskirai nuo bendrovės SEA,

                              —

                              leisti į bendrovės „Airport Handling“ akcinį kapitalą investuoti nepriklausomiems trečiųjų šalių investuotojams, ir ta akcijų dalis turi būti bent 30 %.

                  (49)

                  Patikos dokumente nustatyta, kad patikos bendrovė, siekdama vykdyti savo užduotį, vykdo jai suteiktą įgaliojimą:

                              —

                              skirti direktorius, teisės aktų nustatytą auditą atliekančius auditorius ir kitus juridinius asmenis – juos renkasi iš reikalavimus atitinkančių kandidatų, bendrovių SEA arba SEAH atžvilgiu neturinčių su veikla susijusios atsakomybės arba darbo santykių,

                              —

                              prašyti, kad direktoriai pateiktų veiksmų, kuriais siekta užtikrinti, kad nebūtų ekonominio tęstinumo, ir kurių buvo imtasis iki patikos bendrovės įsteigimo, ataskaitą, ir

                              —

                              užtikrinti, kad būtų įdiegtos tinkamos procedūros siekiant neleisti bendrovei „Airport Handling“, pasirašant arba išsaugant sutartis su oro vežėjais, nederamai pasinaudoti bendrovės SEA komercine informacija ir įgyti pranašumą prieš konkurentus, tačiau turi būti laikomasi patikos dokumento A priede nustatytų apribojimų.

                  (50)

                  Visų pirma, remiantis patikos dokumentu, patikėtinis patikrina, ar, įsteigus bendrovę „Airport Handling“, nebuvo imtasi kokių nors teisinių veiksmų, kuriais bendrovė SEAH bendrovei „Airport Handling“ būtų perdavusi kokį nors turtą, kilnojamąjį arba nekilnojamąjį turtą, sutartis su oro vežėjais ir (arba) antžeminių paslaugų teikėjais, intelektinės nuosavybės teises arba vienašalius įsipareigojimus (t. y. tikrąsias arba asmenines garantijas), turinčias ekonominį poveikį, išskyrus tai, kas nustatyta pagal patikos dokumentą.

                  (51)

                  Šiuo požiūriu, patikos dokumente nustatyta, kad patikėtiniui nesuteikti įgaliojimai kontroliuoti šių dalykų:

                              —

                              to, kad bendrovę „Airport Handling“ įsteigė ir kapitalo jai suteikė bendrovė SEA,

                              —

                              to, kad bendrovė „Airport Handling“ iš bendrovės SEAH perėmė darbuotojus,

                              —

                              to, kad bendrovė „Airport Handling“ savo turtą ir antžeminių paslaugų įrangą nuomojasi iš bendrovės SEAH pagal nuomos sutartį, kurios galiojimas baigiasi 2015 m. vasario 28 d.

                  (52)

                  Be to, patikos dokumente taip pat nustatyta, kad patikėtinis turi įsitikinti, kad:

                              —

                              išskyrus bendrovei SEA patikos dokumentu suteiktus įgaliojimus, bendrovės „Airport Handling“ veiklos valdymas yra atskirtas nuo bendrovės SEA valdymo, kontroliuojant ir prižiūrint direktorių valdybai, o šios narius savarankiškai skiria patikėtinis,

                              —

                              prieš įsteigiant arba įsteigus patikos bendrovę bendrovės SEA ir „Airport Handling“ nepriėmė jokių teisinių dokumentų, kuriais būtų perduotas bendrovės SEA turtas, kilnojamasis arba nekilnojamasis turtas, sutartys, vienašaliai įsipareigojimai (t. y. tikrosios arba asmeninės garantijos), turintys ekonominį poveikį, arba intelektinės nuosavybės teisės, išskyrus tai, kas nustatyta patikos dokumente arba ko bendrovė SEA, būdama Milano oro uostų koncesijos sutarčių turėtoja, galėjo prašyti, taip pat

                              —

                              bendrovė „Airport Handling“ taiko procedūras ir kontrolės priemones, kuriomis siekiama išvengti galimybės, kad ji pasinaudos bendrovės SEA nuosavybine komercine informacija, kuria bendrovei „Airport Handling“ būtų nederamai padedama sudaryti arba išlaikyti sutartis su oro vežėjais; tai, pavyzdžiui, būtų informacija apie bendrovės SEAH anksčiau sudarytas sutartis arba bendrovei SEA, veikiančiai kaip oro uostų veiklos vykdytojas, pateikti oro vežėjų reikalavimai.

                  (53)

                  Tačiau, remiantis patikos dokumentu, patikėtiniui nenustatyta užduotis tikrinti arba vertinti aplinkybes, susijusias su tuo, kad:

                              —

                              bendrovės SEA atstovai dalyvavo derybose su darbuotojais, kuriuos turėjo perimti bendrovė „Airport Handling“,

                              —

                              bendrovė „Airport Handling“ naudos turi iš to, kad gali naudotis bendrovės SEA darbuotojų, įskaitant jos generalinį direktorių (jis turėjo išlikti pareigose, kol veiks patikos bendrovė), paslaugomis,

                              —

                              tam tikras centralizuotas paslaugas ir toliau teiks bendrovė SEA,

                              —

                              bendrovė SEA gali tikrinti paslaugų kokybės lygį, kad galėtų vykdyti savo, Milano oro uostų infrastruktūros veiklos vykdytojos, pareigas,

                              —

                              priimti visus sprendimus dėl būsimo bendrovės „Airport Handling“ finansavimo palikta bendrovei SEA, nedarant poveikio bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos teisėms priimti sprendimus, susijusius su verslo plano įgyvendinimu.

                  (54)

                  Kalbant apie trečiosios šalies investuotoją į bendrovę „Airport Handling“, patikos dokumente nustatyta, kad bendrovės „Airport Handling“ kapitalo atvėrimo reikalavimus atitinkantiems akcininkams (būtent fiziniams arba juridiniams asmenims arba subjektams, kurie, jeigu yra Italijos rezidentai, nelaikomi Italijos valstybės kontroliuojamais valstybės sektoriaus subjektais ar įmonėmis, išskyrus biržines bendroves) procedūros pirminį etapą turi valdyti bendrovė SEA, ir tas etapas turėjo būti baigtas iki 2015 m. vasario 28 d.

                  (55)

                  Patikos dokumente nustatyta, kad jeigu iki 2015 m. kovo 1 d. bendrovė SEA tebebus bendrovės „Airport Handling“ akcininkė, turinti daugiau kaip […] (*1) proc. dalį, patikėtinis pradės ieškoti investuotojų, o šie privalės atitikti anksčiau patikėtiniui bendrovės SEA pateiktas sąlygas; tai daroma priimant dokumentą, apie kurį būtina pranešti teisininkui, veikiančiam kaip patikos saugotojas, ir kurį deramu laiku turi peržiūrėti bendrovė SEA. Bet kuriuo kitu atveju patikėtinis negali bendrovės „Airport Handling“ akcijų paketo dalies perleisti be bendrovės SEA sutikimo.

                  (56)

                  Patikos dokumente taip pat nustatyta, kad pardavus […] (*1) proc. bendrovės SEA turimų bendrovės „Airport Handling“ akcijų, bendrovė SEA ieško privačių investuotojų, norinčių perimti kitas bendrovės „Airport Handling“ kapitalo dalis, atsižvelgiant į socialinius aspektus ir bendrovės SEA įpareigojimą toliau užtikrinti, kad Milano oro uostuose būtų teikiamos antžeminės paslaugos.

                  (57)

                  2014 m. rugpjūčio 26 d. bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdyba patvirtino patikos dokumento priedą. Priede nustatyta, kad bendrovė „Airport Handling“ išleis 20 000 dalyvaujančiųjų nuosavybės priemonių (it. strumenti finanziari partecipativi) pagal Italijos civilinio kodekso (10) 2346 straipsnio 6 dalį, o kiekvienos jų nominalioji vertė bus 1 000 EUR, ir šios priemonės bus pasiūlytos bendrovei SEA. Priedas buvo pasirašytas kitą dieną.

                  (58)

                  2014 m. rugpjūčio 27 d. bendrovės „Airport Handling“ akcininkų susirinkime (11) buvo nuspręsta bendrovės „Airport Handling“ kapitalą padidinti nuo 1,3 mln. EUR iki 5 mln. EUR, šias akcijas turėtų pasirašyti ir už jas sumokėti bendrovė SEA.

                  (59)

                  Tą pačią dieną bendrovė SEA visas turimas bendrovės „Airport Handling“ akcijas perdavė patikos bendrovei, o bendrovei „Airport Handling“ valdyti paskyrė patikėtinį – įmonę „Crowe Horwath Trustee Services“ (toliau – patikėtinis).

                  (60)

                  2014 m. rugpjūčio 27 d. patikėtinis paskyrė naują bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybą. Bendrovės SEA […] (*1) vyresnieji vadovai […] (*1), iš penkių, […] (*1). Pasak Italijos, abu pagal laikino perkėlimo sutartį su patronuojančiąja bendrove savo veiklą vykdo paisydami tik bendrovės „Airport Handling“ interesų.

                  (61)

                  Tačiau 2014 m. rugpjūčio 27 d., kai buvo gautas sutikimas dėl bendrovės SEA dalyvavimo patikos bendrovėje, bendrovės „Airport Handling“ akcininkų susirinkime (12) buvo nuspręsta bendrovę „Airport Handling“ iš ribotos atsakomybės akcinės bendrovės (S.R.L) paversti akcine bendrove (S.p.A) ir išleisti 20 000 dalyvaujančiųjų nuosavybės priemonių, siūlomų pasirašyti bendrovei SEA po 1 000 EUR už akciją. Dalyvaujančiąsias nuosavybės priemones bendrovė SEA pasirašė ir apmokėjo kitą dieną, taip bendrovės „Airport Handling“ kapitalas buvo padidintas iš viso iki 25 mln. EUR (5 mln. EUR kapitalo dalis ir 20 mln. EUR vertės dalyvaujančiosios nuosavybės priemonės).

            2.4.   Pastangos parduoti bendrovės SEAH turtą; su bendrove „Airport Handling“ pasirašyta nuomos sutartis

                  (62)

                  2014 m. lapkričio 12 d. likvidatorius paskelbė kvietimą pareikšti susidomėjimą bendrovės SEAH turto įsigijimu; kvietimas buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priede:
                  „Italija-Milanas: Įrangos, kurią sudaro šie komponentai, pardavimas (pateikiama tik informacijai): krovinių krautuvai, transporteriai, kėlimo platformos, padėklų kėlikliai, mobilios / velkamos konvejerių juostos, mobilūs / velkami BAE laiptai, elektra varomi / dyzelinu varomi / hibridiniai traktoriai, statinės, generatoriai, oro kondicionavimo sistemos, kompresoriai, bagažo / prekių vežimėliai 2014/5 218–385934 – Kvietimas pareikšti susidomėjimą“ (13). Skelbiant kvietimą pareikšti susidomėjimą, turtas buvo suskirstytas į devynias grupes.

                  (63)

                  Bendrovė SEAH pasamdė bendrovę „Istituto del Marchio di Qualità S.p.A.“ (toliau – IMQ) išsamiam bendrovės SEAH turto vertinimui atlikti ir pagal tai nustatyti bendrovės SEAH antžeminių paslaugų įrangos nuomos mokestį, taip pat parduodamo turto kainą. Bendrovė IMQ pateikė dvi ataskaitas: 2014 m. birželio 25 d. ataskaitą dėl nuomos mokesčio; 2014 m. spalio 16 d. ataskaitą dėl parduodamo turto suskirstymo į grupes. Pasak bendrovės IMQ, apskaičiuotoji turto vertė turi būti suprantama kaip turto, kurio panašios techninės specifikacijos, efektyvumas, remonto ir sandėliavimo būklė, naudojimo paskirtis ir amžius, tikėtinos rinkos vertės piniginė išraiška.

                  (64)

                  Paskutinė pasiūlymų dėl devynių parduodamo turto grupių pateikimo data buvo 2015 m. sausio 26 d.

                  (65)

                  Bendrovė IMQ pasiūlė, kad bendrovės SEAH antžeminių paslaugų įrangos nuomos mokestis turėtų būti EUR […] (*1) už pusmetį (EUR […] (*1) per metus).

                  (66)

                  2014 m. rugsėjo 1 d. bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ sudarė nuomos sutartį, pagal kurią bendrovė „Airport Handling“ už […] (*1) EUR, t. y. bendrovės IMQ pasiūlytą mokestį, nuomosis bendrovės SEAH antžeminių paslaugų įrangą. Nuomos sutartis turėjo baigti galioti 2015 m. rugpjūčio 31 d.

                  (67)

                  Siekdamos patvirtinti bendrovės IMQ vykdyto vertinimo proceso teisingumą bendrovės „Airport Handling“ ir SEAH 2014 m. rugsėjo 1 d. pasamdė antrą nepriklausomą ekspertą – bendrovę „Ernst & Young financial-business Advisors SpA“ (toliau – E&Y) – nuomos mokesčio dydžiui pakartotinai įvertinti. Taigi, bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ sutartimi susitarė, kad, jeigu atlikus antrąjį vertinimą bus nustatyta, kad rinkos vertė nuo bendrovės IMQ nustatyto dydžio nukrypo bent […] (*1) proc., sutarties mokestis bus atitinkamai pakoreguotas atgaline data.

                  (68)

                  2014 m. spalio 15 d. E&Y pateikė savo ataskaitą, joje buvo nustatyta, kad bendrovės SEAH turto numos mokestis rinkos kaina būtų […] (*1) EUR per metus. 2014 m. spalio 25 d. bendrovės „Airport Handling“ ir SEAH susitarė išplėsti bendrovės E&Y atliktą analizę ir pavedė pastarajai užduotį išanalizuoti faktines veiklos sąlygas ir turto fizinę būklę (bendrovė E&Y iš pradžių savo vertinimą grindė fiziniu turto patikrinimu pagal pavyzdžius). Atlikus šią analizę nustatyta, kad dalis technikos ir įrenginių buvo netinkami naudoti, atsižvelgiant į trumpą nuomos laikotarpį ir dideles būtino remonto išlaidas, nes daug įrangos vienetų buvo pasenę. Pasak patikos bendrovės, tuo metu, kai jis pateikė savo pastabas dėl 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą, bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ svarstė, koks galėtų būti sprendimas, kad būtų išvengta bylinėjimosi. Galiausiai, nuomos mokestis atgaline data buvo pakoreguotas iki […] (*1) EUR per metus.

                  (69)

                  2014 m. lapkričio 26 d. bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdyba nusprendė paskelbti viešą naujos įrangos pirkimo rinkoje konkursą. 2015 m. vasario 11 d., įvykus tam konkursui, bendrovė „Airport Handling“ apytikriai […] (*1) proc. savo įrangos pakeitė rinkoje įsigytu turtu, kainavusiu apie […] (*1) EUR. Pasak Italijos institucijų, bendrovė „Airport Handling“ tuos pirkinius finansavo tik iš savo išteklių.

                  (70)

                  2015 m. vasario 9 d. bendrovės SEAH turto pardavimo konkursas buvo paskelbtas neįvykusiu, nes neatsirado nė vieno dalyvio, susidomėjusio kurios nors turto grupės įsigijimu.

                  (71)

                  2015 m. vasario 26 d. bendrovė SEAH gavo pirmą pranešimą iš bendrovės „Airport Handling“, juo pastaroji pareiškė susidomėjusi šešių iš devynių turto grupių įsigijimu. 2015 m. birželio 3 d. bendrovė „Airport Handling“ dar kartą pranešė susidomėjusi įsigijimu. 2015 m. rugsėjo 18 d. bendrovei „Airport Handling“ buvo parduota […] (*1) už pirminiame konkurse nurodytą […] (*1) EUR kainą.

            2.5.   Bendrovės „Airport Handling“ akcijų mažumos dalies pardavimas

                  (72)

                  Kaip nustatyta patikos dokumente, patikėtinis inicijavo bendrovės „Airport Handling“ kapitalo mažumos dalies pardavimo procedūrą.

                  (73)

                  Tuo tikslu patikėtinis 2015 m. sausio 27 d. paskyrė banko „BNP Paribas“ Italijos filialą finansiniu patarėju bendrovės „Airport Handling“ bent 30 % akcinio kapitalo pardavimo trečiųjų šalių investuotojams klausimais. Italijos institucijos nurodė, kad bankas „BNP Paribas“, veikiantis kaip finansinis patarėjas, pardavimo procesą surengė visiškai savarankiškai. Bankas „BNP Paribas“ nustatė šiuos pardavimo etapus: 1) pirminė analizė; 2) sandorio organizavimas; 3) sandorio užbaigimas.

                  (74)

                  Neprivalomus vykdyti pasiūlymus dėl […] (*1)–[…] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų dalies pirkimo pateikė penki susidomėję investuotojai: […] (*1), […] (*1), […] (*1), […] (*1) ir […] (*1).

                  (75)

                  Remiantis Italijos pateiktu pardavimo sutarties projektu, kad investuotojas galėtų kontroliuoti bendrovės „Airport Handling“ veiklą, patikėtinis įsipareigoja visą laikotarpį iki įšaldymo laikotarpio pabaigos (14) investuotojui suteikti teisę skirti daugumą, t. y. tris iš penkių direktorių valdybos narių (vienas iš jų yra įmonės generalinis direktorius), o direktorių valdybos pirmininką skiria akcininkų susirinkimas.

                  (76)

                  2015 m. rugsėjo 21 d. patikėtinis su bendrove „D’Nata“ pasirašė privalomą bendrąjį investavimo susitarimą dėl […] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų pardavimo. Pagal tą susitarimą taikoma toliau aprašoma tvarka.

                  (77)

                  Pradinė investicija: susijungimą kontroliuojančioms institucijoms patvirtinus įsigijimą, bendrovė „D’Nata“ įsigyja […] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų ir įgyja teisę skirti daugumą direktorių valdybos narių ir generalinį direktorių. Tuo susitarimu siekta, kad bendrovė „D’Nata“, net ir būdama smulkiąja akcininke, galėtų veiksmingai būti kontroliuojančiąja akcininke.

                  (78)

                  Papildomos investicijos: pagal pasirinkimo pirkti sandorio tvarką bendrovė „D’Nata“ turi teisę įsigyti dar […] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų. Konkrečioje su valstybės pagalba susijusioje pasirinkimo parduoti tvarkoje nustatyta, kad bendrovė „D’Nata“ turės teisę parduoti atgal savo […] (*1) proc. dalį už pakoreguotą pradinę įsigijimo kainą, jeigu Komisija priims neigiamą sprendimą arba jeigu praėjus 18 mėnesių po pradinio investavimo valstybės pagalbos procedūra dar bus nebaigta.

                  (79)

                  2016 m. vasario 8 d. Italijos konkurencijos institucija (it. Autorità Garante della Concorrenza e del Mercat) patvirtino tai, kad bendrovė „D’Nata“ pagal Italijos susijungimų kontrolės įstatymą įgijo visišką bendrovės „Airport Handling“ kontrolę. Patikėtinis Komisijai pranešė, kad, gavus tą patvirtinimą, jis ir bendrovė „D’Nata“2016 m. kovo 8 d. užbaigs investavimo procesą.

            2.6.   2014–2017 m. verslo planas

      2.6.1.   2013 m. lapkričio 14 d. verslo planas

                  (80)

                  Per preliminaraus tyrimo etapą Italija pateikė 2014–2017 m. laikotarpio bendrovės „Airport Handling“ verslo planą, parengtą 2013 m. lapkričio 14 d., (toliau – 2013 m. lapkričio mėn. verslo planas), kad įrodytų, jog bendrovės SEA investicijos į bendrovės „Airport Handling“ kapitalą atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą. Pagrindiniai to plano elementai apibendrinti toliau.

                  (81)

                  Verslo plane daugiausia dėmesio skiriama paslaugoms perone (15) ir keleiviams teikiamoms paslaugoms (16), ir tai yra pagrindinė bendrovės „Airport Handling“ veiklos dalis. Buvo tikimasi, kad bendra ir Malpensos, ir Linatės oro uoste bendrovei tenkanti rinkos dalis antrąjį 2014 m. pusmetį atitinkamai bus [50–70] (*1) ir [50–70] (*1) proc., o iki 2017 m. atitinkamai padidės iki [60–80] (*1) ir [60–80] (*1) proc.

                  (82)

                  Remiantis plane numatytomis prognozėmis, veiklos pajamos didėja, didėjant, kaip prognozuojama, rinkos daliai. Atsižvelgiant į prognozę, kad 2014–2017 m. keleivių srautas padidės […] (*1)–[…] (*1) proc. per metus, buvo manoma, kad bendros pajamos padidės nuo […] (*1) EUR antrąjį 2014 m. pusmetį iki […] (*1) EUR 2017 m.

                  (83)

                  Buvo planuojama, kad, daugėjant terminuotų sutarčių, vidutinis darbuotojų skaičius padidės nuo […] (*1) etato ekvivalentų 2014 m. iki […] (*1) etato ekvivalentų 2017 m. Buvo apskaičiuota, kad darbo sąnaudos sudarys apie […] (*1) proc. visų veiklos sąnaudų. Bendrovės SEA našumas per ataskaitinį laikotarpį padidėtų 12 %, ir tai nulemtų trys pagrindiniai dalykai:

                              —

                              padidėjęs našumas bendrovės „Airport Handling“ veiklos pradžioje (koreguojama terminuotų ir ne visos darbo dienos sutarčių dalis; geriau parengta darbo programa2; pakoreguota organizacinė struktūra, kad būtų galima išteklius veiksmingai naudoti, ribojant naudojimąsi sezoniniais darbuotojais; maksimaliai padidinti esamos darbo jėgos pajėgumai),

                              —

                              masto ekonomija dėl didėjančių eismo srautų,

                              —

                              struktūrinis veiklos procesų koregavimas (geresnis darbo planavimas ir organizavimas; investicijos į techninius sprendimus, kad būtų galima iš dalies arba visiškai automatizuoti tam tikrą veiklą; darbo jėgos išlaidų susiejimas su produkcija ir veiklos rezultatais).

                  (84)

                  Buvo manoma, kad pradinės veiklos pradžios išlaidos, susijusios su pakartotinėmis derybomis dėl sutarčių su klientais ir tiekėjais, darbo sutartimis, įdarbinimu, organizacinių, administracinių ir veiklos procedūrų parengimu, teisinėmis išlaidomis, banko mokesčiais, konsultacijomis ir smulkių prekių bei įvairių atsargų įsigijimu, bus […] (*1) EUR.

                  (85)

                  Buvo apskaičiuota, kad su veikla susijusios veiklos pradžios išlaidos, t. y. kapitalo išlaidos, kurių bendrovei „Airport Handling“ reikėjo, kad ji galėtų veikti, bus […] (*1) EUR naujai įrangai. Tačiau 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane buvo planuojama, kad įmonė „Airport Handling“ įsigis naudotą antžeminių paslaugų įrangą, kurios vertė […] (*1) EUR.

                  (86)

                  Siekiant padengti visas apskaičiuotąsias veiklos pradžios sąnaudas, verslo plane nustatyta, kad […] (*1) m. kapitalą reikės padidinti […] (*1) EUR.

            2.6.2.   2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo planas

                  (87)

                  Toliau vykstant tyrimui, Italija pateikė atnaujintą 2014–2017 m. verslo planą, parengtą 2014 m. rugpjūčio 6 d. (toliau – 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo planas) ir bendrovės „Airport Handling“ valdybos patvirtintą 2014 m. rugpjūčio 26 d. Remiantis Italijos pateikta informacija, tas atnaujintas verslo planas buvo baigiamas rengti 2014 m. liepos mėn. Pagrindinės to plano prielaidos apibendrintos toliau.

                  (88)

                  Rinkos dalis. Kalbant apie […] (*1), 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane daroma prielaida, kad augimas bus kiek lėtesnis, nei numatyta ankstesniame plane, rinkos dalis […] (*1) m. bus [70–80] (*1) proc., remiantis atnaujintu prognozuojamu eismo srautu, t. y. […] (*1), ir […] (*1).

                  (89)

                  Kainos. Vieneto kainos (už kiekvieną orlaivio manevrą) yra didesnės nei kainos, prognozuojamos 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, ir nominaliąja verte nekinta visą 2014–2017 m. laikotarpį.

                  (90)

                  Personalo išlaidos. 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane nurodytos apskaičiuotosios personalo išlaidos yra šiek tiek didesnės nei išlaidos, numatytos 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, ir sudaro […]–[…] (*1) proc. veiklos išlaidų. Tą padidėjimą lemia […] (*1).

                  (91)

                  Kitos išlaidos, į kurias buvo atsižvelgta, buvo išorės išlaidos, nusidėvėjimas ir atidėjiniai, kartu jos sudarė apie […] (*1) proc. visų veiklos išlaidų, ir reguliuojamosios išlaidos (apie […] (*1) proc.), susijusios su paslaugomis, kurias bendrovė SEA teikia bendrovei „Airport Handling“ už naudojimąsi bendra oro uosto infrastruktūra (būtent […] (*1)). 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane apskaičiuota, kad […] (*1) EUR turėtų būti investuojama į įrangos pirkimą, iš jų […] (*1) proc. į naujos įrangos pirkimą ir […] (*1) proc. į padėvėtų naudotų transporto priemonių pirkimą rinkoje. Šie skaičiai buvo paremti potencialių tiekėjų pasiūlymais, bendrovės „Airport Handling“ gautais 2014 m. kovo mėn.

                  (92)

                  Kaip ir 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane pateiktos mažesnės veiklos išlaidos, palyginti su bendrovės SEAH išlaidų struktūra, o mažesnės jos iš esmės dėl to, kad didėja našumas ir mažėja išlaidos personalui.

            2.6.3.   Ekonominis verslo plano vertinimas

      2.6.3.1.   BCG ataskaita

                  (93)

                  Bendrovė „Airport Handling“ pasamdė bendrovę „Boston Consulting Group“ (toliau – BCG) preliminariam nepriklausomam 2014–2017 m. verslo plano vertinimui parengti (toliau – BCG ataskaita). Bendrovė BCG 2014 m. spalio 14 d. pateikė savo ataskaitą.

                  (94)

                  BCG ataskaita parengta pagal 2014 m. rugpjūčio 26 d. patvirtintą verslo planą, 2013 m. lapkričio mėn. parengtą verslo planą, taip pat remiantis pačios bendrovės BCG pramonės srities patirtimi ir praktiniu išmanymu ir viešais duomenimis, susijusiais su rinkos plėtra ir pagrindiniais antžeminių paslaugų teikėjais.

                  (95)

                  Trumpai tariant, bendrovė BCG įvertino šias pagrindines verslo plano prielaidas: pajamų perspektyvas (remiantis tariamu eismo srautų augimo potencialu, tariamu bendrovės „Airport Handling“ teikiamų paslaugų apimties augimu); personalo išlaidas (pagal išlaidas vienam etato ekvivalentui; tariamą padidėjusį našumą); planuojamas investicijas (iš viso […] (*1) EUR).

                  (96)

                  Bendrovė BCG savo išvadas apibendrino taip:

                  (97)

                  iš esmės, su eismo srautų dydžiu (bendrovės SEA lygiu) susijusios prielaidos atrodo tvarios ir atitinka pagrindinių organizacijų, visų pirma Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) ir Eurokontrolės, nuostatas. Tačiau įmonė BCG atkreipė dėmesį, kad ketinimas išlaikyti nekintantį vežėjų derinį (jį sudaro pigių skrydžių bendrovės ir tradicinės oro transporto bendrovės) neatitinka to, kaip tas derinys anksčiau kito Malpensos oro uoste, kai per praėjusius ketverius metus pigių skrydžių bendrovėms tenkanti dalis padidėjo […] (*1) procentiniais punktais. Be to, priėmus naują nacionalinį teisės aktą (it. Decreto Linate), keli vežėjai gali pereiti iš Malpensos oro uosto į Linatės oro uostą.

                  (98)

                  Prielaida, kad bendrovės „Airport Handling“ teikiamų paslaugų mastas gali keistis, atrodo, iš esmės gali tapti tikrove, nes, pirma, tuo metu, kai bendrovė BCG rengė ataskaitą, su naujais vežėjais pasirašytomis sutartimis būtų užtikrinta [60–70] (*1) proc. rinkos dalis; antra, [70–80] (*1) proc. tikslinės rinkos dalies 2017 m. būtų išlaikyta, atsižvelgiant į dabartinę konkurencijos dinamiką šiame sektoriuje, taip pat į įmonės SEAH ankstesnę [70–80] (*1) proc. rinkos dalį.

                  (99)

                  Pasak bendrovės BCG, atrodo, kad vykstančiose derybose su bendrove SEA plačiai remtasi prielaidomis dėl pajamų, gaunamų iš paslaugų, teikiamų oro uostą valdančiai bendrovei. Tačiau dėl tariamos dvejų metų sutarties trukmės įmonė BCG negalėjo įvertinti tikėtinų pajamų, numatytų paskutinių metų (2017 m.) plane.

                  (100)

                  Prielaidos, kad vidutinės vienetui tenkančios personalo išlaidos nuo 2014 iki 2017 m. padidės […] (*1) proc. per metus, iš esmės dera su Italijos oro uostų veiklos vykdytojų asociacijos „Assaeroporti“ ir profesinių sąjungų 2014 m. spalio mėn. pasirašytu susitarimu.

                  (101)

                  Atrodo, kad […] (*1) proc. išteklių našumo padidėjimas iš esmės yra tvarus dėl, pirma, jau tuo metu, kai rengta ataskaita, […] (*1) proc. padidėjusio našumo ir, antra, dėl to, kad likę […] (*1) proc. turėtų būti pagrįstas dydis, atsižvelgiant į esamus organizacinius svertus ir techninį įgyvendinimo etapą.

                  (102)

                  Bendrovė BCG taip pat nustatė, kad […] (*1) EUR biudžetas investicijoms, atrodo, iš esmės dera su tuo, kad bus perkamos naujos transporto priemonės (tai daugiausia (95 %) bus naujos transporto priemonės), kaip matyti iš 2014 m. kovo mėn. bendrovės „Airport Handling“ gautuose pasiūlymuose išsamiai nurodytų pirkimo kainų.

                  (103)

                  Įmonė BCG nustatė, kad, apibendrinant, verslo plane iki 2017 m. numatytas pelno dydis ([…] (*1) proc., […] (*1) EUR) iš esmės, atrodo, atitinka arba yra šiek tiek mažesnis už vidutinį didelio kitų Europos įmonių, vykdančių veiklą privačiajame ir viešajame sektoriuose, ėminio pelningumą (remiamasi lyginimu su „Portway“, „Acciona“, „Aviapartner“, „Fraport“ ir „ATA-Handling“). Tačiau bendrovė BCG nurodė, kad faktinė eismo srautų derinio raida ir galimas naujo su Linatės oro uostu susijusio teisės akto (it. Decreto Linate) poveikis gali nulemti eismo srautų sumažėjimą Malpensos oro uoste.

            2.6.3.2.   Bendrovės „Brattle“ ataskaita

                  (104)

                  Bendrovė SEA pasamdė bendrovę „Brattle Group“ atlikti bendrovės SEA kapitalo injekcijos į bendrovę „Airport Handling“ analizę, t. y. visų pirma išanalizuoti, ar tos investicijos atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą. Bendrovė „Brattle“2015 m. kovo 30 d. pateikė savo ataskaitą.

                  (105)

                  Remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, analizė yra paremta informacija, kurią bendrovė SEA žinojo tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“, taip pat viešais duomenimis, susijusiais su bendrovės SEA konkurencine padėtimi. Remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, 2013 m. lapkričio mėn. verslo plano prielaidos labai tinkamos vertinant, ar laikytasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, nes jos yra pagrindas, kuriuo investuodama rėmėsi bendrovė SEA (17).

                  (106)

                  Remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, Komisijos 2014 m. sprendime pradėti tyrimą išdėstytos abejonės, būtent tai, kad bendrovės „Airport Handling“ verslo planas yra pernelyg optimistiškas, gali būti išsklaidytos, nes pagrindinės verslo plano prielaidos praktiškai pasitvirtino. Visų pirma, bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis 2014 m. buvo didesnė nei prognozuota 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane.

                  (107)

                  Remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane pateiktos vieneto kainos (kainos, bendrovės „Airport Handling“ taikomos kiekvienam orlaivio manevrui) yra paremtos su oro vežėjais jau pasirašytomis sutartimis ir yra vidutiniškai […] (*1) EUR, ir tai didesnės kainos nei planuota 2013 m. lapkričio mėn. plane – jos pakito nuo […] (*1) EUR 2014 m. iki […] (*1) EUR 2017 m. Todėl ekspertai padarė šias išvadas: pirma, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane pateiktos rinkos kainos yra artimesnės faktiniam procesui, nes buvo paremtos pasirašytomis sutartimis. Antra, 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, o juo bendrovė SEA grindė savo sprendimą investuoti, faktiškai nurodyta mažesnė rinkos kaina nei bendrovė „Airport Handling“ galėjo nustatyti. Trečia, tuo patvirtinama, kad 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane nustatytos rinkos kainos buvo ne tik nuosaikios, bet iš tikrųjų ir per mažos.

                  (108)

                  Galiausiai, ekspertai atkreipė dėmesį, kad rinkos kainos, dėl kurių bendrovė „Airport Handling“ derėjosi su oro vežėjais, buvo mažesnės už bendrovės SEAH faktiškai nustatytas kainas.

                  (109)

                  Ekspertai sutinka, kad pradinė bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis, kaip numatyta 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, gali atrodyti per didelė naujam rinkos dalyviui. Tačiau ekspertai daro prielaidą, jog rinkos ekonomikos investuotojas būtų žinojęs, kad dėl įmonės SEAH likvidavimo susidarys neįprasta padėtis – bus galima pasirašyti daug sutarčių dėl antžeminių paslaugų teikimo bendrovės SEA valdomuose oro uostuose. Ekspertai daro išvadą, kad dėl to bendrovė „Airport Handling“ būtų pasinaudojusi šia padėtimi taip pat, kaip tai būtų padarę ir kiti Milano oro uostuose veikiantys veiklos vykdytojai. Be to, remiantis ataskaita, bendrovė „Airport Handling“ numatė, kad rinkos dalis bus tipinė didžiuosiuose Italijos oro uostuose, kai didžiausiam paslaugų teikėjui paprastai tenka apie 70 % rinkos. Ekspertai taip pat nustatė, kad bendrovė „Airport Handling“ yra vienintelė paslaugų teikėja, turinti pakankamai turto ir įrangos, kad galėtų užtikrinti paslaugų teikimą visą parą, ir tai būtų pagrindinis pranašumas, palyginti su konkurentais.

                  (110)

                  Ekspertai taip pat nustatė, kad mažesnės personalo išlaidos buvo viena iš priežasčių, dėl kurių bendrovė „Airport Handling“ tikėjosi veikti pelningai, nors bendrovės SEAH veikla buvo nuostolinga. Ekspertų nuomone, tokia prielaida yra pagrįsta, nes bendrovė „Airport Handling“ vedė derybas dėl naujų darbo sutarčių – pagal jas darbuotojai sutiko dirbti papildomai 20 dienų per metus, palyginti su ankstesnėmis bendrovės SEAH sutartimis.

                  (111)

                  Be to, remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, nors 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane nurodytos šiek tiek per mažos darbo sąnaudos, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane nurodyta, kad sąnaudos vienam etato ekvivalentui yra […] (*1) EUR per valandą, […] (*1).

                  (112)

                  Ekspertų nuomone, pagal standartinę finansų teoriją, investuodamas į bendrovę „Airport Handling“ rinkos ekonomikos investuotojas tikėtųsi grąžos normos (vidinės grąžos normos), lygios vidutinei svertinei kapitalo kainai arba didesnės už ją. Šiuo atveju skaičiavimais patvirtinta, kad pagal visus scenarijus tikėtina projekto vidinė grąžos norma yra didesnė už vidutinę svertinę kapitalo kainą, taigi privatus investuotojas būtų tikėjęsis iš savo investicijų į bendrovę „Airport Handling“ gauti pelno.

                  (113)

                  Konsultantas taip pat atkreipė dėmesį, kad bendrovei SEA priėmus sprendimą 2013 m. steigti bendrovę „Airport Handling“, privačiam nuosavybės fondui „F2i“ priklausė 44,31 % įmonės. Fondas „F2i“ skiria du narius į bendrovės SEA direktorių valdybą, o remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, nė vienas valdybos narys nebalsavo prieš bendrovės SEA pasiūlymą investuoti į bendrovę „Airport Handling“, ir tai reikštų, kad buvo tikimasi, jog investicijos bus pelningos, taigi tai atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą.

                  (114)

                  Be to, remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, rinkos ekonomikos investuotojas tikimybę, kad Komisija gali nustatyti, jog tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ esama ekonominio tęstinumo, ir dėl to sprendimu dėl susigrąžinimo pareikalauti grąžinti pagalbą, paskelbtą nesuderinama, būtų laikęs palyginti maža. Taip yra dėl to, kad bendrovė SEA ėmėsi priemonių tiksliai nustatyti bendrovės „Airport Handling“ operacijas ir užkirsti kelią ekonominiam tęstinumui, pavyzdžiui, įsteigė patikos bendrovę. Remiantis bendrovės „Brattle“ finansiniais skaičiavimais, susijusiais su 2013 m. lapkričio mėn. verslo planu, jeigu tik galimybė nustatyti, kad esama ekonominio tęstinumo, yra mažesnė nei […] (*1) proc. (atsižvelgiant į bendrovės SEA nurodytas apskaičiuotąsias kapitalo sąnaudas) arba […] (*1) proc. (atsižvelgiant į bendrovės „Brattle“ nurodytas apskaičiuotąsias kapitalo sąnaudas), bendrovės SEA investicijos į bendrovę „Airport Handling“ atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Bendrovė „Brattle“ nustatė, kad pagrįsta manyti, jog, atsižvelgiant į aplinkybes ir visų pirma į pranešimą Komisijai, rinkos ekonomikos investuotojas būtų nusprendęs, kad tokia tikimybė yra mažesnė nei […] (*1) proc., taigi į bendrovę „Airport Handling“ būtų investavęs grynai dėl ekonominių priežasčių.

            2.7.   Paskelbtas bendrovės „Airport Handling“ ekonominės veiklos masto mažinimas

                  (115)

                  Italija pasiūlė dar labiau sumažinti bendrovės „Airport Handling“ dabar vykdomos veiklos mastą, palyginti su bendrovės SEAH anksčiau vykdyta veikla. Visų pirma tai susiję su […] (*1).

                  (116)

                  Bendrovė SEA dabar teikia […] (*1) pagal naują ir kitokį susitarimą, baigsiantį galioti 2018 m. gruodžio 31 d.

                  (117)

                  Bendrovė SEA paskelbė ketinanti vėliausiai iki 2016 m. gruodžio 31 d. nutraukti susitarimą dėl […] (*1), taigi bendrovė „Airport Handling“ to susitarimo neteks, be to, ji ketina pasamdyti apie […] (*1) bendrovės „Airport Handling“ darbuotojų, dabar […] (*1). Dėl šio pokyčio bendrovės „Airport Handling“ apyvarta, pirmaisiais veiklos metais sudaranti apie […] (*1) EUR, sumažėtų apie […] (*1) EUR.

            3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

      3.1.   Ekonominis tęstinumas ir pareigos susigrąžinti perdavimas

                  (118)

                  2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad šiuo atveju Teisingumo Teismo nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar įmonė, nesanti pirmine pagalbos gavėja, gali būti laikoma atsakinga ir privalėti grąžinti pagalbą, iš esmės patenkinti. Visų pirma:

                              —

                              net jeigu bendrovė „Airport Handling“ vėl įdarbintų darbuotojus, pagal bendrovės SEA, bendrovės SEAH ir profesinių sąjungų 2013 m. lapkričio 4 d. pasirašytą susitarimą, pasirodo, buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams buvo užtikrintos teisės, įgytos pagal ankstesnes sutartis su bendrove SEAH,

                              —

                              remiantis Komisijos tuo metu turėta informacija, bendrovės SEA ir „Airport Handling“, dar nebaigus galioti pagrindinėms sutartims su oro vežėjais, ėmėsi bendrų rinkodaros veiksmų, kad oro uoste veikiančius oro vežėjus dar kartą patikintų, jog po to, kai bus likviduota bendrovė SEAH, bendrovė SEA antžeminių paslaugų teikimo veiklą toliau vykdys per savo naują patronuojamąją bendrovę „Airport Handling“,

                              —

                              įrangą, kurios reikia antžeminėms paslaugoms teikti, bendrovė „Airport Handling“ nuomotųsi iš bendrovės SEAH, kol tas turtas viešame konkurse (galbūt) būtų parduotas trečiosioms šalims. Komisija laikėsi nuomonės, kad su Italijos argumentu, kad tokį turtą bendrovė „Airport Handling“ nuomosis rinkos kaina, galima sutikti, kadangi aptariamo turto vertę nustatė patronuojančiosios bendrovės SEA paskirtas ekspertas, o ir nebuvo aišku, ar tas turtas galiausiai bus parduotas,

                              —

                              naujos antžeminių paslaugų teikimo veiklos savininkė būtų ta pati, kaip ir bendrovės SEAH, t. y. tai būtų bendrovė SEA. Komisija laikėsi nuomonės, kad Italijos pasiūlymas konkurso būdu parduoti 20 % naujojo antžeminių paslaugų teikėjo kapitalo nėra pakankamas, kad užtikrintų bendrovės SEAH tęstinumo nebuvimą, nes, pirma, pasiūlymas apsiribojo tik akcijų mažumos dalies turėjimu ir, antra, nebuvo jokių garantijų, kad tai tikrai įvyks. Be to, tokiu būdu leisti investuoti į kapitalą būtų galima tik po to, kai bendrovė „Airport Handling“ patektų į rinką,

                              —

                              iš naujo antžeminių paslaugų teikėjo įsteigimo laiko (priėmus sprendimą dėl susigrąžinimo) ir ekonominės logikos matyti, jog plane, apie kurį iš anksto pranešė Italija, nustatytas mechanizmas, skirtas susigrąžinimui apeiti.

                  (119)

                  Todėl Komisija padarė preliminarią išvadą, kad naujos įmonės įsteigimo tikslas ir pasekmė – apeiti pareigą grąžinti pagalbą, o bendrovė „Airport Handling“ yra bendrovės SEAH teisių perėmėja. Remdamasi tuo Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovę „Airport Handling“ būtų galima laikyti atsakinga už anksčiau bendrovei SEAH suteiktos ir paskelbtos nesuderinama pagalbos grąžinimą pagal 2012 m. sprendimą dėl susigrąžinimo.

            3.2.   Kapitalo injekcija

                  (120)

                  Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovės SEA sprendimai steigti bendrovę „Airport Handling“ ir jai skirti kapitalo, yra priskirtini valstybei: pirma, Komisija atkreipė dėmesį, kad Milano savivaldybei priklausė didžioji bendrovės SEA akcijų dalis (54,81 %), todėl turėtų būti laikoma, kad valstybė daro įtaką bendrovės SEA sprendimų priėmimo procesams ir dalyvauja bendrovei priimant sprendimus. Antra, Komisija nurodė tam tikrus Italijos institucijų pareiškimus, susijusius su šiuo klausimu, – iš jų, atrodo, matyti, kad bendrovės „Airport Handling“ steigimui vadovavo Italijos institucijos, visų pirma siekdamos apsaugoti užimtumą Milano oro uostuose.

                  (121)

                  Be to, kadangi pasirodė, jog bendrovę SEA kontroliuoja Italijos institucijos, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad bendrovės SEA finansuota kapitalo injekcija buvo atlikta iš valstybės išteklių.

                  (122)

                  Komisija taip pat laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovė SEA, atlikdama injekciją į bendrovės „Airport Handling“ kapitalą, neveikė kaip rinkos ekonomikos investuotoja.

                  (123)

                  Pirma, Komisijai kilo abejonių, kad privatus investuotojas bendrovei „Airport Handling“ kapitalo būtų suteikęs tada, kai tai padarė bendrovė SEA, nes Komisijos tarnybos Italijos institucijoms jau buvo pranešusios, kad įsteigus naują antžeminių paslaugų teikėją, kaip ketinama, greičiausiai būtų nustatyta, jog esama ekonominio tęstinumo, taigi naujai įmonei tektų pareiga grąžinti pagalbą, kuri 2012 m. sprendimu dėl susigrąžinimo buvo paskelbta nesuderinama. Tačiau 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane neatsižvelgta į bendrovės SEAH pareigos grąžinti pagalbą perdavimo bendrovei „Airport Handling“ riziką.

                  (124)

                  Antra, Komisijai kilo abejonių, ar verslo planas, kuriuo grindžiamas bendrovės SEA sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“, buvo paremtas pakankamai tvirtomis prielaidomis.

                  (125)

                  Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad, atrodo, bendrovės SEA 25 mln. EUR investicija į bendrovę „Airport Handling“ nėra pagrįsta ekonominiais vertinimais, panašiais į vertinimus, kuriuos tam tikromis aplinkybėmis būdamas panašioje padėtyje racionalus privatus investuotojas atliktų siekdamas nustatyti būsimą investicijos pelningumą. Remdamasi tuo Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad 25 mln. EUR kapitalo injekcija yra bendrovei „Airport Handling“ suteikta valstybės pagalba.

            4.   ITALIJOS PASTABOS

      4.1.   Ekonominis tęstinumas

                  (126)

                  Italija priminė, kad, remiantis nusistovėjusia teismų praktika, neteisėtos ir nesuderinamos valstybės pagalbos susigrąžinimu siekiama pašalinti konkurencijos iškraipymą, atsirandantį dėl to, kad neteisėta pagalba suteikiamas konkurencinis pranašumas. Vadinasi, neteisėta ir nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš įmonės, kuri faktiškai turėjo iš to naudos. Kitoms bendrovėms, kurios nėra pirminis pagalbos gavėjas, pareiga grąžinti pagalbą gali būti nustatoma, tik jeigu įvykdomos visos šios sąlygos:

                              —

                              nustatoma, kad bendrovė tęs pagalbą gavusios įmonės veiklą ir

                              —

                              bendrovei tenka faktinė konkurencinio pranašumo, susijusio su pagalbos gavimu, nauda.

                  (127)

                  Italijos nuomone, šiuo atveju konkurencinio pranašumo, susijusio su bendrovei SEAH suteikta pagalba, sąlygą galima paneigti nuo pat pradžių.

                  (128)

                  Visų pirma, Italija atkreipia dėmesį, kad tariamas bendrovei SEAH suteiktas pranašumas Komisijos sprendimo dėl susigrąžinimo 219 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse buvo apibrėžtas kaip bendrovės SEAH nuostolių, patirtų 2002–2010 m., kompensavimas. Komisija nurodė, kad tie nuostoliai susidarė dėl didelių personalo išlaidų, sudariusių didžiulę antžeminių paslaugų teikėjos išlaidų struktūros dalį. Kadangi kapitalo injekcijomis, Komisijos laikomomis valstybės pagalba, pirmiausia turėjo būti padengti nuostoliai, susidarę dėl pernelyg didelių bendrovės SEAH išlaidų personalui, Italijos nuomone, konkurencinio pranašumo, naudingo bendrovei SEAH, ipso facto nebeliktų ją likvidavus ir jai pasitraukus iš rinkos.

                  (129)

                  Italija taip pat atkreipė dėmesį, kad, net jeigu su bendrovei SEAH suteikta pagalba susijusio konkurencinio pranašumo dalis (nors ir labai maža) galėtų būti siejama su bendrovės turtu, t. y. turtu, kurį bendrovė SEAH naudojo Milano oro uostuose vykdydama antžeminių paslaugų teikimo veiklą, tas bendrovės SEAH turtas nebūtų perduotas bendrovei „Airport Handling“. Veikiau, tas turtas rinkos sąlygomis pastarajai būtų laikinai išnuomotas, kol bus parduotas atviroje rinkoje.

                  (130)

                  Italija taip pat nurodė, kad, net jeigu bendrovei SEAH suteiktas pranašumas būtų iš tikrųjų perduotas bendrovei „Airport Handling“, šiuo atveju nebūtų galima nustatyti, kad bendrovė „Airport Handling“de facto tęsia ekonominę bendrovės SEAH veiklą.

                  (131)

                  Pirma, tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nebūtų buvę – de facto ar de jure – jokio darbo sutarčių perdavimo. Pasak Italijos, bendrovė „Airport Handling“ įdarbino (iš esmės naujomis sąlygomis) tik tuos darbuotojus, kurių tikrai reikėjo antžeminių paslaugų teikimo veiklai vykdyti. Be to, naujoms darbo sutartims taikyta kitokia tvarka (nacionalinės kolektyvinės darbo sutarties (it. Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro, CCNL) antžeminių paslaugų teikėjų skirsnis, o ne oro uostų veiklos vykdytojų skirsnis) ir jos siejamos su kita darbuotojų asociacija (Assohandlers, o ne Assoaeroporti). Remdamasi tuo Italija nurodė, kad bendrovė „Airport Handling“ sumažintų personalo išlaidas, o jos našumas labai padidėtų.

                  (132)

                  Italija taip pat pridūrė, kad Komisijos tvirtinimas 2014 m. sprendime pradėti tyrimą, kad buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams buvo užtikrintos teisės, įgytos pagal ankstesnes sutartis su bendrove SEAH, nepagrįstas jokiais faktiniais įrodymais. Pasak Italijos, 2013 m. lapkričio 4 d. susitarime nenustatyta, kad buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams suteikiamos kokios nors įgytų teisių garantijos, ir aiškiai nustatyta, kad naujose darbo sutartyse reikia nustatyti naujas sąlygas.

                  (133)

                  Taip pat bendrovės SEAH ir Milano oro uostuose veiklą vykdančių oro vežėjų sutartys nebus perduotos bendrovei „Airport Handling“. Pasak Italijos, nutraukus bendrovės SEAH ir oro vežėjų sutartis, bendrovė „Airport Handling“ su Milano oro uostuose veiklą vykdančiais oro vežėjais rengė ex novo derybas dėl sutarčių. Be to, pasak Italijos, bendrovės SEA ir „Airport Handling“ nesiėmė su tuo susijusių bendrų rinkodaros veiksmų, priešingai, nei Komisija teigia 2014 m. sprendime pradėti tyrimą, – toks teiginys, Italijos nuomone, nepagrįstas jokiais faktiniais įrodymais. Ši aplinkybė bet kuriuo atveju būtų nesvarbi vertinant ekonominį tęstinumą tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“. Tuo atžvilgiu Italija priminė, kad dabartinių bendrovės „Airport Handling“ klientų visuma skiriasi nuo bendrovės SEAH klientų visumos. Veikiau, bendrovė „Airport Handling“ sudarė tam tikras sutartis su oro vežėjais, kurie nebuvo bendrovės SEAH klientais, o kartu jai nepavyko išlaikyti kelių buvusių bendrovės SEAH klientų.

                  (134)

                  Italija teigė, kad tai, jog bendrovės „Airport Handling“ verslo plane nustatyta […] (*1) rinkos dalis, savaime negali būti laikoma ekonominio tęstinumo įrodymu. Tokia rinkos dalis turėtų būti vertinama atsižvelgiant į tikslą, kurio bendrovė „Airport Handling“ siekia: per vidutinės trukmės laikotarpį tapti gyvybinga.

                  (135)

                  Italija taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ nedalyvauja bendrovės SEAH turto pardavimo procese, todėl vienos bendrovės turtas nebus perduotas kitai. Be to, Italijos nuomone, vien tai, kad pagalbos gavėjos turtas nuomojamas trečiajai įmonei, negali būti pakankamu įrodymu, kad pastarajai suteikiamas su pagalba susijęs konkurencinis pranašumas. Italijos nuomone, kad tai būtų tęstinumo požymis, tas turtas turi būti nuomojamas mažesne nei rinkos kaina. Tačiau šiuo atveju nuomos kainą nustatė nepriklausoma bendrovė (IMQ).

                  (136)

                  Italija taip pat priminė, kad bendrovės SEA akcijų valdymas labai skiriasi nuo akcijų valdymo laikotarpiu, kai bendrovei SEAH buvo suteikta tariama pagalba. 2002–2010 m. bendrovė SEA visiškai priklausė valstybei, o dabar 44,31 % jos kapitalo turi privatus investuotojas „F2i“.

                  (137)

                  Be to, Italijos nuomone, tai, kad buvo įsteigta patikos bendrovė, yra papildoma garantija, jog tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nesama tęstinumo. Iš tikrųjų, kaip nustatyta patikos dokumente, patikėtinio veikla turėtų padėti siekti šių tikslų:

                              —

                              užtikrinti nepriklausomą bendrovės SEA turimos bendrovės „Airport Handling“ akcijų dalies valdymą, įgyjant išskirtinę bendrovės kontrolę ir taip užtikrinant, kad nebūtų jokių bendrovę „Airport Handling“ ir bendrovių grupę „SEA Group“ siejančių interesų ir (arba) informacijos srautų tarp jų, visų pirma – susijusių su bendrove SEAH ir anksčiau Milano oro uostuose jos vykdyta antžeminių paslaugų teikimo veikla,

                              —

                              leisti dalį bendrovės „Airport Handling“ kapitalo įsigyti naujiems privatiems investuotojams, nesusijusiems su „SEA Group“, ir pirmiausia ta dalis turėtų būti bent […] (*1) proc.

                  (138)

                  Kadangi 100 % bendrovės SEA turimų bendrovės „Airport Handling“ akcijų perduota patikos bendrovei, patikėtinis įmonių registre nurodytas kaip vienintelis bendrovės akcininkas. Vykdydamas šias savo pareigas patikėtinis visiškai ir iš esmės kontroliuoja bendrovei SEA priklausančią bendrovės „Airport Handling“ dalį.

                  (139)

                  Būdamas vienintelis bendrovės „Airport Handling“ akcininkas, patikėtinis turi, inter alia:

                              —

                              nepriklausomai ir nesikišant bendrovei SEA naudotis balsavimo teisėmis, kai skiriami bendrovės „Airport Handling“ valdymo organai, ir taip užtikrinti, jog tų organų nariai neitų arba nebūtų ėję pareigų bendrovėse SEA arba SEAH ir nebūtų nuo šių bendrovių priklausomi. Tuo metu, kai bendrovei SEA priklausanti dalis buvo perduota patikos bendrovei, visi bendrovės „Airport Handling“ valdymo organų nariai, paskirti bendrovės SEA, atsistatydino ir buvo pakeisti patikėtinio paskirtais nariais,

                              —

                              stebėti ekonominio tęstinumo tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nutraukimą ir reikalauti reguliariai teikti bendrovės valdymo, teisingo verslo plano įgyvendinimo, rinkos dalies ir plėtros perspektyvų ataskaitas,

                              —

                              užtikrinti, kad būtų nustatytos procedūros, kuriomis bendrovei „Airport Handling“ būtų neleidžiama nederamai pasinaudoti bendrovės SEA turima informacija, sukaupta įsigyjant ar toliau taikant sutartis su oro vežėjais arba prekių tiekėjais ar paslaugų teikėjais,

                              —

                              įsitikinti, kad bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ tarpusavyje nevykdo jokių pardavimo sandorių.

            4.2.   Kapitalo injekcija

      4.2.1.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

                  (140)

                  Italijos nuomone, bendrovės SEA, kaip valstybinės bendrovės, statuso nepakanka išvadai, kad jos ištekliai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės ištekliai, padaryti. Šiuo atžvilgiu Italija priminė, kad bendrovės „Airport Handling“ finansiniai ištekliai nepriklauso bendrovei SEA ir šios nekontroliuojami, nes jai priklausančią bendrovės „Airport Handling“ dalį valdo nepriklausomas subjektas, t. y. patikos bendrovė, visiškai nepriklausanti nuo bendrovės SEA.

                  (141)

                  Todėl bendrovė SEA neturėtų galimybės naudotis įprastiniais didžiausio akcininko įgaliojimais, būtent, inter alia, įgaliojimu skirti patronuojamosios bendrovės valdymo organų narių ir, taigi, daryti lemiamą įtaką bendrovės valdymui.

                  (142)

                  Pasak Italijos, Komisija negali numanyti, kad ginčijamos priemonės yra priskirtinos valstybei, vien iš to, kad vargiai tikėtina, jog tos priemonės įgyvendinamos nesikišant valstybei. Pasak Italijos, Komisija turi laikytis aukšto įrodymų pateikimo standarto. Nagrinėjamosios priemonės gali būti laikomos priskirtinomis valstybei tik tiek, kiek bendrovės SEA viešasis akcininkas atliko svarbią funkciją patvirtinant kapitalo injekciją į bendrovę „Airport Handling“. Šiuo požiūriu Italija laikosi nuomonės, kad svarbu atkreipti dėmesį, jog bendrovės SEA įstatų 15 straipsnyje nustatyta, kad sprendimai, susiję, inter alia, su patronuojamųjų bendrovių kapitalo didinimu, turi būti priimami už tai balsuojant bent šešiems iš septynių narių, ir tam reikia privataus akcininko „F2i“ paskirtų administratorių pritarimo. Vadinasi, neatsižvelgiant į tai, kad viešajam akcininkui priklauso didžioji dauguma bendrovės SEA akcijų, jis negali teisėtai svarstyti kapitalo didinimo klausimo, negavę privataus akcininko paskirtų direktorių pritarimo (arba, veikiau, lemiamo balso).

                  (143)

                  Be to, Italija teigė, kad tokie Komisijos sprendime pradėti tyrimą pacituoti pareiškimai, kaip tie, kuriuos padarė Infrastruktūros ir transporto ministras siekdamas patikinti darbuotojus„ visiškai atitinka Europos ir Italijos praktiką, taigi jais negalima remtis kaip įrodymais, kad priemonė yra priskirtina valstybei. Tokius pareiškimus reikia laikyti politiniais pareiškimais, kuriais siekiama mažinti neigiamą nedarbo poveikį.

                  (144)

                  Remdamasi tuo Italija mano, kad bendrovės SEA investicijos į bendrovę „Airport Handling“ nepriskirtinos valstybei ir nesusijusios su valstybės ištekliais, taigi jos nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

            4.2.2.   Ekonominio pranašumo buvimas

                  (145)

                  Italija priminė, kad, atliekant kapitalo injekciją, privatus investuotojas dalyvauja proporcingai savo turimai bendrovės SEA kapitalo daliai, t. y. 44,31 %. Pasak Italijos, privataus investuotojo „F2i“ dalyvavimas daro tikrą ekonominį poveikį ir yra svarbus. Šiuo atžvilgiu, Italijos nuomone, svarbu atkreipti dėmesį į tai kad, remiantis Komisijos praktika, maždaug trečdalį visų investicijų sudaranti privačių investicijų dalis laikyta reikšminga. Italijos nuomone, to savaime pakanka, kad būtų paneigta, jog kapitalo injekcija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

                  (146)

                  Antra, Italija teigia, kad bendrovės „Airport Handling“ verslo planą vertino nepriklausomas ekspertas ir kad jis padarė išvadą, jog bendrovės SEA investicijos yra pagrįstos grynai ekonominiu požiūriu, taigi atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

                  (147)

                  Remdamasi tuo Italija mano, kad bendrovė SEA į bendrovę „Airport Handling“ investavo tokiomis aplinkybėmis, kokios būtų priimtinos įprastomis rinkos sąlygomis veikiančiam privačiam investuotojui, ir kad dėl to priemonė nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

            5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

                  (148)

                  Komisija gavo pastabų iš bendrovės SEAH (likviduojama bendrovė), patikos bendrovės „Milan Airport Handling Trust“, bendrovės SEA ir suinteresuotosios šalies, paprašiusios anonimiškumo.

            5.1.   Patikos bendrovės „Milan Airport Handling Trust“ (toliau – patikos bendrovė) ir bendrovės „Airport Handling“ pastabos

      5.1.1.   Darbo jėgos perkėlimas

                  (149)

                  Pasak patikos bendrovės, bendrovė „Airport Handling“ nuo pat savo veiklos pradžios savo veiklos modelį grindė ekonomine logika, kuri skiriasi nuo bendrovės SEAH ekonominės logikos, – pirmosios tikslas yra savarankiškai veikti rinkoje ir pasiekti gyvybingumą be savo akcininkų kapitalo intervencijų.

                  (150)

                  Visų pirma, bendrovė „Airport Handling“ visada laikėsi nuomonės, kad jos veiklos modelis turėtų atitikti darbo jėgos, organizuojamos pagal efektyvumo ir aktualumo kriterijus, modelį. Pasak patikos bendrovės, antžeminių paslaugų teikimo veiklai būdinga tai, kad tam tikru metų laiku (pvz., vasarą) reikia daug darbo jėgos. Šiam sparčiai kintančios paklausos klausimui spręsti, paslaugų teikėjas turi lanksčiai reaguoti, t. y. tais laikotarpiais, kai tai pateisinama dėl darbo krūvio, samdyti laikinus darbuotojus.

                  (151)

                  Nors bendrovė SEAH daugiausia naudojo […] (*1) ([…] (*1)), bendrovė „Airport Handling“ laikosi požiūrio, paremto […] (*1) (pvz., […] (*1)). Nors tam reikėtų lankstesnės mokymo, valdymo ir koordinavimo veiklos, savo ruožtu dėl to padidėtų lankstumas ir, vadinasi, sumažėtų veiklos sąnaudos. Pasak patikos bendrovės, dėl to buvo galima […] (*1) (2014 m. gruodžio 31 d. bendrovė „Airport Handling“ turėjo […] (*1)).

                  (152)

                  Patikos bendrovė teigė, kad bendrovės SEAH darbo sutartys nebuvo perduotos bendrovei „Airport Handling“, ir tai matyti iš šių aplinkybių:

                              —

                              bendrovė „Airport Handling“ savo darbuotojus įdarbino pagal visiškai savarankiškai parengtą planą, atsižvelgdama į tikėtiną eismo srautų dydį ir specifinį darbo organizavimą, taip buvo gerokai sumažintas darbuotojų skaičius, palyginti su bendrove SEAH,

                              —

                              buvusius bendrovės SEAH darbuotojus bendrovė „Airport Handling“ įdarbino remdamasi formaliai ir iš esmės skirtingomis sąlygomis ir atsižvelgdama į savo veiklos modelį, o šis skyrėsi nuo bendrovės SEAH.

                  (153)

                  Be to, patikos bendrovė priminė, kad 2014 m. birželio mėn. būta didžiulio pasipriešinimo ir labai sudėtingų santykių su profesinių sąjungų organizacijomis. Patikos bendrovės nuomone, akivaizdu, kad, jeigu bendrovė „Airport Handling“ buvusius bendrovės SEAH darbuotojus būtų vėl įdarbinusi iš tikrųjų tokiomis pat sąlygomis, nebūtų buvę priežasčių skųstis. Priešingai, didžiulis profesinių sąjungų pasipriešinimas 2014 m. birželio mėn. susitarimui būtų įrodymas, kad darbuotojai puikiai žinojo, jog jų darbo sąlygos pablogėjo.

            5.1.2.   Sutartys su oro vežėjais

                  (154)

                  Pirma, patikos bendrovė teigė, kad sutartys su oro vežėjais dėl savo pobūdžio negali būti perduotos trečiosioms šalims. Standartinio antžeminių paslaugų teikimo susitarimo 3.2 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad, išskyrus išskirtinius atvejus, dėl kurių reikia susitarti su antžeminių paslaugų teikimo bendrovėmis, vežėjas sutartimi nustatytų užduočių negali perduoti vykdyti trečiosioms šalims:
                  „[v]ežėjas neskiria jokio kito asmens, bendrovės ar organizacijos paslaugoms, kurias antžeminių paslaugų teikimo bendrovė šiuo susitarimu sutiko teikti, išskyrus ypatingus atvejus, dėl kurių šalys abipusiškai susitaria.“

                  (155)

                  Patikos bendrovė pateikė kelis oro vežėjų, nevykdžiusių konkurso, t. y. nevykdžiusių viešųjų pirkimų procedūros, kuria būtų siekta antžeminių paslaugų teikėja pasirinkti bendrovę „Airport Handling“, teiginius. Tie oro vežėjai nurodė, kad bendrovė „Airport Handling“ buvo vis dėlto pasirinkta konkurso būdu, lyginant su kitais antžeminių paslaugų teikėjais.

                  (156)

                  Be to, patikos bendrovė priminė, kad antžeminių paslaugų teikimo susitarimo trukmę nustato oro vežėjas, be to, dažnai nustatoma, kad pastarasis gali pasitraukti, apie tai pranešęs. Pavyzdžiui, IATA standartinėje sutartyje nustatyta, kad kiekviena šalis susitarimą gali nutraukti apie tai pranešusi prieš 60 dienų. Todėl sutartis su oro vežėju nebūtinai būna ilgalaikė sutartis, kuria paslaugų teikėjas gali būti apsaugotas nuo konkurencijos. Iš tikrųjų, vežėjai gali nutraukti sutartį, jeigu kiti paslaugų teikėjai pasiūlo geresnes sąlygas.

                  (157)

                  Pasak patikos bendrovės, bendrovei SEAH pasitraukus iš rinkos ir bendrovei „Airport Handling“ rengiant derybas dėl naujų sutarčių su oro vežėjais, pastarieji bendrovei „Airport Handling“ ir kitiems paslaugų teikėjams, su kuriais buvo susisiekta, pasiūlė kitokias (palankesnes) sąlygas, nei siūlė bendrovė SEAH. Pasak patikos bendrovės, gana įprasta, kad oro vežėjas, gavęs palankesnių sąlygų pasiūlymą iš kitų konkuruojančių antžeminių paslaugų teikėjų, nusprendžia nutraukti sutartį; arba grasina nutraukti sutartį, jeigu esamas antžeminių paslaugų teikėjas nenorės pateikti geresnio pasiūlymo, palyginti su kitais paslaugų teikėjais.

                  (158)

                  Bendrovė „Airport Handling“ savo veiklą Milano oro uostuose pradėjo 2014 m. rugsėjo 1 d., kai bendrovės SEA akcijų dalis buvo perduota patikos bendrovei. Nors bendrovė „Airport Handling“ iš pradžių ENAC ir oro vežėjams pranešė 2014 m. liepos 1 d. pradedanti vykdyti savo veiklą, dėl vėlavimo patikos bendrovei perduoti akcijas ir su profesinėmis sąjungomis susijusių sunkumų savo veiklą pradėjo tik 2014 m. rugsėjo 1 d.

                  (159)

                  2015 m. vasario 28 d. bendrovė „Airport Handling“ antžeminių paslaugų teikimo sutartis sudarė su […] (*1) oro vežėjais, iš jų […] (*1) veikė Linatės oro uoste, […] (*1) – Malpensos oro uoste. Patikos bendrovė taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ sutartis sudarė ne su visais oro vežėjais, anksčiau turėjusiais sutartinių santykių su bendrove SEAH. Konkrečiau, […] (*1).

                  (160)

                  Pasak patikos bendrovės, bendrovės „Airport Handling“ su oro vežėjais pasirašytos sutartys skiriasi nuo pasirašytųjų bendrovės SEAH.

                              —

                                 Teisiniu požiūriu: bendrovė „Airport Handling“ užmezgė naujus sutartinius santykius, o ne tapo ankstesnių sutarčių perėmėja. Todėl bendrovė „Airport Handling“ nėra atsakinga už ankstesnius vežėjų įsipareigojimus, reikalavimus ar skolas bendrovės SEAH atžvilgiu.

                              —

                                 Turinio požiūriu:

                                          —

                                          bendrovė „Airport Handling“ iš kitų vežėjų beveik sistemingai gaudavo (tiesiogiai arba per skelbimus apie pirkimą) prašymų dėl […] (*1),

                                          —

                                          keli vežėjai […] (*1),

                                          —

                                          keli vežėjai prašė […] (*1).

                  (161)

                  Visų pirma, pasak patikos bendrovės, vykstant deryboms dėl naujų antžeminių paslaugų teikimo sutarčių, […] (*1) vežėjai iš bendrovės „Airport Handling“ gavo […] (*1). Tuo pat metu […] (*1) vežėjai sutartis […] (*1) sudarė su bendrove SEAH.

                  (162)

                  Patikos bendrovė taip pat teigė, kad kelios svarbiausios sutartys su vežėjais ([…] (*1)) baigs galioti taip:

                              —

                              sutartis su […] (*1) baigs galioti […] (*1),

                              —

                              sutartis su […] (*1) – […] (*1),

                              —

                              sutartis su […] (*1) – […] (*1).

            5.1.3.   Tariami bendri rinkodaros veiksmai

                  (163)

                  Kaip ir Italija, patikos bendrovė laikosi nuomonės, kad visi bendri rinkodaros veiksmai, kurių ėmėsi bendrovės SEA bei SEAH ir bendrovė „Airport Handling“, jeigu tik jie būtų įrodyti, būtų nesvarbūs vertinant ekonominį tęstinumą.

                  (164)

                  Be to, patikos bendrovė laikosi nuomonės, jog tai, kad bendrovė SEA galbūt viešai teigė ir (arba) vežėjams pranešė, kad grupė ketina toliau teikti antžemines paslaugas, nėra svarbu tyrimo tikslais, nes apie bendrovės „Airport Handling“ įsteigimą ir kapitalo suteikimą jai Komisija žinojo nuo 2013 m.

            5.1.4.   Tikėtina bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis

                  (165)

                  Pasak patikos bendrovės, bendrovei „Airport Handling“ suteikiama galimybė Milano oro uostuose įgyti didelę dalį antžeminių paslaugų teikimo rinkos ne dėl to, kad jai perduodamas koks nors bendrovės SEAH turtas, bet dėl ypatingų aplinkybių Milano oro uostuose ir įvairių antžeminių paslaugų teikėjų taikomų veiklos modelių.

                  (166)

                  Patikos bendrovės nuomone, tai, kad viena bendrovė pasitraukia iš rinkos, o kitas veiklos vykdytojas (naujai ateinantis į rinką arba jau esantis veiklos vykdytojas) įgyja panašias rinkos dalis, yra rinkose nuolat pastebimas reiškinys, ir tai nutinka dėl konkuruojančių bendrovių kryžminio lankstumo. Hipotetinėje rinkoje, kurioje yra tik dvi bendrovės (A ir B), tikėtina, kad, jeigu bendrovė A žlunga, jos klientai ir rinkos dalis pereina bendrovei B, nors tarp abiejų bendrovių nėra jokio teisinio ar faktinio ryšio. Kalbant apie Milano oro uostus, tiesa, kad juose veikia daugiau nei du antžeminių paslaugų teikėjai, tačiau, pasak patikos bendrovės, iki dabar tik du iš tų veiklos vykdytojų pagal savo veiklos modelį veikė tik Milano oro uostuose. Patikos bendrovės nuomone, panašias rinkos dalis būtų galima pagrįsti nurodant, kad bendrovė „Airport Handling“ yra vienintelė paslaugų teikėja, savo veiklą Milano oro uostuose telkianti kaip centrinė paslaugų teikėja, kad iš esmės suteiktų tai, ko reikia vežėjams, ir užtikrintų aukštą paslaugų kokybę.

                  (167)

                  Pasak patikos bendrovės, Komisijos argumentai yra nelogiški: arba rinkos dalis, kurią, kaip tikėtasi ir apskaičiuota verslo plane, bendrovė „Airport Handling“ turėjo įgyti Milano oro uostuose, yra netikroviška (taigi kapitalo injekcija į bendrovę „Airport Handling“ būtų valstybės pagalba), arba rinkos dalis iš tikrųjų yra tikroviška, tačiau tokiu atveju tai, kad bendrovė „Airport Handling“ galėtų įgyti tokią rinkos dalį, būtų aktualu svarstant ekonominio tęstinumo klausimą.

            5.1.5.   Tai, kad bendrovė „Airport Handling“ naudoja bendrovės SEAH turtą

                  (168)

                  Patikos bendrovė pabrėžia, kad bendrovės SEAH turto pardavimo konkursas buvo paskelbtas neįvykusiu, nes nė vienas dalyvis nepareiškė susidomėjimo pirkti parduodamas turto grupes.

                  (169)

                  Pasak bendrovės „Airport Handling“, pagrindinė to priežastis yra tai, kad bendrovės SEAH turtas yra pasenęs, taigi rinkai jis nepatrauklus. Iš tikrųjų patikos bendrovė teigia, kad iš […] (*1) vertingiausių sudedamųjų dalių (t. y. […] (*1)) tik apie […] (*1) turto bendrovė SEAH įsigijo po 2006 m. gruodžio 31 d. Dauguma turto būtų senesnis nei 15 metų, dėl to labai sunku gauti atsarginių dalių, vadinasi, ir užtikrinti reikiamą techninės priežiūros lygį.

                  (170)

                  Patikos bendrovė taip pat priminė, kad bendrovė „Airport Handling“ nedalyvavo bendrovės SEAH turto pardavimo konkurse. Tačiau patikos fondas mano, kad tai, jog ši bendrovė įsigijo tą turtą, nėra bendrovės SEAH ekonominio tęstinumo įrodymas.

                  (171)

                  Patikos bendrovė taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ dabar bendrovės SEAH turtą naudoja pagal 2014 m. rugsėjo 1 d. pasirašytą dvišalį susitarimą. Pasak patikos bendrovės, dėl sutarties bendrovė SEAH ir patikėtinis tarėsi įprastomis rinkos sąlygomis laikotarpiu nuo patikos bendrovės įsteigimo (2014 m. birželio 30 d.) iki dienos, kurią patikos bendrovei buvo faktiškai perduota bendrovės SEA turima bendrovės „Airport Handling“ dalis (2014 m. rugpjūčio 27 d.).

                  (172)

                  Patikėtinis sutartyje padarė didžiulių pakeitimų:

                              —

                              nuomos mokesčio rinkos vertę patikrino nepriklausomas ekspertas, drauge paskirtas bendrovių „Airport Handling“ ir SEAH, siekiant užtikrinti, kad bendrovė „Airport Handling“ už bendrovės SEAH turto naudojimą mokėtų rinkos mokestį,

                              —

                              tas nuomos mokestis būtų koreguojamas, jeigu daugiau kaip 10 % skirtųsi nuo nepriklausomo eksperto nurodyto nuomos mokesčio,

                              —

                              sutartis pratęsiama iki 2015 m. rugpjūčio 31 d., taip laikantis įprastos komercinės praktikos,

                              —

                              nustatoma galimybė įrangą pernuomoti trečiosioms šalims,

                              —

                              nustatoma sąlyga, kad įprastinę ir su gedimais susijusią techninę priežiūrą vykdys bendrovė „Airport Handling“, o už specialiąją techninę priežiūra ir toliau atsakinga bendrovė SEAH.

                  (173)

                  Patikos bendrovė priminė, kad nuomos mokestis buvo nustatytas įvairiems ekspertams atlikus nepriklausomus vertinimus, taigi jis atitinka rinkos kainą.

                  (174)

                  Patikos bendrovė taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ jau nustatė didelės dalies ([…] (*1) proc.) turto, reikalingo veiklai vykdyti, pirkimo iš trečiųjų šalių procedūras, kad pasibaigus nuomos sutarčiai galėtų juo pakeisti iš bendrovės SEAH nuomojamą turtą. Taigi:

                              —

                              2014 m. lapkričio 26 d. bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdyba, siekdama atnaujinti iš bendrovės SEAH nuomojamą turtą, nusprendė surengti konkursą už iš viso, kaip apskaičiuota, […] (*1) EUR,

                              —

                              visi konkursai (išskyrus vieną, tuo metu, kai buvo pateiktos patikos bendrovės pastabos dėl 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą, dar tik pradėtą) buvo užbaigti 2015 m. sausio mėn. pradžioje, ir 2015 m. vasario 11 d. bendrovė „Airport Handling“ jau buvo patvirtinusi pirmą beveik […] (*1) proc. turto (įskaitant […] (*1)) pirkimo užsakymą. Pasak patikos bendrovės, antrasis užsakymas galėjo netrukus būti pateiktas, tik reikėjo rasti alternatyvių finansavimo arba tiekimo formų, nes iš atrankos procedūros rezultatų buvo matyti, kad naujos įrangos kaina gerokai išaugo.

            5.1.6.   Sandorio laikas ir logika

                  (175)

                  Pasak patikos bendrovės, išvada, kad įsteigdama naują antžeminių paslaugų teikimo patronuojamąją bendrovę bendrovė SEA siekia apeiti įsakymą susigrąžinti pagalbą, prilygsta teiginiui, kad dėl neigiamo valstybės pagalbos sprendimo tariamos pagalbos gavėjas negali savo veiklos vėl vykdyti naujomis sąlygomis.

            5.1.7.   Veiksmai, kurių patikėtinis ėmėsi siekdamas užtikrinti, kad nebūtų ekonominio tęstinumo

                  (176)

                  Patikos bendrovė nurodo, kad 2014 m. rugpjūčio 1 d. patikėtinis ir bendrovė SEA sudarė protokolą, pagal kurį patikėtiniui leidžiama pradėti vykdyti tam tikras funkcijas, susijusias su vadovavimu bendrovės „Airport Handling“ veiklai ir jos stebėsenai 2014 m. liepos ir rugpjūčio mėn.

                  (177)

                  Tame etape, be priemonių, kurių imtasi pasikonsultavus su bendrove SEAH ir kurios susijusios su bendrovės SEAH turto nuoma bei eksperto ataskaita, patikėtinis paprašė, kad bendrovė SEA suteiktų finansinių išteklių, reikalingų savo darbui vykdyti visiškai nepriklausomai nuo pastarosios, ir jų gavo. Be to, patikėtinis bendrovę SEA paragino iš naujo apibrėžti savo paslaugų sutartis su bendrove „Airport Handling“, rado naują bendrovės „Airport Handling“ generalinį konsultantą ir pareikalavo pakeisti bendrovės „Airport Handling“ įstatus, kad būtų užtikrintas visiškas bendrovės savarankiškumas.

                  (178)

                  Bendrovės SEA turimą akcijų dalį perdavus patikos bendrovei, 2014 m. rugpjūčio 27 d. patikėtinis paskyrė naują direktorių valdybą.

                  (179)

                  Patikėtinis taip pat užtikrino, kad nauja valdyba:

                              —

                              paprašytų bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos narių parengti ir pateikti išsamų veiklos vertinimą, siekiant užtikrinti, kad nebūtų patvirtinta jokių dokumentų, nesuderinamų su ekonominio tęstinumo nutraukimo reikalavimu,

                              —

                              pareikalautų nustatyti procedūras, siekiant:

                                          —

                                          užtikrinti, inter alia, kad tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nebūtų jokių teisinių dokumentų, susijusių su prekių tiekimu, kilnojamuoju ir (arba) nekilnojamuoju turtu, sutartimis su oro vežėjais ir (arba) su antžeminių paslaugų teikimu susijusių prekių tiekėjais ir paslaugų teikėjais,

                                          —

                                          įsitikinti, kad bendrovė „Airport Handling“ taikys būtinas procedūras ir kontrolės priemones, kad negalėtų nederamai pasinaudoti bendrovės SEA turima komercine informacija, galinčia padėti bendrovei „Airport Handling“, sudarant arba išlaikant susitarimus su vežėjais, įgyti pranašumą prieš konkurentus arba esančia svarbia bendrovei „Airport Handling“ įsitvirtinant antžeminių paslaugų teikimo rinkoje,

                              —

                              atkreiptų dėmesį į esamus postus ir integruotų vyresniųjų vadovų funkcijas, jeigu manoma, kad jos nepakankamos (pirmiausia teisės ir išteklių direktorato),

                              —

                              pakeistų bendrovės „Airport Handling“ valdymą ir generaliniam direktoriui (jis paskirtas patikėtinio) suteiktų plačius sprendimų priėmimo įgaliojimus,

                              —

                              įvertintų ir laikinai patvirtintų generalinį direktorių,

                              —

                              priimtų sprendimą, kad bendrovė „Airport Handling“ turėtų turėti savo interneto svetainę,

                              —

                              surengtų intensyvias derybas su bendrove SEA dėl esamų tarp bendrovių SEA ir „Airport Handling“ pasirašytų paslaugų sutarčių nuodugnios peržiūros, siekiant užtikrinti, kad visos paslaugos būtų teikiamos geriausiomis įmanomomis sąlygomis ir gal būtų galimybė paslaugas nutraukti be nuobaudų, bendrovei „Airport Handling“ nusprendus pasinaudoti vidaus struktūromis arba kreiptis į kitus ir tinkamesnius tiekėjus,

                              —

                              klientams, tiekėjams ir kompetentingai institucijai (ENAC) praneštų apie bendrovės valdymo pasikeitimą.

                  (180)

                  Be to, patikėtinis ėmėsi priemonių, kad būtų užtikrintas ekonominio tęstinumo nebuvimas. Apibendrinant, tos procedūros yra šios:

                              —

                              operacijų, kurios laikomos būtinos ekonominio tęstinumo nebuvimui užtikrinti, sąrašas,

                              —

                              tų operacijų įvertinimas ir patvirtinimas,

                              —

                              informacijos teikimas valdybai,

                              —

                              procedūros, susijusios su informacijos, galinčios būti svarbia užtikrinant ekonominio tęstinumo nebuvimą, valdymu, atskyrimu ir laikymu.

                  (181)

                  Pasak patikos bendrovės, tos vidaus procedūros buvo paaiškintos dviejose atitinkamai bendrovės „Airport Handling“ vyresniajai vadovybei ir viduriniosios grandies vadovams skirto mokymo sesijose.

            5.1.8.   Priemonių priskirtinumas valstybei

                  (182)

                  Pasak patikos bendrovės, laikotarpiu nuo 2014 m. birželio iki rugpjūčio mėn. Italijos institucijos neturėjo jokios tiesioginės įtakos bendrovei SEA ir jos sprendimui investuoti į bendrovę „Airport Handling“. Niekada nebuvo jokių tiesioginių ar netiesioginių ženklų, dėl kurių galėtų kilti bent menka abejonė, kad sprendimas steigti bendrovę „Airport Handling“ ir (arba) suteikti jai kapitalo priklauso nuo Italijos institucijų.

            5.1.9.   Bendrovės „Airport Handling“ verslo planas ir rinkos ekonomikos investuotojo principo laikymasis

                  (183)

                  Pasak patikos bendrovės, tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ tęstinumo nėra, todėl bet koks privatus investuotojas būtų atsižvelgęs į 2014 m. sprendime pradėti tyrimą pateikto Komisijos vertinimo netvirtumą ir tas vertinimas jam nebūtų daręs poveikio priimant sprendimą investuoti į bendrovę „Airport Handling“.

                  (184)

                  Patikos bendrovė paaiškino, kad Komisijai iš pradžių pateiktas 2013 m. lapkričio mėn. verslo planas vėliau buvo patobulintas. Taigi verslo planas, kuriuo remtasi priimant sprendimą bendrovei „Airport Handling“ suteikti kapitalo, buvo 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo planas, bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos patvirtintas 2014 m. rugpjūčio 26 d.

                  (185)

                  Patikos bendrovei perdavus bendrovei SEA priklausančią akcijų dalį, patikėtinis ėmėsi tikrinti, ar bendrovės „Airport Handling“ verslo planas yra patikimas. Pasak patikos bendrovės, naujai paskirta bendrovės „Airport Handling“ valdyba pirmiausia ištyrė, ar 2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo planas yra patikimas, – tam ji pasamdė bendrovę „Boston Consulting Group“ (toliau – BCG).

                  (186)

                  BCG 2014 m. spalio 14 d. bendrovei „Airport Handling“ pateikė savo nustatytus faktus. BCG padarė išvadą, kad pagrindinis verslo plano tikslas, t. y. 2017 m. […] (*1) EUR dydžio pelnas, nesumokėjus mokesčių ir palūkanų, esant […] (*1) proc. maržai, buvo pagrįstas, o nukrypimo mastas iš esmės atitiko arba buvo šiek tiek mažesnis už vidutinį didelio kitų privačių ir viešų Europos įmonių, vykdančių veiklą antžeminių paslaugų teikimo sektoriuje, ėminio pelningumą. BCG taip pat patvirtino, kad 2013 m. lapkričio mėn. verslo planas yra pagrįstas.

            5.1.9.1.   Ketinimas mažinti darbuotojų skaičių ir didinti našumą

                  (187)

                  Pasak patikos bendrovės, bendrovė „Airport Handling“ yra pasiryžusi pasiekti maksimalų našumą ir lankstumą tokiomis priemonėmis: […] (*1). Remiantis 2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo planu, bendrovė „Airport Handling“ tikisi įdarbinti […] (*1). Tai bus pasiekta patobulinus koordinavimo struktūras ir pradėjus naudoti naują našią įrangą bei kompiuterines personalo valdymo sistemas, taigi bendrovė „Airport Handling“ galės vietoj atleidžiamų darbuotojų naujų darbuotojų nepriimti.

            5.1.9.2.   Su darbo organizavimo veiksniais susijęs padidėjęs našumas

                  (188)

                  Pasak patikos bendrovės, dar didesnis našumas bus pasiektas taikant šias priemones:

                              —

                                 terminuotųjų darbo sutarčių ir ne visos darbo dienos darbo sutarčių dalies optimizavimas. Apskaičiuota, kad našumas jau 2015 m. padidės apie […] (*1) proc.; o kartu su […] (*1) iki 2017 m. jis padidės dar […] (*1) proc.,

                              —

                                 geriau parengta darbo programa. Bendrovės „Airport Handling“ taikomoje darbo sutartyje numatyta […] (*1), palyginti su bendrovės SEAH savo darbuotojams taikyta sutartimi. Dėl to dirbančių darbuotojų skaičių galima sumažinti […] (*1) proc. Be to, visą darbo dieną dirbančių darbuotojų kasdienis darbo laikas buvo […] (*1), dėl to poveikis darbuotojų poreikiui yra […] (*1) proc. Atnaujinus kolektyvinę darbo sutartį (tikėtasi tai padaryti 2015 m.), dar […] (*1). Be to, bendrovė „Airport Handling“ ketina, pradėjusi taikyti tokias priemones kaip darbas pamainomis ir sutartys, pagal kurias dienos ir savaitės tvarkaraščiai keičiami pagal faktinį poreikį ir atsižvelgiant į naujas galimybes, kurių atsiranda dėl nacionalinio lygmens kolektyvinių sutarčių, optimizuoti išteklių naudojimą. Dėl šių priemonių bendrovė „Airport Handling“ našumą galės padidinti dar bent […] (*1) proc.,

                              —

                                 pakoreguota organizacinė struktūra, kad būtų galima veiksmingai naudoti išteklius […] (*1). Jau nuo 2015 m. padidės našumas, nes pagal sezonus, atsižvelgiant į eismo srautų didėjimą, bus naudojamos geresnės matricos ir atostogos paskirstomos per devynis laikotarpius, o tai reiškia […] (*1). Apskaičiuota, kad bus sutaupyta […] (*1) proc.,

                              —

                                 esamų darbuotojų pajėgumų optimizavimas. Laipsniškai naudojantis […] (*1) proc. teigiamai padidės (t. y. 0,5 %) gamybinis našumas. Našumas dar labiau didės sumažinus […] (*1) darbo vietų, iš dalies tai jau atlikta ([…] (*1)) ir iš dalies tai buvo atliekama 2015 m. ([…] (*1)),

                              —

                                 masto ekonomija dėl didėjančių eismo srautų. Didėjant esamų klientų eismo srautams ir sudarant sutartis su naujais vežėjais, net ir tais, kurie vykdo veiklą laikotarpiais, kai paklausa nėra didelė, bus galima pagerinti darbuotojų sutelkimo koeficientą, dėl to gamybinis našumas 2017 m. padidės dar […] (*1) proc.,

                              —

                                 struktūrinis veiklos procesų koregavimas. Patikos bendrovė nurodė šiuos numatomus našumo didinimo būdus: geresnis darbo planavimas ir organizavimas, investicijos į techninius sprendimus, kad tam tikrą veiklą būtų galima iš dalies arba visiškai automatizuoti, darbo jėgos išlaidų susiejimas su veiklos produktais ir rezultatais. Kalbant apie darbo planavimą, patikos bendrovė nurodė, kad bendrovė „Airport Handling“ numatė investuoti į naujas personalo valdymo ir pamainų skirstymo IT sistemas, dėl kurių bus racionaliau naudojami ištekliais, o našumas bus […] (*1) proc. Be to, bendrovė „Airport Handling“ pradėjo naujos įrangos, turinčios šiuolaikines vietovės nustatymo sistemas, įsigijimo procesą. Apskaičiuota, kad reikės […] (*1) proc. mažiau darbuotojų.

                  (189)

                  Pasak patikos bendrovės, pagal pirmaisiais veiklos mėnesiais bendrovės „Airport Handling“ pasiektus rezultatus Komisija gali ex post patikrinti, ar verslo plano prielaidos buvo patikimos. Patikos bendrovė nurodė pirmų keturių veiklos mėnesių rezultatus, iš jų matyti, kad […] (*1) pelnas, neatskaičius mokesčių ir palūkanų, yra […] (*1) EUR, […] (*1) palyginti su 2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo plano prognozėmis. Šią teigiamą tendenciją nulėmė […] (*1) pajamos ([…] (*1) EUR) ir […] (*1) išlaidos ([…] (*1) EUR).

            5.2.   Bendrovės SEAH (likviduojamos bendrovės) pastabos

      5.2.1.   Bendrovės SEAH turtas

                  (190)

                  Pasak bendrovės SEAH, iki pradedant bendrovės SEAH likvidavimą antžeminių paslaugų teikimo įrangos balansinė vertė buvo […] (*1) EUR. Vidutinis šios įrangos amžius buvo […] (*1). Iš maždaug […] (*1) didesnės vertės įrangos […] (*1), išskyrus […] (*1), tik […] (*1) buvo įsigyta po 2006 m. gruodžio 31 d.

                  (191)

                  Pradėjus bendrovės SEAH likvidavimą, vienintelį kitą bendrovės turtą sudarė apyvartinis kapitalas, susijęs su veikla, nebevykdoma nuo 2014 m. rugsėjo 1 d. Be to, buvo tam tikrų […] (*1). Per tą laiką tos pozicijos buvo likviduotos. Todėl, pasak bendrovės SEAH, likvidatorius, norėdamas finansuoti likvidavimo sąnaudas ir kitą likutinį debetą, gali pasikliauti tik antžeminių paslaugų teikimo įrangos pardavimu.

            5.2.2.   Bendrovės SEAH turto pardavimo konkursas

                  (192)

                  Viena pagrindinių likvidatoriaus užduočių buvo užbaigti atvirą, viešą ir nediskriminacinį bendrovės SEAH turto pardavimo konkursą, pradėtą dar neprasidėjus bendrovės likvidavimo procesui.

                  (193)

                  Pasak bendrovės SEAH, turtas buvo suskirstytas į devynias grupes, į jas įtrauktas funkciniu požiūriu atskiras papildantis vienas kitą įvairios vertės turtas. Tikslas buvo užtikrinti, kad konkurse būtų kuo daugiau dalyvių. Turtą suskirstant į grupes siekta atsižvelgti į rinkos poreikius, nustatytus pagal pagrindinių Italijos oro uostuose antžemines paslaugas teikiančių įmonių veiklą. Iš turimos informacijos matyti, kad pardavimo procedūra buvo skirta tik antžeminių paslaugų teikėjams, oro uostų veiklos vykdytojams, oro vežėjams, parduodamų rūšių įrangos gamintojams, perpardavėjams ir nuomos bendrovėms. Be to, buvo nustatyti tam tikri minimalūs mokumo reikalavimai – visų pirma i) bent 1 mln. EUR apyvarta, tenkanti kiekvienai turto, dėl kurio pirkimo ketinama teikti pasiūlymą, grupei; ii) bent 1 arba 2 (jeigu galimi pirkėjai teikia pasiūlymus dėl daugiau nei vienos turto grupės) milijonų eurų grynasis turtas; iii) skolos ir bendro turto santykis neviršija 3. Kvietimuose dalyvauti konkurse nebuvo nustatyti atrankos kriterijai, išskyrus pirmiau išdėstytus privalomus kriterijus.

                  (194)

                  Bendrovė SEAH atkreipia dėmesį, kad nė vienas potencialus konkurso dalyvis nepareiškė susidomėjęs tuo turtu. Buvo gauta tik su konkursu nesusijusių prašymų suteikti informacijos, juos pateikė šalys, susidomėjusios tik tam tikro turto įsigijimu, bet kainos buvo gerokai mažesnės, nei nustatytosios nepriklausomų ekspertų. Bendrovė SEAH taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ pareiškė susidomėjimą įsigyti aptariamąjį turtą, bet pasiūlymų nepateikė. Komisija atkreipia dėmesį, kad Italijos institucijos tuo metu, kai konsultavosi su Komisija dėl bendrovės SEA plano likviduoti bendrovę SEAH, įsteigti bendrovę „Airport Handling“ ir suteikti jai kapitalo, 2013 m. lapkričio 27 d. jau pareiškė, kad bendrovė „Airport Handling“ nedalyvaus pardavimo konkurse, taigi ir neteiks jokio pasiūlymo.

                  (195)

                  Po nesėkmingų bandymų parduoti bendrovės SEAH turtą, likvidatorius susisiekė su pagrindiniais sektoriaus veikos vykdytojais siekdamas aptarti galimybę tą turtą parduoti ir sąlygas, kuriomis toks pardavimas galbūt būtų vykdomas.

            5.2.3.   Turto vertinimas

                  (196)

                  Bendrovė SEAH priminė, kad prieš pradedant bendrovės SEAH likvidavimą, jos direktorių valdyba bendrovę IMQ pasirinko nepriklausoma eksperte ir jai pavedė įvertinti turtą. Vertinimas buvo pateiktas 2014 m. birželio 25 d., pasiūlytas […] (*1) EUR per metus nuomos mokestis, ir tai laikyta verte, atitinkančia rinkos sąlygas. 2014 m. rugsėjo 1 d. bendrovė SEAH bendrovei E&Y pavedė atlikti antrą turto vertinimą. Patikėtinio prašymu, užduotį pateikti tokį antrą vertinimą bendrovei E&Y drauge pavedė bendrovė SEAH ir patikėtinis. Bendrovė E&Y pasiūlė 1,4 mln. EUR per metus nuomos mokestį.

                  (197)

                  Bendrovė SEAH pridūrė, kad bendrovė „Airport Handling“ dabar bendrovės SEAH turtą naudoja pagal nuomos sutartį ir yra atsakinga už jo techninę priežiūrą (apskaičiuota, kad metinės techninės priežiūros išlaidos yra […] (*1) EUR per metus).

            5.2.4.   Nuomos sutartis

                  (198)

                  Pasak bendrovės SEAH, prieš sudarant nuomos sutartį, dėl jos vyko intensyvios šalių derybos, bet bendrovė SEA į derybas nesikišo. Bendrovė SEAH teigė, kad nuomos sutarties sudarymas yra privaloma sąlyga, taikoma siekiant išlaikyti turto vertę, laukiant kol turtas bus perleistas. Jeigu su bendrove „Airport Handling“ nebūtų pasirašyta nuomos sutartis, bendrovė SEAH būtų turėjusi įrangą pašalinti iš oro uosto patalpų, taigi būtų patirta didžiulių vežimo ir techninės priežiūros išlaidų.

                  (199)

                  Bendrovė SEAH taip pat teigė, kad, atsižvelgiant į tai, kad nuomos sutartis baigia galioti 2015 m. rugpjūčio 31 d., likvidatorius svarstė galimybę turto atsisakyti. Bendrovė SEAH nurodo, kad, kai bus išsklaidytos Komisijos abejonės dėl ekonominio tęstinumo, turtą pardavusi bendrovei „Airport Handling“, bendrovė SEAH, vykstant likvidavimo procedūrai, galėtų maksimaliai padidinti to turto vertę.

            5.3.   Bendrovės SEA pastabos

      5.3.1.   Ekonominis tęstinumas

                  (200)

                  Bendrovės SEA nuomone, 2014 m. sprendime pradėti tyrimą nurodyta teismų praktika gerokai skiriasi nuo nagrinėjamojo atvejo.

                  (201)

                  Pirmiausia, ta praktika išskirtinai susijusi su atvejais, kai pagalbos gavėjas turtą perduoda naujai įsteigtai bendrovei. Nurodyta teismų praktika iš esmės yra susijusi su atvejais, kai įmonės, gavusios nesuderinamą valstybės pagalbą ir negalėjusios grąžinti pagalbos, kuria joms suteiktas pranašumas, įsteigė naują bendrovę ir jai perdavė dalį savo veiklos. Antra, visose Komisijos nurodytose bylose pagalbos gavėjas naujai įsteigtai bendrovei perdavė didelės vertės turtą (veiklą, patalpas, prekes, nuosavybę, prekių ženklus, pramoninės nuosavybės teises).

                  (202)

                  Pasak bendrovės SEA, atsižvelgiant į šio atvejo ypatumus padaryta išvada, kad bendrovė „Airport Handling“ negalėjo toliau turėti konkurencinio pranašumo, susijusio su tariama bendrovės SEAH gauta pagalba, nes ji iš bendrovės SEAH neperėmė jokio turto. Veikiau, bendrovei SEAH suteikto tariamo konkurencinio pranašumo būtų nebelikę bendrovę likvidavus, taigi pranašumas negalėjo būti perduotas.

                  (203)

                  Bendrovė SEA primena, jog 2012 m. sprendime dėl susigrąžinimo Komisija padarė išvadą, kad bendrovei SEAH tariamas konkurencinis pranašumas buvo suteiktas finansuojant bendrovės patirtus nuostolius, daugiausia susidariusius dėl per didelių išlaidų darbuotojams. Primindama, kad išlaidos darbuotojams daro didelį poveikį antžeminių paslaugų teikėjų išlaidų struktūrai, nes sudaro 65–80 % visų išlaidų, bendrovė SEA nurodo, kad, kitaip nei Komisijos nurodytose bylose, šis atvejis nėra susijęs su akcijų arba turto, reikalingo siekiant vykdyti (arba veikiau tęsti) bendrovės SEAH veiklą, perdavimu ir nėra susijęs su sandoriu, kurio tikslas būtų apsaugoti pagalbos gavėjo turtą, taigi ir apeiti įsakymą susigrąžinti suteiktą pagalbą.

                  (204)

                  Pasak bendrovės SEA, reikėtų taip pat atkreipti dėmesį, kad, kadangi bendrovei SEAH gavus tariamą valstybės pagalbą įgytu pranašumu pasinaudota dėl pernelyg didelių darbo sąnaudų susidariusiems nuostoliams padengti, tokio pranašumo tikrai nebeliko likvidavus bendrovę ir atleidus darbuotojus. Bendrovės SEA nuomone, tai, kad buvusius bendrovės SEAH darbuotojus vėliau formaliai ir iš esmės kitokiomis sąlygomis pasamdė bendrovė „Airport Handling“, šios išvados labai pakeisti negali.

                  (205)

                  Bendrovė SEA priduria, kad, net jeigu būtų sutikta, jog fakto, kad bendrovės SEAH turtas nebuvo perduotas bendrovei „Airport Handling“, nepakanka siekiant padaryti išvadą, kad nesama ekonominio pranašumo, negali būti laikoma, kad sandorio, kuriuo grindžiamas bendrovės „Airport Handling“ įsteigimas, aplinkybių visuma sudarė sąlygas apeiti įsakymą susigrąžinti suteiktą pagalbą.

                  (206)

                  Pasak bendrovės SEA, sprendimas steigti naują antžeminių paslaugų teikimo bendrovę, veikiančią rinkos sąlygomis ir konkuruojančią su kitais paslaugų teikėjais, yra grindžiamas ekonomine logika ir pateisinamas valdymo modeliu, kuris labai skiriasi nuo ankstesnio veiklos vykdytojo, t. y. bendrovės SEAH, valdymo modelio ([…] (*1)), nes juo siekiama tikslo per vidutinės trukmės ir ilgalaikį laikotarpį pasiekti tvarų pelningumą.

                  (207)

                  Bendrovė SEA teigia, jog bendrovės SEAH pranešimas, kad ji nebevykdys veiklos Milano oro uostuose, ir bendrovės SEAH likvidavimas rinkoje išjudino veiksmingą konkurenciją, ir tuo metu Milano oro uoste veiklą vykdantys oro vežėjai antžeminių paslaugų teikėją galėjo rinktis remdamiesi lyginamuoju įvairių paslaugų teikėjų pateiktų pasiūlymų vertinimu.

                  (208)

                  Pasak bendrovės SEA, būtent po šio konkurencinio proceso bendrovei „Airport Handling“ pavyko sėkmingai sudaryti sutartis su oro vežėjais, ir ji tai padarė visiškai nepriklausydama nuo bendrovės SEA. Iš tikrųjų, keli vežėjai, anksčiau buvę bendrovės SEAH klientai, nusprendė nesinaudoti bendrovės „Airport Handling“ paslaugomis, o bendrovė „Airport Handling“ sudarė keletą sutarčių su vežėjais, kurie anksčiau nesinaudojo bendrovės SEAH paslaugomis.

                  (209)

                  Be to, pasak bendrovės SEA, pagal Tarybos direktyvas 78/660/EEB (18) ir 83/349/EEB (19) dėl konsoliduotųjų finansinių ataskaitų (į Italijos teisę perkeltas 1991 m. balandžio 9 d. teisėkūros procedūra priimtu aktu Nr. 127), kadangi nuo tada, kai patikos bendrovei buvo perduota bendrovės SEA turima akcijų dalis, ši bendrovė neturi jokių bendrovės „Airport Handling“ kontrolės ir valdymo įgaliojimų, bendrovė „Airport Handling“ apskaitos tikslais nebėra bendrovių grupės „SEA Group“ dalis, taigi jos biudžetas nekonsoliduojamas su bendrovės SEA biudžetu.

                  (210)

                  Be to, siekdami, kad trečiosios šalys greičiau įsigytų bendrovės „Airport Handling“ kapitalo dalį, bendrovė SEA ir patikėtinis 2015 m. sausio 26 d. pasirašė įgyvendinimo pagal patikos dokumento 20 straipsnį nuostatus; tuo siekta patikėtiniui nustatyti pareigą ieškoti trečiosios šalies investuotojo. Patikėtinis ir bendrovė SEA nusprendė banką nepriklausomu konsultantu vykdant šią užduotį paskirti „BNP Paribas“.

                  (211)

                  Bankas „BNP Paribas“ padėjo bendrovei „Airport Handling“ rengti akcijų pardavimo pasiūlymą, susisiekė su keliais investuotojais, galimai susidomėjusiais bendrovės „Airport Handling“ kapitalo dalies įsigijimu, ir rengė susitikimus su potencialiais investuotojais.

                  (212)

                  Bendrovė SEA pridūrė, kad, privačiam investuotojui įsigijus bent 30 % bendrovės „Airport Handling“ akcijų, bendrovė SEA svarstys galimybę ieškoti investuotojų, suinteresuotų perimti didžiąją bendrovės akcijų dalį.

            5.3.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

                  (213)

                  Bendrovė SEA laikosi nuomonės, kad to, jog bendrovė „Airport Handling“ yra valstybinė bendrovė, nepakanka išvadai, kad jos ištekliai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės ištekliai, padaryti. Be to, įsteigus patikos bendrovę, bendrovė SEA finansinių bendrovės „Airport Handling“ išteklių nebekontroliuoja, todėl negalima teigti, kad tai valstybės ištekliai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

                  (214)

                  Šiuo atžvilgiu bendrovė SEA priduria, kad:

                              —

                              pirmąjį 3,7 mln. EUR vertės kapitalo didinimą 2014 m. rugpjūčio 27 d. patvirtino bendrovės „Airport Handling“ akcininkų visuotinis susirinkimas. Tą pačią dieną patikos bendrovei buvo perduotos visos bendrovės SEA turimos bendrovės SEAH akcijos. Tą dieną patikėtinis visais teisiniais tikslais tapo vieninteliu bendrovės „Airport Handling“ akcininku,

                              —

                              tą pačią dieną patikėtinis, vienintelis bendrovės „Airport Handling“ akcininkas, išleido 20 000 dalyvaujančiųjų nuosavybės priemonių iš viso už 20 mln. EUR. 2014 m. rugpjūčio 28 d. bendrovė SEA dalyvaujančiąsias nuosavybės priemones pasirašė ir už visas jas sumokėjo.

                  (215)

                  Bendrovė SEA pabrėžia, kad bendrovės „Airport Handling“ finansiniai ištekliai nuo pat jų perdavimo buvo visą laiką kontroliuojami vienintelio bendrovės „Airport Handling“ akcininko, t. y. patikėtinio.

                  (216)

                  Bendrovės SEA nuomone, iš to, kas pirmiau išdėstyta, matyti, kad bendrovės SEA viešasis akcininkas (Milano savivaldybė), negali tiesiogiai arba netiesiogiai daryti kokios nors įtakos finansinių priemonių naudojimui bendrovės „Airport Handling“ atžvilgiu ir kad visą patikos bendrovės veikimo laikotarpį tuos išteklius kontroliuos patikėtinis. Bet kuriuo atveju, įsteigus patikos bendrovę, bendrovė SEA neteko savo įgaliojimo skirti bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos narius.

            5.4.   Suinteresuotosios šalies pastabos

                  (217)

                  Komisija gavo suinteresuotosios šalies pastabų; ši šalis pageidavo, kad nei jos tapatybė, nei pastabos nebūtų atskleistos jokiai trečiajai šaliai.

            6.   ITALIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTOSIOS ŠALIES PASTABŲ

                  (218)

                  Italija pateikė pastabų dėl patikos bendrovės ir bendrovės SEA pastabų, pateiktų vykstant tyrimui.

                  (219)

                  Italija visiškai pritarė pirmiau minėtų suinteresuotųjų šalių pateiktoms pastaboms ir pabrėžė, jog iš jų matyti, kad, viena vertus, Italijos institucijos į bendrovės SEA veiklą ir jos sprendimą investuoti į bendrovę „Airport Handling“ nesikišo, ir, antra vertus, kad bendrovė „Airport Handling“ netęsia bendrovės SEAH ekonominės veiklos.

            7.   VERTINIMAS

                  (220)

                  Šiuo atveju Komisija turi vertinti du atskirus dalykus: pirma, galimą bendrovei „SEA Handling“ taikomos sprendime dėl susigrąžinimo nustatytos pareigos grąžinti pagalbą perdavimą bendrovei „Airport Handling“; antra, galimą pagalbą, susijusią su bendrovės SEA 25 mln. EUR kapitalo injekcija į bendrovę „Airport Handling“.

            7.1.   Ekonominis tęstinumas ir pareigos grąžinti pagalbą perdavimas

                  (221)

                  Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, neteisėta ir nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš įmonių, kurios faktiškai turėjo iš jos naudos (20).

                  (222)

                  Jeigu valstybės pagalbos gavėjai yra nemokūs, pareiga grąžinti pagalbą gali būti vykdoma su pagalbos grąžinimu susijusį įsipareigojimą įrašant į įsipareigojimų sąrašą, jeigu pagalbos gavėjas traukiasi iš rinkos (21). Teismas nustatė, kad „kai įmonė, neteisėtos pagalbos gavėja, bankrutuoja ir sukuriama bendrovė tam, kad tęstų dalį šios bankrutuojančios įmonės veiklos, šios veiklos tęsimas, nors atitinkama pagalba nebuvo visiškai susigrąžinta, gali reikšti, kad dėl šios bendrovės konkurencinio pranašumo, turėto jos konkurentų atžvilgiu, iškraipytos konkurencijos situacija tęsiasi. Iš tokios naujai įsteigtos bendrovės, jeigu ji turi šį pranašumą, gali būti reikalaujama grąžinti nagrinėjamą pagalbą. Taip yra, be kita ko, tuo atveju, kai nustatoma, kad ši bendrovė faktiškai išsaugo konkurencinį pranašumą, susijusį su šios pagalbos suteikimu, ypač kai įsigyja likviduojamos bendrovės turtą mainais nepervesdama sumos, atitinkančios rinkos sąlygas, ar kai yra nustatyta, jog įsteigus tokią bendrovę buvo apeita pareiga grąžinti minėtą pagalbą“ (22).

                  (223)

                  Kalbant apie pagalbos gavėjo turto perdavimą kitai jo veiklą tęsiančiai bendrovei, Teismas patvirtino, kad, vertinant abiejų bendrovių ekonominį tęstinumą, gali būti atsižvelgta į šiuos veiksnius (23): perdavimo mastą (turtas ir įsipareigojimai, darbo jėgos tęstinumas, sugrupuotas turtas ir pan.); perdavimo kainą; įsigyjančiosios įmonės ir pirminės įmonės akcininkų arba savininkų tapatybę; momentą, kuriuo vykdomas perdavimas (kai tyrimas jau pradėtas, inicijavus procedūrą ar priėmus galutinį sprendimą); ir, galiausiai, ekonominę sandorio logiką.

                  (224)

                  Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, minėtaisiais veiksniais galima remtis įvairiu mastu, atsižvelgiant į specifinius konkretaus atvejo požymius (24). Vadinasi, Komisija neprivalo atsižvelgti į visus tuos veiksnius, kaip matyti iš frazės „gali būti atsižvelgta“ (25).

                  (225)

                  Siekdama nuspręsti, ar tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ esama ekonominio tęstinumo ir ar antrąją galima laikyti atsakinga už pirmajai suteiktos nesuderinamos pagalbos grąžinimą, Komisija rėmėsi minėtais rodikliais, susijusiais su aptariamojo atvejo konkrečiomis aplinkybėmis.

            7.1.1.   Perdavimo mastas

      7.1.1.1.   Darbo jėgos ir darbo sutarčių perdavimas

                  (226)

                  Pradėjus bendrovės SEAH likvidavimą, daug jos buvusių darbuotojų buvo vėl įdarbinti bendrovėje „Airport Handling“, ir iš pradžių jie sudarė šios bendrovės darbuotojų daugumą. Todėl reikia analizuoti, ar iš to nematyti, jog stengiamasi apeiti sprendimą susigrąžinti pagalbą. Tuo tikslu reikėtų vertinti, ar procesas, nulėmęs tą rezultatą, nebuvo tiesiog bendrovės SEAH darbo jėgos perkėlimas į bendrovę „Airport Handling“, išlaikant pagrindinius bruožus. Tai įvertinti dar aktualiau dėl to, kad antžemines paslaugas teikiančiai bendrovei darbo jėga yra pagrindinis išteklius, būtinas, kad ji galėtų vykdyti veiklą (26).

                  (227)

                  Pasak Italijos, tarp bendrovės SEAH ir bendrovės „Airport Handling“ darbo jėgos tęstinumo nėra, nes bendrovė SEAH darbo sutartis nutraukė, o bendrovė „Airport Handling“ darbuotojus įdarbino pagal naujas sutartis ir nustačiusi visiškai kitokias sąlygas. Šį požiūrį palaikė ir bendrovė „Airport Handling“, ir bendrovė SEA.

                  (228)

                  Italijos nuomone, bendrovės SEA, bendrovės SEAH ir profesinių sąjungų 2013 m. lapkričio 4 d. pasirašytas susitarimas neturėtų būti aiškinamas kaip susitarimas, kuriuo buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams užtikrintos teisės, įgytos pagal ankstesnes sutartis su bendrove SEAH. Toks susitarimas turėtų būti iš esmės programinis dokumentas, vėliau pakeistas 2014 m. birželio 4 d. pasirašytais susitarimais. Iš tų susitarimų formuluotės būtų aišku, kad buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams neužtikrintos anksčiau įgytos teisės, veikiau bendrovė „Airport Handling“ juos įdarbino visiškai naujomis sąlygomis.

                  (229)

                  Remiantis informacija, gauta vykstant oficialiai tyrimo procedūrai, Komisija vertino i) procesą, kuriuo didelė dalis bendrovės SEAH darbo jėgos buvo vėl pasamdyta bendrovės „Airport Handling“, ir ii) susitarimus su profesinėmis sąjungomis dėl bendrovės SEAH darbo jėgos pakartotinio įdarbinimo.

                  (230)

                  Pirma, kalbant apie procesą, reikėtų atkreipti dėmesį, kad iš pradžių bendrovės SEAH darbo sutartys bendrovei „Airport Handling“ nebuvo perduotos de jure. Sutartys su bendrove SEAH buvo teisėtai nutrauktos, o su bendrove „Airport Handling“ buvo pasirašytos naujos sutartys. Be to, bendrovės SEAH darbo sutartys nebuvo nei savaime, nei visuotinai perduotos bendrovei „Airport Handling“. Iš tikrųjų, nebuvo jokio darbo sutarčių perdavimo. Greičiau, pirmoji bendrovė darbo sutartis nutraukė, o antroji bendrovė dalį darbuotojų įdarbino kitokiomis sąlygomis.

                  (231)

                  Antra, kalbant apie perdavimo mastą, reikia pažymėti tai: 2014 m. balandžio 22 d., kai bendrovė SEAH ėmė taikyti atleistų darbuotojų judumo schemą, darbuotojų ji turėjo […] (*1), ir tai atitiko […] (*1) etato ekvivalentus. Remiantis turimais duomenimis, 2015 m. gegužės 31 d., t. y. po 9 veiklos mėnesių, bendrovė „Airport Handling“ turėjo […] (*1) darbuotojų, iš jų […] (*1) anksčiau buvo bendrovės SEAH darbuotojais. Taigi, bendrovė „Airport Handling“ iki to laiko buvo perėmusi apie […] (*1) proc. bendrovės SEAH darbuotojų. Vadinasi, perkelti ne visi darbuotojai ir perkėlimas praktiškai neužbaigtas. Tačiau taip pat reikia pažymėti, kad bendrovės „Airport Handling“ darbo jėgą, bent ankstyvame veiklos pradžios etape, sudarė beveik išskirtinai tik buvę bendrovės SEAH darbuotojai.

                  (232)

                  Trečia, kalbant apie esmines pakartotinio įdarbinimo sąlygas, Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovės „Airport Handling“ su buvusiais bendrovės SEAH darbuotojais pasirašytos sutartys nuo ankstesnių sutarčių su bendrove SEAH skyrėsi ir formaliai, ir esme, visų pirma dėl to, kad taikomos kitokios sąlygos:

                              —

                              bendrovės „Airport Handling“ darbuotojams taikoma […] (*1),

                              —

                              bendrovė „Airport Handling“ netaiko […] (*1), kuriuo papildoma nacionalinė kolektyvinė sutartis,

                              —

                              esminiai darbo sąlygų pokyčiai:

                                          —

                                          […] (*1),

                                          —

                                          […] (*1), tai bendrovė SEAH taikė savo darbuotojams,

                                          —

                                          darbo organizavimas, pvz., […] (*1).

                              —

                              Išmatuojamas pirmiau išvardytų pokyčių rezultatas – darbo sąnaudos sumažintos apie […] (*1) proc., palyginti su bendrovės SEAH darbo sąnaudomis, abiem atvejais sumažinta pakeitus taikytiną nacionalinės kolektyvinės sutarties tvarką ir papildomą įmonės sutartį; pastarosios sąlygų poveikis darbo sąnaudoms sumažintas 50 %.

                  (233)

                  Galiausiai, aplinkybės, kuriomis šalys tarėsi ir galiausiai susitarė dėl darbo sąlygų, rodo, kad darbo sąlygos iš esmės pasikeitė: bendrovės SEA, SEAH ir „Airport Handling“ atskirai rengė derybas su profesinėmis sąlygomis ir su jomis sudarė atskirus susitarimus. Bendrovė „Airport Handling“ ir profesinės sąjungos dėl susitarimo dėl įdarbinimo procedūros sąlygų, teisinio ir finansinio darbo sutarčių turinio, gerovės politikos ir darbo organizavimo tarėsi daugiau kaip aštuonis mėnesius. Pasak patikos bendrovės, bendrovės SEAH darbuotojai iš pradžių priešinosi pakeitimams, su kuriais darbuotojams atstovaujančios profesinės sąjungos sutiko 2014 m. birželio mėn. susitarime. Surengę referendumą, darbuotojai atsisakė su tais pokyčiais sutikti. Remiantis patikos bendrovės pateiktais dokumentais, profesinės sąjungos su naujomis darbo sąlygomis sutiko tik tada, kai bendrovė „Airport Handling“ sutiko pateikti tam tikrus minėto susitarimo paaiškinimus. Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovė „Airport Handling“ rengė atskiras derybas su profesinėmis sąjungomis ir, nors iš pradžių būta nesutarimų, jai pavyko įgyvendinti minėtus pakeitimus. Kaip rašyta šio dokumento 38 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės „Airport Handling“ ir profesinių sąjungų 2014 m. birželio 4 d. susitarimas nebuvo iš esmės pakeistas po to, kai profesinės sąjungos su juo nesutiko referendume, kai reikalavo paaiškinti keletą to susitarimo vietų.

                  (234)

                  Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, faktinis darbuotojų perkėlimas nebuvo užbaigtas, taip pat jis nereiškė, kad pagal sutartis su bendrove SEAH vyravusių darbo sąlygų esmė buvo atkartota.

                  (235)

                  Šiam nustatytam faktui nedaro poveikio atitinkamai bendrovių SEA, SEAH ir „Airport Handling“ susitarimai su profesinėmis sąjungomis dėl darbo jėgos. Iš tikrųjų, iš susitarimų tikslo nematyti, nei kad visi darbuotojai būtų perkelti iš bendrovės SEAH į bendrovę „Airport Handling“, nei kad bus toliau taikomos sąlygos, vyravusios pagal darbo sutartis su bendrove SEAH. Komisija visų pirma atkreipia dėmesį, kad, remiantis pirminiu 2013 m. lapkričio 4 d. bendrovės SEA ir profesinių sąjungų susitarimo projektu, būsimą įgyvendinimo susitarimą turi nulemti tikslas apsaugoti visų bendrovės SEAH darbuotojų darbo vietas (27). Tame susitarime pateikta keletas priemonių, kuriomis turi būti siekiama to tikslo, iš esmės tai visos atitinkamais darbo ir kolektyvinių derybų srities teisės aktais nustatytos priemonės, įgyvendintinos bendrovių grupėje „SEA Group“, pavyzdžiui, socialinės apsaugos priemonės ir savanoriškas išėjimas iš darbo, taip pat sprendimai, susiję su darbuotojų perkėlimu grupės viduje. Taigi, tas susitarimas iš tikrųjų reiškė, kad darbo vietos perskirstomos bendrovių grupės „SEA Group“, kaip visumos, viduje (28), o ne visus darbuotojus perkeliant tik į bendrovę „Airport Handling“, ir tai tik viena iš kelių priemonių. Be to, tie susitarimai nebuvo sudaryti su bendrove „Airport Handling“, su darbuotojais sudariusia atskirus susitarimus. Todėl į bendrovę „Airport Handling“ perkeltų darbo vietų skaičius nebuvo nustatytas šalių, nes jis buvo nustatytas atsižvelgiant į tai, kokių darbuotojų bendrovei reikia sudarius susitarimus su oro vežėjais.

                  (236)

                  Komisija taip pat atkreipia dėmesį, jog nesama požymių, kad bendrovei „Airport Handling“ buvo nustatytas koks nors valdžios institucijų arba patronuojančiosios bendrovės SEA įpareigojimas įdarbinti buvusius bendrovės SEAH darbuotojus.

                  (237)

                  Apibendrinant galima sakyti, kad, kalbant apie darbo jėgos perkėlimo mastą, Komisija laikosi nuomonės, jog iš aplinkybių prima facie stipresnis ekonominio tęstinumo elementas matyti dėl to, kad bendrovė „Airport Handling“ vėl įdarbino daug bendrovės SEAH darbuotojų. Tačiau būtina atsižvelgti į su pakartotiniu įdarbinimu susijusius faktus, visų pirma į tai, kad buvo nutrauktos visos sutartys ir sudarytos naujos sutartys, kuriose nustatytos naujos sutarties sąlygos. Todėl Komisija daro išvadą, kad darbo jėgos perkėlimas negali būti laikomas stipriu ekonominio tęstinumo tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ požymiu.

            7.1.1.2.   Sutartys su oro vežėjais

                  (238)

                  Savo 2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovės „Airport Handling“ tikėtinos rinkos dalys pirmus šešis veiklos mėnesius tikroviškomis gali būti laikomos tik dėl to, kad bus pasinaudota anksčiau bendrovės SEAH vykdyta veikla.

                  (239)

                  Vykstant tyrimui, Italija, bendrovė SEA ir bendrovė „Airport Handling“ teigė, kad tie lūkesčiai buvo paremti bendrovės „Airport Handling“ 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo planu. Tie lūkesčiai galėjo pasitvirtinti dėl to, kad, padidinus darbo efektyvumą ir sumažinus darbuotojų skaičių, buvo gerokai sumažintos veiklos sąnaudos.

                  (240)

                  Be to, dėl sutarčių su Milano oro uostuose veiklą vykdančiais oro vežėjais bendrovė „Airport Handling“ rengė ex novo derybas. Pasak Italijos, bendrovė SEAH teisiniu požiūriu negalėjo tokių sutarčių perduoti bendrovei „Airport Handling“. Dėl sutarčių reikėjo rengti ex novo derybas ir konkuruoti su kitais Milano oro uostuose veiklą vykdančiais paslaugų teikėjais.

                  (241)

                  Iš tikrųjų, kaip dėstoma šio dokumento 133–208 konstatuojamosiose dalyse, bendrovės „Airport Handling“ klientų derinys skiriasi nuo bendrovės SEAH klientų derinio. Bendrovei SEAH pasitraukus iš rinkos, keletas jos klientų nusprendė antžeminių paslaugų teikimą patikėti kitiems veiklos vykdytojams, ne bendrovei „Airport Handling“. O bendrovei „Airport Handling“ pavyko pritraukti klientų, kuriems bendrovė SEAH anksčiau paslaugų neteikė.

                  (242)

                  Siekdama dar labiau įrodyti tai, kad dėl naujų sutarčių, bendrovės „Airport Handling“ sudarytų su oro vežėjais, ne tik rengtos ex novo derybos, bet ir tomis sutartimis nustatytos iš esmės kitokios sutartinės sąlygos, Italija pateikė informacijos, iš kurios matyti, kad tam tikriems oro vežėjams, kuriems paslaugas anksčiau teikė bendrovė SEAH, (pvz., […] (*1)) pavyko pasiekti, kad bendrovė „Airport Handling“ taikytų palankesnes sąlygas nei tai darė bendrovė SEAH. Visų pirma, vykstant deryboms su bendrove „Airport Handling“, […] (*1) paprašė, kad […] (*1). Dėl to […] (*1) pasiekė, kad […] (*1)
                      (29).

                  (243)

                  Vykstant tyrimui, Italija paaiškino, jog bendrovė SEA nenustatė sąlygos, kad Milano oro uostuose veiklą vykdantiems oro vežėjams oro uosto mokesčių nuolaidos bus taikomos, jeigu jie su bendrove „Airport Handling“ sudarys antžeminių paslaugų teikimo sutartis. Remiantis vykstant tyrimui gautomis pastabomis, nėra dokumentinių įrodymų, kad bendrovė SEA būtų iš tikrųjų tai dariusi, siekdama Milano oro uostuose veiklą vykdančius oro vežėjus paskatinti su bendrove „Airport Handling“ sudaryti naujas antžeminių paslaugų teikimo sutartis.

                  (244)

                  2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar dėl sutarčių su oro vežėjais bus rengiamos naujos derybos. Tomis aplinkybėmis Komisija nurodė informaciją, kuria remiantis galima teigti, jog net prieš pasibaigiant tokių sutarčių galiojimo terminui bendrovės SEA ir „Airport Handling“ vykdė bendrą rinkodaros veiklą, siekdamos oro uoste veiklą vykdančius oro vežėjus dar kartą patikinti, kad bendrovė SEA tęs antžeminių paslaugų teikimo veiklą. Tačiau vykstant oficialiai tyrimo procedūrai negauta jokių faktinių įrodymų, kad bendrovės SEA ir „Airport Handling“ būtų bendrais rinkodaros veiksmais siekusios tik pakeisti rangovą, oro vežėjams, kaip subjektams, nepalikdamos galimybių dalyvauti naujose derybose dėl sutartinių sąlygų. Visų pirma Komisija nerado jokių įrodymų, kad bendrovė SEA arba bendrovė „Airport Handling“ būtų galėjusios iš tikrųjų sužlugdyti buvusių bendrovės SEAH klientų pastangas pasiekti, kad kiti antžeminių paslaugų teikėjai jiems taikytų palankesnes sąlygas.

                  (245)

                  Komisija vertino, ar bendrovė „Airport Handling“, rengdamasi pradėti veiklą, de facto buvo naujas rinkos dalyvis, ar veikiau ji perėmė bendrovės SEAH rinkos dalį ir klientus, taip užtikrinant veiklos tęstinumą. Konkrečiomis nagrinėjamojo atvejo aplinkybėmis, jeigu bendrovei SEAH pasitraukiant iš rinkos jos klientams nebūtų suteikta galimybė dalyvauti derybose dėl naujų sutarčių su kitais antžeminių paslaugų teikėjais, ne bendrove „Airport Handling“, tai galėtų reikšti, kad apeinamas sprendimas dėl susigrąžinimo, nes tai prilygtų bendrovės SEAH klientų perdavimui bendrovei „Airport Handling“.

                  (246)

                  Šiuo atžvilgiu pirmiausia svarbu tai: bendrovės „Airport Handling“ verslo plane nesvarstyti alternatyvūs scenarijai, susiję su mažesnėmis rinkos dalimis. Tai galėtų reikšti, jog bendrovė „Airport Handling“ buvo nemenkai įsitikinusi, kad perims bendrovės SEAH klientus ir galbūt galėjo tikėtis pasinaudoti bendrovės SEAH ankstesne rinkos padėtimi bei ryšiais su klientais, kad pritrauktų savo klientų ir atitinkamų sutarčių, ir kad jai dėl tų sutarčių nereikės konkuruoti su kitomis antžeminių paslaugų teikimo bendrovėmis.

                  (247)

                  Tačiau iš tam tikrų formalių ir esminių veiksnių matyti, kad taip nebuvo.

                  (248)

                  Pirma, kalbant apie perdavimo formą, bendrovės SEAH paslaugų sutartys teisiniu požiūriu nebuvo perduotos bendrovei „Airport Handling“. Taigi, oro vežėjai, kai tik jų sutartys su bendrove SEAH buvo nutrauktos, galėjo laisvai pasirinkti kitą paslaugų teikėją, ne bendrovę „Airport Handling“, kaip nurodyta šio sprendimo 43 konstatuojamojoje dalyje.

                  (249)

                  Antra, iš turimos informacijos matyti, kad klientai turėjo galimybių kreiptis į kitus paslaugų teikėjus, kai bendrovė SEAH jiems pranešė nutrauksianti savo veiklą. Iš tikrųjų, tai, kad keletas klientų pasirinko kitus paslaugų teikėjus, yra įrodymas, kad tokios galimybės būta. Svarbiausia, bendrovė SEAH neturėjo teisinių priežasčių vienašališkai perduoti sutartis bet kuriai trečiajai šaliai, išskyrus išimtines aplinkybes. Tačiau, remiantis Italijos institucijų pateikta informacija, išimtinių aplinkybių sąlyga nebuvo pasinaudota. Italijos institucijos pateikė bendrovės „Airport Handling“ klientų bazės apžvalgą (2014 m. vasario 14 d. duomenys); iš jos matyti, kad iš 68 buvusių bendrovės SEAH klientų […] (*1) pasirinko kitus antžeminių paslaugų teikėjus, taip pat kad iš […] (*1) tuo metu bendrovės „Airport Handling“ turėtų klientų vienas šią bendrovę pasirinko vietoj jos konkurento, 3 buvo naujai oro uoste veiklą pradėjusios bendrovės ir […] (*1) buvo buvę bendrovės SEAH klientai. […] (*1) iš tų […] (*1) buvusių bendrovės SEAH klientų derybomis susitarė dėl naujų klientams palankesnių sutarties sąlygų – buvo nustatytos mažesnės kainos (13 klientų), pakeistas paslaugų rinkinys ([…] (*1) klientams) arba net ir viena, ir kita ([…] (*1) klientams). Taigi, tik 20 klientų sudarė paslaugų sutartis, kuriose nustatytos iš esmės tokios pat sąlygos, kaip ir ankstesnėse sutartyse su SEAH. Kainų sumažinimas svyruoja nuo […] (*1) iki […] (*1) proc., palyginti su kainomis, dėl kurių anksčiau buvo susitarta su bendrove SEAH.

                  (250)

                  Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija apskritai nenustatė požymių, kad vykstant procesui, kurio rezultatas – bendrovės „Airport Handling“ pasirašytos sutartys su keletu buvusių bendrovės SEAH klientų, buvo stengiamasi apeiti sprendimą dėl susigrąžinimo (taigi ir tai, kad esama ekonominio tęstinumo). Iš tikrųjų, bendrovė „Airport Handling“, rengdama derybas su Milano oro uostuose veikiančiais vežėjais, atrodo, susidūrė su tikra konkurencija, ir esama požymių, kad paslaugų teikėjų konkurencija Milano oro uostuose tapo iš esmės atvira tuo metu, kai bendrovė SEAH ketino trauktis iš rinkos.

            7.1.1.3.   Bendrovės SEAH turtas

                  (251)

                  Trečias atliekant perdavimo masto analizę Komisijos vertintas punktas buvo turto perdavimo mastas.

                  (252)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad, kai bendrovė „Airport Handling“ pradėjo savo veiklą, 100 % savo visos antžeminių paslaugų teikimo įrangos ji, išsinuomodama, gavo iš bendrovės SEAH. Vėliau, praėjus 5 mėnesiams, ji ėmė įrangą laipsniškai keisti rinkoje įsigytu turtu ir galiausiai 2015 m. rugsėjo mėn. iš bendrovės SEAH įsigijo […] (*1) iš […] (*1) turto grupių.

                  (253)

                  Konkrečiai, bendrovė „Airport Handling“ teikti paslaugas pradėjo pagal nuomos sutartį naudodama bendrovės SEAH turtą. Ta sutartis turėjo baigti galioti 2015 m. rugpjūčio 31 d. Prieš baigiant galioti nuomos sutarčiai, bendrovė „Airport Handling“ pareiškė esanti suinteresuota įsigyti […] (*1) iš […] (*1) parduodamo turto grupių, būtent turto grupes Nr. […] (*1). Pasak bendrovės „Airport Handling“, nors iš tikrųjų apie trečdalis bendrovei SEAH priklausančios ir bendrovei „Airport Handling“ išnuomotos antžeminių paslaugų teikimo įrangos buvo pasenusi įranga, bendrovė „Airport Handling“ norėjo įsigyti apie […] (*1) proc. tos įrangos (to bendrovei „Airport Handling“ būtų pakakę vykdyti savo veiklai), nes bendrovė „Airport Handling“ tuo metu rinkoje buvo įsigijusi daug atsarginių dalių ir jas galėjo panaudoti tam tikroms seniausios bendrovės SEAH įrangos dalims pakeisti.

                  (254)

                  Iš turimų dokumentų matyti, kad bendrovių „Airport Handling“ ir SEAH derybos dėl pardavimo buvo pradėtos, kai 2015 m. birželio 3 d. raštu bendrovė „Airport Handling“ pateikė šiuos pasiūlymus:

                              —

                              […] (*1) proc. nuolaida, taikoma […] (*1), pirmiausia atsižvelgiant į transporto priemonių parko amžių ir būklę ir, antra, į bendrovės SEA inicijuotos pardavimo procedūros rezultatą,

                              —

                              mokėjimas […] (*1) nuo 2015 m. liepos 31 d. iki gruodžio 31 d.,

                              —

                              pirminė nuomos sutartis šalių sutikimu bus nutraukta 2015 m. birželio 30 d., o bendrovė SEAH leis vėliausiai iki 2015 m. gruodžio 31 d. laikinai ir ribotai be nuomos mokesčio (it. comodato) naudoti maždaug […] (*1) atrinktų vienetų […] (*1), o visas draudimo ir techninės priežiūros išlaidas padengs bendrovė „Airport Handling“.

                  (255)

                  Tą pačią dieną buvo surengtas šalių posėdis. 2015 m. birželio 10 d. raštu bendrovės SEAH likvidatorius atsakė į bendrovės „Airport Handling“ pasiūlymus ir tai apibendrinta toliau:

                              —

                              nors bendrovė SEAH nori priimti pasiūlymą, ji nepasirengusi suteikti nuolaidų, nes visos kainos nustatytos pagal ekspertų vertinimus. Likvidatorius nurodė, kad bendrovei „Airport Handling“ nereikėtų padengti jokių transporto išlaidų,

                              —

                              bendrovė SEAH nesutinka su įmokomis dalimis, jeigu bendrovė „Airport Handling“ nepateiks tinkamų garantijų,

                              —

                              nesant nuolaidų, bendrovė SEAH nori transporto priemonių parką perduoti 2015 m. birželio 30 d. ir sutikti paskolinti nurodytą turtą, tačiau tik vėliausiai iki 2015 m. lapkričio 30 d.

                  (256)

                  Pasak Italijos institucijų, derybos tęsėsi iki 2015 m. rugsėjo mėn., kai bendrovė SEAH sutiko sumokėti […] (*1) pirkimo kainą už […] (*1) turto grupių pardavimą, […] (*1). Pirkimo kaina buvo […] (*1) EUR, tai kaina iš pradžių nurodyta neįvykusiame konkurse. Pirminė transporto priemonių parko […] (*1) vienetų nuoma buvo išimtinai pratęsta iki […] (*1) už bendrą […] (*1) EUR nuomos mokestį, o tas mokestis buvo paremtas tų vienetų verte, nustatyta atlikus minėtus nepriklausomus vertinimus. Bendrovė „Airport Handling“ tuos […] (*1) vienetus bendrovei SEAH grąžino […] (*1).

                  (257)

                  Pasak bendrovės „Airport Handling“, pirkinys vis tiek buvo ekonomiškai pagrįstas, visų pirma dėl šių priežasčių:

                              —

                              bendrovės „Airport Handling“ verslo modelį iš esmės sudaro tai, kad jos veiklos centras yra tik vienoje vietoje, būtent Milano oro uostuose, taigi šis verslo modelis grindžiamas organizaciniu modeliu, kurį taikant žmogiškieji ištekliai ir techninės priemonės, kurių reikia paslaugų paklausai patenkinti, telkiami vienoje vietoje (centrinio paslaugų teikėjo verslo modelis). Bendrovės „Airport Handling“ nuomone, šiuo modeliu užtikrinamas didesnis efektyvumas ir patikimesnės pelningumo maržos. Taigi, įrangos amžius ir našumas bendrovei „Airport Handling“ ne taip svarbu kaip veiklos vykdytojams, veikiantiems keliuose oro uostuose, todėl būtinai turinčiuose užtikrinti efektyvų savo įrangos vertinimą.

                              —

                              Nors dalis įrangos buvo pasenusi, keletas vienetų buvo palyginti neseni ir galėjo būti veiksmingai naudojami.

                              —

                              Tie vienetai jau buvo paslaugų teikimo vietoje, todėl nebuvo jokių transporto išlaidų.

                              —

                              Bendrovė „Airport Handling“ tikėjosi sumažinti techninės priežiūros išlaidas, nes dauguma įrangos buvo to paties gamintojo ir to paties modelio.

                              —

                              Bandydama visos ES rinkoje įsigyti panaudotos įrangos bendrovė „Airport Handling“ nustatė, kad rinkoje nebuvo pakankamai panaudotos įrangos bendrovės „Airport Handling“ poreikiams patenkinti už priimtiną kainą.

                              —

                              Pradiniame etape turėtų būti naudojamas subalansuotas panaudotos ir naujos įrangos derinys, pirmiausia dėl to, kad įrangos tiekėjai, atrodo, negalėjo vienu kartu pateikti naujos įrangos, taip pat dėl to, kad bendrovė „Airport Handling“ turėjo priežasčių manyti, kad staigus didelis paklausos padidėjimas gali paskatinti kainų didėjimą. Taigi, bendrovė „Airport Handling“ geriau ketino laipsniškai atsisakyti panaudotos įrangos ir ją pakeisti nauja.

                              —

                              Galiausiai, būtų sudėtinga, ypač pradžios etape, išbandyti naują įrangą ir darbuotojus tinkamai parengti tą įrangą naudoti jų įprastame darbe.

                  (258)

                  Tuo tarpu bendrovė „Airport Handling“ nuo 2014 m. lapkričio mėn. iki 2015 m. sausio mėn. rengė konkursą dėl naujos įrangos įsigijimo rinkoje. Pasak Italijos institucijų, vykstant pirmam konkursui įsigytos įrangos vertė yra apie […] (*1) EUR.

                  (259)

                  Komisija vertino, ar bendrovės „Airport Handling“ rinkoje įsigyto turto vertės ir kiekio lyginimas su iš bendrovės SEAH nuomoto, o vėliau įsigyto turto verte ir kiekiu yra patikimas ekonominio tęstinumo rodiklis. Kalbant apie abiejų rūšių turto palyginamumą, Komisija nustatė tai:

                              —

                              bendrovės SEAH likvidatorius turtą suskirstė į grupes, ir kiekvienoje turto grupėje yra veikiančios įrangos, taip pat prasčiau veikiančio turto ir daiktų,

                              —

                              apskritai, bendrovės SEAH įranga buvo pasenusi,

                              —

                              pasak Italijos institucijų, apie […] (*1) iš […] (*1) vienetų, įsigytų iš bendrovės SEAH, buvo geros arba neblogos darbinės būklės. Apie 1/3 įrangos geriausiu atveju buvo galima panaudoti atsarginėms dalims gauti. Vėliau nustatyta, kad 700 įsigytų vienetų buvo beveik arba visai beverčiai arba nenaudingi; 270 vienetų buvo palikta stovėti, o vėliau jų atsikratyta kaip metalo laužo,

                              —

                              oro uosto antžeminių paslaugų teikimo įrangą sudaro labai įvairus turtas, pavyzdžiui, kopėčios, sunkvežimiai, šakiniai krautuvai, krovinių krautuvai ir vežimėliai-platformos,

                              —

                              negalima paneigti, kad bent viena nauja pažangiausių technologijų transporto priemonė, naudojama visą laiką, gali būti daug efektyvesnė nei daug pasenusių transporto priemonių, paprastai dėl techninės priežiūros reikalaujančių daugiau prastovų.

                  (260)

                  Remdamasi tuo Komisija daro išvadą, kad naujos įrangos vertės ir skaičiaus lyginimo su nuomojamos įrangos verte ir skaičiumi šiuo atveju negalima laikyti ekonominio tęstinumo rodikliu.

                  (261)

                  Atsižvelgdama į tai Komisija vertino turto (veiklai reikalingos įrangos) svarbą, kaip bendrovės „Airport Handling“ našumo veiksnį, proporcingai darbo jėgai, kaip našumo veiksniui, taip pat proporcingai tiek bendrovės SEAH, tiek bendrovės „Airport Handling“ apyvartai.

                  (262)

                  Kalbant apie turto svarbą, palyginti su darbo jėgos svarba, bendrovės SEAH paskutiniame iki likvidavimo balanse veiklai naudojamos įrangos vertė buvo apie […] (*1) EUR. O bendrovei „Airport Handling“ 2015 m. priklausiusio ilgalaikio turto vertė buvo […] (*1) EUR (30). Priešingai, remiantis bendrovės „Airport Handling“ to laikotarpio veiklos ataskaitomis, jos darbo sąnaudos nuo 2014 m. rugsėjo mėn. iki 2015 m. rugpjūčio mėn. buvo […] (*1) EUR per metus (31).

                  (263)

                  Turto vertė taip pat mažiau svarbi, palyginti su apyvarta: bendrovės „Airport Handling“ veiklos ataskaitoje nuo 2014 m. rugsėjo mėn. iki 2015 m. rugpjūčio mėn. nurodyta […] (*1) EUR apyvarta. Todėl šis turtas, atrodo, yra mažos svarbos našumo veiksnys, palyginti su darbo jėga. Jo vertė taip pat labai nedidelė, palyginti su apyvarta, kuri susidarė ir dėl darbo jėgos, ir dėl turto. Iš vykstant oficialiam tyrimui gautos informacijos matyti, kad ir bendrovė SEAH, ir bendrovė „Airport Handling“ taiko daug darbo jėgos, o ne daug turto reikalaujantį verslo modelį.

                  (264)

                  Todėl Komisija daro išvadą, kad, nors bendrovė „Airport Handling“ iš pradžių visą savo turtą gavo iš bendrovės SEAH, negalima manyti, kad tai per se rodo ekonominį tęstinumą, nes teikiant antžemines paslaugas turtas yra tik mažos svarbos našumo veiksnys.

            7.1.1.4.   Perdavimo masto vertinimo santrauka

                  (265)

                  Klausimo, kiek galima remtis perdavimo mastu, kaip rodikliu nustatant, ar tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ esama ekonominio tęstinumo, vertinimu nustatyta tai:

                  (266)

                  pirma, visas bendrovės SEAH klientų derinys nebuvo perduotas bendrovei „Airport Handling“. Veikiau, bendrovę SEAH likviduojant, visos sutartys buvo nutrauktos, ir bendrovei „Airport Handling“ teko iš naujo sudaryti sutartis, taigi ji galėjo pritraukti ir buvusių bendrovės SEAH klientų, ir naujų, o keli klientai pasirinko jos konkurentus. Dėl sutarties sąlygų buvo tartasi savarankiškai ir nesilaikant anksčiau pagal sutartis su bendrove SEAH taikytų sąlygų. Šiuo atžvilgiu bendrovės „Airport Handling“ padėtis buvo tokia pati, kaip ir bet kurio jos konkurento arba į rinką ateinančios naujos įmonės. Komisija mano, kad tai, jog visi klientai nebuvo perduoti, aiškiai rodo, kad nesama ekonominio tęstinumo.

                  (267)

                  Antra, visi pirmieji bendrovės „Airport Handling“ įdarbinti darbuotojai buvo bendrovės SEAH darbuotojai, bet jie buvo įdarbinti pagal naujas sutartis ir naujomis sutarties sąlygomis. Darbo sutartys nebuvo perduotos visos kartu, be to, jos nebuvo savaime perduotos, o įdarbinimo sąlygos pasikeitė.

                  (268)

                  Trečia, nors tiesa, kad bendrovė „Airport Handling“ iš pradžių nuomojosi visą bendrovės SEAH turtą, reikalingą antžeminėms paslaugoms teikti, galiausiai, pasibaigus nuomos laikotarpiui, ji perėmė tik dalį bendrovės SEAH turto, nes pradėjo pirkti naują turtą iš trečiųjų šalių. Be to, iš turimos informacijos matyti, kad turtas sudarė tik nedidelę gamybinio turto, reikalingo teikiant antžemines paslaugas, dalį, ir jis nėra lemiamos svarbos bendrovės „Airport Handling“ sąnaudų struktūrai ir našumui.

                  (269)

                  Apskritai, spręsdama pagal perdavimo mastą, Komisija mano, kad iš visų su bendrovės „Airport Handling“ steigimu, pradėjus likviduoti bendrovę SEAH, susijusių aplinkybių, tas aplinkybes vertinant kartu, nėra pakankamai aišku, kad tarp abiejų bendrovių esama ekonominio tęstinumo ir siekiama apeiti sprendimą dėl susigrąžinimo.

            7.1.2.   Rinkos kainos mokėjimas

                  (270)

                  Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, turto perdavimas mažesne nei rinkos kaina taip pat rodytų ekonominį likviduotos bendrovės, turinčios valstybės pagalbos skolą, ir naujai įsteigtos bendrovės tęstinumą.

            7.1.2.1.   Bendrovės SEAH turtas. Bendros pastabos

                  (271)

                  Vykstant bankroto procedūrai, neigiamas valstybės pagalbos sprendimas gali būti apeinamas, perduodant turtą, visų pirma kai:

                              —

                              turtas parduodamas arba nuomojamas mažesne nei rinkos kaina (pavyzdžiui, po pardavimo procedūros, kuri buvo nepakankamai atvira, skaidri ir nediskriminacinė), arba

                              —

                              bankroto administratorius vykdė veiksmus, dėl kurių kreditoriai buvo apgauti, ir galbūt sumažino nemokios bendrovės turtą arba pažeidė kreditorių lygiavertiškumo principą ir dėl to nukentėjo viešieji kreditoriai (32).

                  (272)

                  Priešingai, Komisija mano, kad nesuderinamą pagalbą gavusios bendrovės turto perdavimas arba išnuomojimas naujai bendrovei nereiškia, kad sprendimas dėl susigrąžinimo apeinamas, jeigu:

                              —

                              nedaryta nieko siekiant sumažinti nemokios bendrovės turto vertę, kad tai būtų naudinga naujajai bendrovei, bet nenaudinga kreditoriams (nes likvidavimo tikslas yra iš turto pardavimo gauti kuo daugiau lėšų, kad būtų kiek įmanoma atlyginta kreditoriams),

                              —

                              nagrinėjant nemokumo bylą, viešiesiems kreditoriams (turintiems reikalavimų, susijusių su nesuderinama pagalba) nebuvo nederamai sudarytos nepalankesnės sąlygos nei kitiems kreditoriams (įskaitant, galbūt, naująją bendrovę arba jos steigėjus).

                  (273)

                  Šiuo atveju:

                              —

                              nuomos mokestis buvo nustatytas pagal du išorės ekspertų atliktus vertinimus. Mokestis buvo pakoreguotas (padidintas) atsižvelgus į antrą vertinimą, paremtą išsamesniu nuomojamos įrangos patikrinimu. Taigi, nėra jokių požymių, kad kaina, už kurią bendrovės SEAH turtas buvo išnuomotas bendrovei „Airport Handling“, skirtųsi nuo įprastomis rinkos sąlygomis nustatomos kainos,

                              —

                              taip pat nėra požymių, kad likvidatoriaus iniciatyva buvo imtasi veiksmų, kuriais buvo apgauti kreditoriai ir galbūt sumažinta bendrovės SEAH turto vertė. Visų pirma, kaip išsamiai išdėstyta toliau, iš visos turimos informacijos matyti, kad buvo surengti tinkami bendrovės SEAH turto pardavimo konkursai, visi potencialūs suinteresuoti pirkėjai turėjo galimybę teikti pasiūlymus. Tai, kad nuomos kainą nustatė išorės ekspertai ir po antro vertinimo ji buvo pakoreguota (padidinta), taip pat tai, kad bendrovė SEAH buvo nepasirengusi bendrovei „Airport Handling“ sumažinti perkamos įrangos kainos, rodo, jog likvidatoriaus surengtu perleidimo procesu buvo siekiama iš aptariamojo turto gauti kuo daugiau pajamų (tai naudinga bendrovės SEAH kreditoriams), o bendrovei „Airport Handling“ kokio nors ekonominio pranašumo nesuteikta,

                              —

                              Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad nė viena suinteresuotoji šalis neteigė, kad likvidavimo procesu buvo pažeistos kreditorių teisės, sumažinta bendrovei SEAH priklausiusio turto vertė arba turtas bendrovei „Airport Handling“ išnuomotas mažesne nei rinkos kaina. Bendrovės SEAH antžeminių paslaugų teikimo įrangą sudarė apie 4 000 turto vienetų. Remiantis Italijos iš pradžių paskelbtu planu, tas turtas, kol vykstant likvidavimo procedūrai bus parduotas atviroje rinkoje, bendrovės SEAH turėjo būti išnuomotas rinkos kaina.

            7.1.2.2.   Bendrovės SEAH turto nuoma bendrovei „Airport Handling“. Nuomos mokesčio nustatymas

                  (274)

                  Konkursui neįvykus, antžeminių paslaugų teikimo įranga bendrovei „Airport Handling“ buvo išnuomota pagal nuomos sutartį, iš pradžių galiojusią iki 2015 m. rugpjūčio 31 d.

                  (275)

                  Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, vien tai, kad bendrovė tam tikrą laikotarpį nuomojasi dalį nemokios bendrovės turto arba visą jos turtą, nebūtinai reiškia, kad naujajai bendrovei suteikiamas konkurencinis pranašumas, susijęs su nuomotojui anksčiau suteikta pagalba (33). Tai, kad pagalbos gavėjas turtą išnuomoja panašią veiklą vykdančiai bendrovei, nebūtinai yra ekonominio tęstinumo požymis, jeigu nuomos kaina atitinka rinkos kainą. Tačiau, jeigu kaina, kurią naujoji bendrovė mokėjo pagalbos gavėjui, buvo mažesnė nei rinkos kaina, tai gali būti ekonominio tęstinumo požymis, nes galima sakyti, kad pagalbos gavėjui neteisėta ir nesuderinama pagalba suteiktas pranašumas, nustatant mažesnę nei rinkos kainą, visiškai arba iš dalies perduotas naujajai bendrovei.

                  (276)

                  Remiantis turima informacija, bendrovė SEAH ir patikėtinis derybas dėl nuomos sutarties rengė įprastomis rinkos sąlygomis. Be to, nuomos mokestis buvo nustatytas vieną po kitko atlikus du išorės vertinimus. Siekdamos patvirtinti, kad pirmas vertinimas (buvo nustatyta, kad metinė nuoma turi būti […] (*1) EUR) buvo patikimas, bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ kartu pavedė bendrovei E&Y dar kartą įvertinti nuomos mokestį. Tame antrame vertinime iš pradžių rekomenduotas […] (*1) nuomos mokestis, t. y. […] (*1) EUR. Vėliau, kai bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ susitarė išplėsti tą naują vertinimą ir įtraukti naujos informacijos, pateiktos įrangos pristatymo ataskaitose, ekspertai nustatė, kad keletas mechanizmų ir įrangos vienetų buvo netinkami naudoti, taigi savo pirminį įvertį […] (*1) iki […] (*1) EUR. Remdamosi ta antra vertinimo ataskaita bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ susitarė nuomos mokestį sumažinti iki […] (*1) EUR per metus.

                  (277)

                  Taigi, iš turimos informacijos matyti, kad bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ derybas rengė įprastomis rinkos sąlygomis ir naudojosi ekspertų parengtomis aptariamojo turto vertės ataskaitomis. Tai, kad antrasis vertinimas buvo pataisytas abipusiu abiejų šalių prašymu, rodo, jog abi šalys norėjo, kad nuomos kaina kuo labiau atitiktų rinkos sąlygas ir kad būtų užkirstas kelias galimoms abejonėms dėl slapto susitarimo. Todėl Komisija mano, kad sutartinis nuomos mokestis atitinka bent rinkos kainą.

            7.1.2.3.   Bendrovės „Airport Handling“ įsigyta bendrovės SEAH turto dalis. Pirkimo kaina

                  (278)

                  Bendrovė „Airport Handling“ turtą įsigijo neįvykus konkursui ir baigus galioti nuomos sutarčiai. Komisija vertino, ar bendrovei „Airport Handling“ tuo sandoriu suteiktas koks nors pranašumas tuo, kad bendrovei SEAH anksčiau buvo suteikta neteisėta pagalba. Tas vertinimas pradėtas nuo prielaidos, kad pranašumo nėra, jeigu pirkimo kaina ([…] (*1) EUR) atitinka bent rinkos kainą.

                  (279)

                  Kvietimas pareikšti susidomėjimą bendrovės SEAH turtu 2014 m. lapkričio 12 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priede. Kadangi turto vienetų buvo daug, likvidatorius, padedamas nepriklausomos konsultacinės bendrovės IMQ, nusprendė turtą suskirstyti į devynias grupes. Pasak bendrovės SEAH, tuo siekta išvengti neefektyvumo, kurį nulemtų didžiulė fragmentacija. Stengiantis pritraukti kuo daugiau konkurso dalyvių, kiekviena turto grupė buvo apibrėžta kaip atskirtas turto, įskaitant vienas kitą papildančius turto vienetus, ir įvairios vertės derinys. Išorės ekspertas nustatė minimalią kiekvienos turto grupės kainą.

                  (280)

                  Pardavimo procedūra buvo skirta tik antžeminių paslaugų teikėjams, oro uostų veiklos vykdytojams, oro vežėjams, parduodamų rūšių įrangos gamintojams, perpardavėjams ir nuomos bendrovėms, atitinkantiems tam tikrus mažiausio mokumo kriterijus.

                  (281)

                  Pasak Italijos, vykstant konkursui nė karto oficialiai nepareikšta susidomėjimo. Bendrovė SEAH gavo tik neoficialių pranešimų iš trečiųjų šalių, kuriais siekta pasidomėti galimybe įsigyti tik tam tikrą turtą, tačiau mažesnėmis kainomis, nei nurodyta konkurso dokumentuose. Vykstant tyrimui šie pranešimai buvo pateikti Komisijai.

                  (282)

                  Italija teigė, kad, konkursui neįvykus, bendrovės SEAH likvidatorius bandė pakurstyti galimų bendrovės SEAH turto pirkėjų susidomėjimą ir susisiekė su tam tikrais antžeminių paslaugų teikimo sektoriaus veiklos vykdytojais, taip pat tais veiklos vykdytojais, kurie vykstant konkursui neoficialiai pareiškė susidomėję turtu, ir suteikė prieigą prie duomenų saugyklos, taip pat prie turto, kad bet kuris susidomėjęs veiklos vykdytojas galėtų vietoje apžiūrėti turtą.

                  (283)

                  Taigi, buvo gauti keli pranešimai apie susidomėjimą pirkti bendrovės SEAH įrangą, tačiau vis tiek buvo norima pirkti už kainą, mažesnę nei nurodytoji konkurso dokumentuose. Galiausiai, vienintelis patikimas pirkėjas, susidomėjęs bendrovės SEAH turto pirkimu, buvo bendrovė „Airport Handling“.

                  (284)

                  Komisija vertino, ar aptariamasis konkursas buvo tinkamai surengtas, kad apie jį būtų žinoma rinkoje, ir ar tai, jog jis neįvyko, galima laikyti požymiu, kad rinkoje nesusidomėta bendrovės SEAH turto pirkimu. Komisijos nuomone, konkursas tikrai būna atviras rinkai ir rengiamas taip, kad būtų gauta kuo daugiau pajamų, jeigu jis būna atviras, skaidrus, nediskriminacinis ir besąlyginis.

                  (285)

                  Vertinant šio konkurso atvirumą, Komisija atkreipia dėmesį, kad apie pardavimą buvo skelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priede, taigi apie konkursą skelbta pakankamai plačiai.

                  (286)

                  Tačiau jis buvo ribotas ir skirtas tam tikrų rūšių pirkėjams, būtent paslaugų teikėjams, oro uostų veiklos vykdytojams, oro vežėjams, gamintojams, perpardavėjams ir nuomos bendrovėms, atitinkantiems tam tikrus minimalaus mokymo reikalavimus (žr. šio dokumento 193 konstatuojamąją dalį).

                  (287)

                  Be to, Italijos institucijos nenurodė jokių pagrįstų priežasčių, dėl kurių būtų a priori ribota galimų pirkėjų kategorija. Todėl konkursas nebuvo visiškai atviras, nes dėl tinkamumo kriterijų jis galbūt buvo ribotas, o viešasis savininkas negalėjo būti tikras, kad gaus ekonominiu požiūriu naudingiausią pasiūlymą.

                  (288)

                  Tačiau praktiškai Komisija laikosi nuomonės, kad nėra požymių, iš kurių būtų matyti, kad, jeigu konkursas būtų rengtas ne vien antžeminių paslaugų teikėjams ar su šia sritimi susijusioms įmonėms, jis būtų įvykęs. Tai patvirtinama ir faktu, kad stengtasi konkurso dalyvių pritraukti ir neoficialiai, kreipiantis į tuos, kas nepateko į konkurso aprėptį, bet tomis pastangomis nepavyko gauti pasiūlymų, kurių kainos siektų prašomas kainas.

                  (289)

                  Bendrovės SEAH likvidatorius gavo keletą pranešimų apie susidomėjimą pirkti bendrovės SEAH įrangą už kainas, mažesnes nei nurodytosios konkurso medžiagoje. Tai pakankamas rodiklis, kad į iš pradžių nustatytą reikalavimus atitinkančių konkurso dalyvių grupę nepatekę rinkos veiklos vykdytojai buvo nepasirengę mokėti bendrovės SEAH prašomos kainos.

                  (290)

                  Iš pirmiau minėto ir pardavimo procedūros, ir bendrovės SEAH (pardavėjos) bei bendrovės „Airport Handling“ (pirkėjos) derybų rezultato matyti, kad pradinė prašoma kaina buvo didesnė už kainą, kurią rinkos veiklos vykdytojai buvo pasirengę mokėti. Visų pirma, bendrovės SEAH likvidatorius (pardavėjas) derybas rengė įprastomis rinkos sąlygomis ir iš atitinkamo turto pardavimo siekė gauti kuo didesnės ekonominės naudos. Iš Italijos institucijų pateiktų duomenų matyti, kad bendrovės „Airport Handling“ pateiktas pasiūlymas buvo iš tikrųjų ekonomiškai palankiausias bendrovės SEAH gautas pasiūlymas. O bendrovė „Airport Handling“ turėjo ekonominių priežasčių įsigyti turtą, nors bendrovė SEAH ir atsisakė taikyti nuolaidą ar palankesnes mokėjimo sąlygas. Pirkimo kainą galima laikyti atitinkančia bent rinkos kainą. Vadinasi, nėra požymių, kad bendrovė „Airport Handling“, įsigydama dalį bendrovės SEAH turto, būtų gavusi kokį nors pranašumą, susijusį su bendrovei SEAH anksčiau suteikta neteisėta pagalba.

            7.1.2.4.   Išvada dėl rinkos kainos, kaip ekonominio tęstinumo galimo rodiklio

                  (291)

                  Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, jog nuomos ir vėlesnio pardavimo aplinkybėmis tikrai paneigiama, kad bendrovė SEAH bendrovei „Airport Handling“ perdavė kokį nors ekonominį pranašumą. Taigi, šiuo atveju nuomos kainos ir pirkimo kainos negalima laikyti ekonominio tęstinumo rodikliu.

            7.1.3.   Akcininkų tapatybė

                  (292)

                  2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija atkreipė dėmesį, kad Italija įsipareigojo bendrovės „Airport Handling“ valdymą trejiems metams patikėti nepriklausomam patikėtiniui (34). Be to, Italija 20 % bendrovės „Airport Handling“ akcinio kapitalo pasiūlė investuotojams. Vėliau Komisija nustatė, kad, pirma, antžeminių paslaugų teikimo verslas priklausytų tam pačiam savininkui, t. y. bendrovei SEA, o, antra, Italijos pasiūlymas konkurso būdu parduoti 20 % naujosios antžeminių paslaugų teikėjos kapitalo buvo nepakankama garantija, kad netęsiama bendrovės SEAH veikla, nes, pirma, siūloma parduoti tik mažumos dalį ir, antra, šiuo atžvilgiu nesuteikta jokių garantijų. Be to, tokiu būdu leisti investuoti į kapitalą būtų galima tik po to, kai bendrovė „Airport Handling“ patektų į rinką.

                  (293)

                  Vykstant tyrimui, Italija teigė, jog, įsteigus patikos bendrovę, bus užtikrinta, kad tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nebūtų tęstinumo. Patikėtinis užtikrins nepriklausomą bendrovei SEA priklausančios bendrovės „Airport Handling“ dalies valdymą, vykdant visišką bendrovės kontrolę ir taip užtikrinant, kad nebūtų jokių interesų ir (arba) informacijos srautų tarp bendrovės „Airport Handling“ ir bendrovių grupės „SEA Group“.

                  (294)

                  Komisija vertino chronologinius ir esminius bruožus, iš kurių būtų matyti, kam šiuo atveju priklauso nuosavybės teisė.

                  (295)

                  Pirma, vertinant chronologiniu požiūriu, Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovė SEA bendrovę „Airport Handling“ įsteigė 2013 m. rugsėjo 9 d. Patikos bendrovės buvo įsteigta 2014 m. birželio 30 d.; patikos dokumentas buvo pasirašytas tą pačią dieną. Komisija atkreipia dėmesį, kad patikos bendrovė faktinį bendrovės „Airport Handling“ valdymą perėmė tik vėliau, t. y. 2014 m. rugpjūčio 27 d., kai bendrovė SEA visas turimas bendrovės „Airport Handling“ akcijas perdavė patikos bendrovei ir paskyrė patikėtinį. Vėliau patikėtinis paskyrė naują bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybą. Bendrovė „Airport Handling“ veiklą pradėjo keliomis dienomis vėliau – 2014 m. rugsėjo 1 d. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad, remiantis turima informacija, bendrovė jau iki tos dienos vykdė ekonominę veiklą – savo paslaugas siūlė rinkoje, ir akivaizdu, kad tą darė jau 2014 m. balandžio mėn., nes […] (*1) buvo sudarytos kelios paslaugų sutartys (35). Tačiau tada bendrovė „Airport Handling“ visiškai priklausė bendrovei SEA ir buvo šios kontroliuojama.

                  (296)

                  Antra, kalbant apie nuosavybės ir kontrolės perdavimo patikos bendrovei esmines savybes, Komisija vertino, ar to, kad bendrovė „Airport Handling“ prieš pat veiklos pradžią buvo laikinai valdoma patikėtinio, pakanka siekiant paneigti, jog bendrovė SEA galėjo naudotis teisėmis, susijusiomis su bendrovės „Airport Handling“ valdymu, ir vienašališkai priimti komercinius sprendimus. Tuo požiūriu Komisija atkreipia dėmesį į tai, kas dėstoma toliau.

                  (297)

                  Pasak patikos bendrovės, patikėtinio veiklai taikomi tam tikri esminiai apribojimai, visų pirma tai, kad iš patikėtinio nereikalaujama tirti, ar:

                              —

                              bendrovės SEA atstovai dalyvavo derybose su darbuotojais, kuriuos turėjo vėl įdarbinti bendrovė „Airport Handling“,

                              —

                              bendrovė SEA leido bendrovei „Airport Handling“ naudotis savo darbuotojų, įskaitant generalinį direktorių, paslaugomis,

                              —

                              tam tikras centrines paslaugas, įskaitant ryšius su investuotojais ir klientams teikiamą priežiūrą, ir toliau teiks bendrovė SEA,

                              —

                              finansavimo sprendimus priimti palikta tik bendrovei SEA.

                  (298)

                  Be to, nors pagal patikos dokumentą bendrovės „Airport Handling“ valdymas turėtų būti atskirtas nuo bendrovės SEAH valdymo, bendrovę „Airport Handling“ valdo buvęs bendrovės SEA aviacijos verslo plėtros vadovas.

                  (299)

                  Iš tikrųjų, Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovė SEA du vyresniuosius vadovus laikinai perkėlė į bendrovę „Airport Handling“. Abu jie bendrovėje „Airport Handling“ eina vyresniųjų vadovų pareigas. Pasak Italijos, tarp bendrovės SEA ir tų vadovų hierarchinių ryšių nėra, o tie vadovai bendrovės SEA naudai jokios veiklos nevykdys. Be to, jų atlygį savarankiškai nustatys bendrovė „Airport Handling“.

                  (300)

                  Pasak Italijos, bendrovė SEA sprendimą tuos vadovus laikinai perkelti į bendrovę „Airport Handling“ priėmė atsižvelgusi į Italijos pasiūlymus dėl galimybės leisti trečiosioms šalims įsigyti dalį bendrovės „Airport Handling“ kapitalo. Tuo tikslu buvo būtina užtikrinti, viena vertus, kad bendrovės „Airport Handling“ vadovai būtų visiškai kvalifikuoti, ir, kita vertus, kad vadovų įdarbinimo sąlygos būtų lanksčios. Iš tikrųjų, Italija paaiškino, kad bendrovė „Airport Handling“ su bendrove SEA dėl […] (*1) darbuotojų pasirašė laikino perkėlimo sutartį.

                  (301)

                  Apibendrinant galima sakyti, kad Komisija nustatė, jog to perkėlimo chronologija ir esminėmis nuostatomis patvirtinama, kad bendrovė SEA visą bendrovės „Airport Handling“ steigimo ir ekonominės veiklos pradžios laikotarpį kontroliavo tą bendrovę tiek, kad jos kasdieniam valdymui buvo nuolat įvairiu mastu daroma didelė įtaka.

                  (302)

                  Komisija atkreipė dėmesį į pirmiau aprašytą patikėtinio ir privataus rinkos veiklos vykdytojo „D’Nata“2015 m. rugsėjo 21 d. pasirašytą bendrąjį investavimo susitarimą dėl […] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ […] (*1) proc. akcijų pardavimo ir kartu dėl teisės skirti daugumą bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos narių ir generalinį direktorių, taip pat dėl galimybės įsigyti dar […] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų.

                  (303)

                  Bendrovė „D’Nata“, paskyrusi daugumą bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos narių ir generalinį direktorių, vykdys faktinę bendrovės „Airport Handling“ kontrolę. Be to, turima informacija apie konkursą (jį nepriklausomai nuo bendrovės SEA ir patikėtinio surengė privatus bankas) patvirtinama, kad bendrovė „D’Nata“ bendrovės „Airport Handling“ akcijų dalį įsigijo rinkos kaina. Galiausiai, turima informacija patvirtinama, kad bendrovė „D’Nata“ nėra tapati bendrovei SEA ir nėra kaip nors kitaip su ja susijusi.

                  (304)

                  Vis dėlto, bendrovės SEA ir patikėtinio vykdomos bendrovės „Airport Handling“ kontrolės perdavimas bendrovei „D’Nata“ truko ilgiau nei dvejus metus po to, kai bendrovė SEA įsteigė bendrovę „Airport Handling“, ir ilgiau nei metus po to, kai ta bendrovė pradėjo vykdyti veiklą.

                  (305)

                  Todėl Komisija, remdamasi tik kriterijumi, susijusiu su akcininkų tapatybe, negali padaryti išvados, kad nėra ekonominio tęstinumo. Vis dėlto, Komisija, siekdama padaryti išvadą, ar galima nustatyti, jog nėra ekonominio tęstinumo, šį kriterijų vertino kartu su kitais svarbiais kriterijais.

            7.1.4.   Sandorio laikas

                  (306)

                  Bendrovės SEAH likvidavimas 2014 m. liepos 1 d. ir bendrovės „Airport Handling“ įsteigimas 2013 m. rugsėjo 9 d. vyko po to, kai Komisija 2012 m. gruodžio 12 d. priėmė sprendimą dėl susigrąžinimo. Likviduojama bendrovė užtikrino antžeminių paslaugų teikimą iki to laiko, kol 2014 m. rugsėjo 1 d. savo veiklą pradėjo vykdyti bendrovė „Airport Handling“.

                  (307)

                  Iš įvykių chronologijos prima facie būtų galima manyti, kad procesu, kuriuo užbaigta steigti bendrovę „Airport Handling“, siekta apeiti sprendimą dėl susigrąžinimo, priimtą prieš prasidedant tam procesui. Tačiau Komisija primena, kad teismo praktikoje iš Komisijos nereikalaujama konkrečiai ir šalia kitų kriterijų nagrinėti laiko, kai buvo perduotas turtas, bet tai viena iš aplinkybių, į kurias „galima“ atsižvelgti atmetant ekonominio tęstinumo tarp šių dviejų subjektų galimybę (36).

            7.1.5.   Sandorio ekonominė logika

                  (308)

                  Turima informacija patvirtinama, kad bendrovė „Airport Handling“ iš esmės tęsia tos pačios rūšies bendrovės SEAH veiklą, būtent Linatės ir Malpensos oro uostuose teikia antžemines paslaugas.

                  (309)

                  Šiuo atžvilgiu Komisija remiasi teismų praktika, pagal kurią vien tai, kad įgijėjas faktiškai tęsia įmonės, kuri privalo grąžinti pagalbą, veiklą, nebūtinai reiškia, kad įgijėjas gauna konkurencinį pranašumą, susijusį su tuo, kad tai bendrovei buvo suteikta pagalba. Konkrečiu atveju, kuriuo remtasi, įgijėjas iš prieš beveik trejus metus iki įgijėjo įsteigimo pagalbą gavusios įmonės rinkos kaina išsinuomojo gamyklą (37). Komisija primena, kad nagrinėjamuoju atveju bendrovė „Airport Handling“ išsinuomojo, o tada įsigijo turtą kaina, kurią galima laikyti ne mažesne už rinkos kainą, ir kad neteisėta pagalba, susigrąžintina iš bendrovės SEAH, buvo teikiama 2002–2010 m., t. y. bendrovė „Airport Handling“ buvo įsteigta tik po trejų metų, o savo ekonominę veiklą pradėjo po ketverių metų.

                  (310)

                  Konkrečiau, kalbant apie sandorio ekonominę logiką, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kas dėstoma toliau.

                  (311)

                  Kaip minėta 2.6.1 ir 2.6.2 skirsniuose, bendrovės „Airport Handling“ verslo planas nuo bendrovės SEAH skiriasi keletu dalykų, būtent:

                              —

                              […] (*1),

                              —

                              […] (*1),

                              —

                              […] (*1),

                              —

                              […] (*1),

                              —

                              […] (*1),

                              —

                              […] (*1).

                  (312)

                  Vadinasi, bendrovė „Airport Handling“ savo veiklą valdė kitokiomis veiklos sąlygomis, palyginti su bendrove SEAH, ir rėmėsi savo verslo planu. Be to, Italijos institucijos nereikalavo, kad bendrovė „Airport Handling“ laikytųsi konkretaus verslo modelio, vykdytų tam tikros masto veiklą ar perimtų kokį nors konkretų turtą arba darbuotojus.

            7.1.6.   Bendra išvada dėl ekonominio tęstinumo tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“

                  (313)

                  Komisijos nuomone, nagrinėjamuoju atveju yra ir elementų, kurie rodytų, kad esama ekonominio tęstinumo, ir elementų, kuriais būtų paremta priešinga išvada.

                  (314)

                  Kalbant apie elementus, kuriais remiantis patvirtinama, kad esama ekonominio tęstinumo, Komisija nustatė, kad bendrovę „Airport Handling“ – bendrovę, vykdančią tokią pačią veiklą kaip ir bendrovė SEAH, įsteigė būtent buvusi bendrovės SEAH savininkė, o pirmieji bendrovės „Airport Handling“ darbuotojai buvo beveik vien tik buvę bendrovės SEAH darbuotojai, be to bendrovė „Airport Handling“ perėmė didelę turto dalį, ir visa tai vyko po to, kai Komisija priėmė sprendimą dėl susigrąžinimo.

                  (315)

                  Tačiau iš keleto kitų veiksnių veikiau matyti, kad bendrovė „Airport Handling“ buvo įsteigta ne kaip bendrovė, kuria siekiama apeiti sprendimą dėl susigrąžinimo, bet kaip visiškai nauja bendrovė. Šiuo atžvilgiu stipriausias elementas yra tai, kad reikėjo suformuoti naują klientų derinį, t. y. reikėjo oro vežėjams teikti pasiūlymus, nesusijusius su ankstesnėmis bendrovės SEAH sutartimis, ir su oro vežėjais naujomis sąlygomis sudaryti naujas sutartis. Todėl bendrovė „Airport Handling“ turėjo iš naujo rasti klientų ir įgyti rinkos dalį, kaip ir bet kuris konkurentas arba į rinką ateinanti nauja bendrovė. Atsižvelgiant į tai, kad klientų derinys yra svarbiausias elementas vykdant antžeminių paslaugų teikimo veiklą, Komisija šiam elementui teikia daug reikšmės.

                  (316)

                  Kalbant apie iš bendrovės SEAH perimtą turtą, bendrovė „Airport Handling“ už turto nuomą mokėjo ne mažesnę nei rinkos kainą, o vėliau, kai to turto dalį nusipirko, sumokėjo kainą, kuri buvo ne mažesnė nei rinkos kaina, kurią rinkos veiklos vykdytojai buvo pasirengę mokėti.

                  (317)

                  Be to, darbuotojai nebuvo perkelti visi kartu. Bendrovė „Airport Handling“ sudarė naujas sutartis naujomis sąlygomis. Bet kuris konkurentas arba nauja į rinką ateinanti įmonė būtų turėjusi tokią pat galimybę įdarbinti buvusius bendrovės SEAH darbuotojus, o, ieškant darbuotojų, buvę bendrovės SEAH darbuotojai tiesiog atrodė tinkamiausi. Perduota tik dalis turto; be to, antžeminių paslaugų teikimo versle tai tik maža dalis bendro našumo veiksnio.

                  (318)

                  Kalbant apie sandorio ekonominę logiką, bendrovė „Airport Handling“ savo veiklą valdo kitokiomis veiklos sąlygomis, palyginti su bendrove SEAH, ir remiasi savo pačios verslo planu. Be to, Italijos institucijos nereikalavo, kad bendrovė „Airport Handling“ laikytųsi konkretaus verslo modelio, vykdytų tam tikro masto veiklą ar perimtų kokį nors konkretų turtą arba darbuotojus.

                  (319)

                  Remdamasi tuo, Komisija laikosi nuomonės, kad apskritai tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nesama ekonominio tęstinumo, o pastarosios įsteigimo negalima laikyti siekiu apeiti sprendimą susigrąžinti pagalbą. Vadinasi, bendrovės „Airport Handling“ negalima laikyti atsakinga už pagalbos, kuri sprendimu dėl susigrąžinimo laikoma nesuderinama, grąžinimą.

            7.2.   Bendrovės SEA investicijos į bendrovę „Airport Handling“. Valstybės pagalbos buvimas

                  (320)

                  Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“.

                  (321)

                  Turi būti laikomasi visų sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų. Todėl norint nustatyti, ar priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, reikia vertinti, ar jos atitinka visas toliau išdėstytas sąlygas. Konkrečiai:

                              a)

                              finansinė parama turėtų būti suteikta valstybės narės arba iš valstybės išteklių;

                              b)

                              finansinė parama turėtų būti skiriama palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą;

                              c)

                              finansine parama turėtų būti iškraipoma arba galėtų būti iškraipoma konkurencija;

                              d)

                              finansine parama turėtų būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai.

            7.2.1.   Atrankusis ekonominis pranašumas. Rinkos ekonomikos investuotojo principas

                  (322)

                  Italija laikosi nuomonės, kad bendrovės SEA injekcija į bendrovės „Airport Handling“ kapitalą atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą, taigi bendrovei „Airport Handling“ nesuteikta jokio pranašumo, todėl priemonė nėra valstybės pagalba. Nors bendrovė SEAH nuo 2000 m. nuolat patirdavo nuostolių, būtų pagrįsta manyti, jog bendrovės „Airport Handling“ veikla duos pakankamai grąžos, kad kapitalo injekcija būtų pelninga, visų pirma atsižvelgiant į bendrovės „Airport Handling“ 2014–2017 m. verslo plane nustatytus veiksmus. Todėl priimdama sprendimą investuoti į bendrovės „Airport Handling“ kapitalą bendrovė SEA veikė kaip apdairi rinkos investuotoja.

                  (323)

                  Vertinant, ar laikytasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, būtina nustatyti, ar aplinkybėmis, panašiomis į tas, kuriomis buvo patvirtinta vertinamoji priemonė, hipotetinis rinkos ekonomikos investuotojas, atsižvelgdamas į pelningumo perspektyvas, o ne viešosios politikos tikslus, būtų veikęs panašiai. Norint ištirti, ar valstybė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos investuotojas, reikia atsižvelgti į aplinkybes, buvusias tuo metu, kai buvo imtasi finansinių paramos priemonių, siekiant įvertinti, ar valstybės elgesys yra ekonomiškai racionalus, ir kad reikia susilaikyti nuo bet kokio vertinimo dėl vėlesnės situacijos (38).

                  (324)

                  Vadinasi, viešųjų investicijų rinkos ekonomikos loginis pagrindas turi būti vertinamas atsižvelgiant į turimą informaciją ir raidą, numatytą tuo metu, kai buvo investuojama (39).

                  (325)

                  Vykstant tyrimui Italija paaiškino, kad sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“ buvo paremtas 2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo planu. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad šis verslo planas buvo parengtas tik po to, kai 2014 m. birželio 30 d. buvo priimtas galutinis sprendimas bendrovės kapitalą padidinti iki 25 mln. EUR. Komisija laikosi nuomonės, kad pirminis sprendimas steigti bendrovę „Airport Handling“ ir investuoti 25 mln. EUR turėjo būti priimtas vėliausiai prieš 2013 m. rugsėjo 9 d. įsteigiant bendrovę. Komisijai pateiktas verslo planas, priimtas arčiausiai tos dienos, yra 2013 m. lapkričio 14 d. verslo planas. Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad šiame verslo plane jau numatyta 25 mln. EUR investicija. Todėl Komisija mano, kad 2013 m. lapkričio mėn. verslo planu tinka remtis vertinant, ar laikytasi rinkos ekonomikos investuotojo principo.

                  (326)

                  2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar bendrovė SEA veikė kaip rinkos ekonomikos investuotojas. Pirma, dėl to, kad bendrovė SEA nesvarstė rizikos, kad bendrovė „Airport Handling“ bus atsakinga už bendrovei SEAH suteiktos nesuderinamos pagalbos grąžinimą, jeigu Komisija nustatys, kad esama ekonominio tęstinumo. Antra, Komisijai kilo abejonių, ar verslo planas, kuriuo grindžiamas bendrovės SEA sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“, paremtas pakankamai tvirtomis prielaidomis. Galiausiai, Komisija taip pat turi vertinti, ar sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“ priimtas rinkos sąlygomis. Kitaip sakant, Komisija turi vertinti, ar investuotojas, atsižvelgdamas į numatomą su investicijomis susijusią riziką, galėjo tikėtis pagrįstos grąžos.

            7.2.2.   Bendrovės SEA priemonės rizikai mažinti

                  (327)

                  Kalbant apie pirmą abejonę, Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovė SEA žinojo apie riziką, kad bus nustatytas ekonominis tęstinumas, ir ėmėsi rizikos mažinimo priemonių.

                  (328)

                  Bendrovė SEA žinojo apie tokią riziką, kaip matyti iš dokumentų, Komisijai pateiktų 2013 m. lapkričio mėn. vykstant išankstiniam pranešimo procesui. Rizika, kad bendrovei „Airport Handling“ dėl bendrovės SEAH veiklos ekonominio tęstinumo gali būti perkelta atsakomybė, buvo teisinė rizika. Rizikos suvokimas, pasvėrimas ir tinkamos rizikos mažinimo priemonės priklauso nuo teisinių prielaidų, daromų tuo metu, kai investuojama.

                  (329)

                  Iš turimos informacijos matyti, kad bendrovė SEA svarstė šias su darbo jėga susijusios rizikos mažinimo priemones: bendrovės SEA ir profesinių sąjungų 2013 m. lapkričio 4 d. susitarime bendrovė nurodė, kad „didžiulė svarba teikta tęstinumo nebuvimo reikalavimui; tęstinumo nebuvimas turi būti užtikrintas priimant bet kokį alternatyvų mokėjimui pinigais sprendimą, tai turi būti garantija, kad nebus galimybių pareigą grąžinti pagalbą perduoti bet kuriai trečiajai šaliai“. Vykstant deryboms dėl dalinio darbo jėgos perkėlimo iš bendrovės SEAH į bendrovę „Airport Handling“, darbo struktūra ir tam tikros įdarbinimo sąlygos buvo iš esmės pakeistos, kaip išsamiai aiškinama šio dokumento 232–234 konstatuojamosiose dalyse. Taikytini principai buvo nustatyti pirmiau minėtuose 2014 m. birželio 4 d. įgyvendinimo susitarimuose su profesinėmis sąjungomis, jie jau buvo nurodyti 2013 m. lapkričio 13 d. susitarime su profesinėmis sąjungomis, taigi dar iki 2014 m. kovo 10 d. ir birželio 30 d. atliekant dvi pagrindines kapitalo injekcijas (šio dokumento 45 ir 46 konstatuojamosios dalys).

                  (330)

                  Bendrovė SEA, siekdama užtikrinti, kad nebūtų tęstinumo, susijusio su bendrovės SEAH turto perdavimu, įdiegė šias rizikos mažinimo priemones: pirma, patikėtinis bendrovės „Airport Handling“ neįtraukė į viešą konkursą dėl turto pardavimo. Antra, bendrovė „Airport Handling“ turtą iš bendrovės SEAH nuomojosi už rinkos nuomos mokestį, o šis nustatytas dviejose nepriklausomų ekspertų ataskaitose.

                  (331)

                  Bendrovė SEA ėmėsi priemonių, kad užtikrintų, jog tarp bendrovės „Airport Handling“ ir bendrovės SEAH nebūtų tęstinumo, vertinant pagal turimus klientus. Bendrovės SEAH klientams buvo iš anksto pranešta, kad bendrovė bus likviduojama. Su oro vežėjais, savo antžeminių paslaugų teikėja pasirinkusiais bendrovę „Airport Handling“, buvo pasirašytos naujos paslaugų sutartys, nustatant naujas finansines sąlygas.

                  (332)

                  Bendrovė SEA ėmėsi ir daugiau rizikos mažinimo priemonių – įsteigė patikos bendrovę. Kaip aiškinama šio dokumento 2.3 skirsnyje, pagrindinė patikos bendrovės paskirtis buvo būti vieninteliu bendrovės „Airport Handling“ akcininku ir užtikrinti, kad bendrovė „Airport Handling“ veiktų išvengdama bendrovės SEAH ekonominio tęstinumo.

                  (333)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad rizika, atsirandanti dėl to, kad ateityje gali tekti grąžinti pagalbą, bendrovės „Airport Handling“ 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane nepaminėta. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad bendrovė SEA tą verslo planą parengė savo reikmėms. Būdama rinkoje įsitvirtinusios bendrovės, teikiančios antžemines paslaugas, patronuojančioji bendrovė ir akivaizdžiai žinodama apie dėl įvairių su tęstinumu susijusių veiksnių kylančią riziką, bendrovė SEA galėjo priimti informacija paremtus sprendimus, tame verslo plane rizikos aiškiai nenurodydama. Be to, galutinis sprendimas iki 25 mln. EUR padidinti kapitalą buvo priimtas tik užtikrinus rizikos mažinimo priemones. O pirmiau minėtu 2013 m. lapkričio mėn. verslo plano nepriklausomu vertinimu (šio dokumento 114 konstatuojamoji dalis) patvirtinama, kad racionalus investuotojas būtų nusprendęs, kad ekonominio tęstinumo, taigi ir prievolės grąžinti pagalbą, tikimybė yra mažesnė nei […] (*1) proc., todėl į bendrovę „Airport Handling“ būtų investavęs grynai dėl ekonominių priežasčių.

            7.2.3.   Bendrovės „Airport Handling“ verslo planas

                  (334)

                  Kalbant apie antrą abejonę, būtent tai, ar verslo planas, kuriuo buvo pagrįstas bendrovės SEA sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“, pagrįstas pakankamai tvirtomis prielaidomis, Komisija pateikia šias pastabas.

            7.2.3.1.   Prielaidos dėl eismo srautų raidos STOP

                  (335)

                  Tame bendrovės verslo plane lemiamas veiksnys yra oro eismo srautų Milano oro uostuose prognozės ir bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalys. Kaip patvirtinta bendrovės „Airport Handling“ verslo planus vertinusių išorės ekspertų (BCG), bendrovės eismo srautų prognozės atitinka IATA ir Eurokontrolės paskelbtas prognozes. Komisija mano, kad tos įstaigos yra patikimi duomenų šaltiniai aviacijos sektoriaus eismo srautams prognozuoti. Kalbant apie šių prognozių taikymą Malpensos oro uoste, Komisija atkreipia dėmesį, kad, remiantis BCG ataskaita, bendrovės „Airport Handling“ ketinimas oro uoste išlaikyti nuolatinį vežėjų derinį nederėtų su ankstesne raida ir kad dėl naujo teisės akto keli vežėjai gali persikelti į Linatės oro uostą.

            7.2.3.2.   Prielaidos dėl personalo išlaidų

                  (336)

                  Remiantis 2013 m. lapkričio mėn. verslo planu, 2014–2017 m. laikotarpiu personalo išlaidos sudarė vidutiniškai […] (*1) proc. veiklos sąnaudų.

                  (337)

                  Komisija vertino prielaidų, kuriomis buvo paremta ta didelė išlaidų dalis, patikimumą.

                  (338)

                  Pirma, Komisija atkreipia dėmesį, kad, atsižvelgiant į bendrovės „Brattle“ ataskaitą, personalo išlaidų procentinė dalis, palyginti su visomis bendrovės „Airport Handling“ prognozuotomis veiklos sąnaudomis, iš esmės atitinka Europos antžeminių paslaugų teikimo sektoriaus išlaidų struktūrą, iš to matyti, kad personalo išlaidos sudaro didžiausią visų veiklos sąnaudų dalį, t. y. 65–80 %. Tuo atžvilgiu ataskaitoje nurodyti skaičiai, paminėti Komisijos poveikio vertinime, pateiktame kartu su jos pasiūlymu dėl naujo antžeminių paslaugų reglamento (40).

                  (339)

                  Antra, remdamasi Italijos pateikta informacija Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovės „Airport Handling“ vidutinės valandinės personalo išlaidos vienam etato ekvivalentui, atrodo, yra […] (*1). 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane nurodytos vidutinės valandinės personalo išlaidos yra […] (*1) EUR, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane – […] (*1) EUR, o tai atitinkamai […] (*1) nei vidutinės valandinės išlaidos (apie […] (*1) EUR, bendrovės SEAH patirtos 2013 m. (41) Bendrovės „Brattle“ ataskaitoje patvirtinama, kad bendrovė „Airport Handling“ šias darbo sąnaudas iš tikrųjų pasiekė, todėl ataskaitoje daroma išvada, kad verslo planas nebuvo pernelyg optimistinis.

                  (340)

                  Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į šio sektoriaus tipinę sąnaudų struktūrą, tariamas darbo sąnaudų sumažėjimas neatrodo netikroviškas.

            7.2.3.3.   Prielaidos dėl rinkos dalies

                  (341)

                  Komisija pareiškė susirūpinusi dėl 2013 m. lapkričio mėn. bendrovės „Airport Handling“ verslo plane pateiktų prielaidų dėl palyginti didelės bendrovės rinkos dalies. Plane numatyta, kad perone teikiamų paslaugų rinkos dalis 2014 m. turėtų būti [60–70] (*1) proc., o 2017 m. ji turėtų padidėti iki [70–80] (*1) proc. Numatyta keleiviams teikiamų paslaugų rinkos dalis 2014 m. turėtų būti [60–70] (*1) proc., 2017 m. ji turėtų padidėti iki [60–70] (*1) proc.

                  (342)

                  2013 m. bendra bendrovės SEAH rinkos dalis buvo [70–80] (*1) proc. (42) Komisija atkreipia dėmesį, kad numatoma bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis yra mažesnė nei bendrovės SEAH rinkos dalis. Vadinasi, nebuvo tikimasi, kad bendrovė „Airport Handling“ gaus visas bendrovės SEAH sutartis. Iš tikrųjų, atsižvelgta į tai, kad naujoji bendrovė neteks tam tikros rinkos dalies.

                  (343)

                  Bendrovės „Airport Handling“ strategija yra siūlyti dideles galimybes naudotis paslaugomis, palyginti su kitais Linatės ir Malpensos oro uostuose veiklą vykdančiais paslaugų teikėjais. Ji garantuoja paslaugų teikimą visą parą, taigi antžeminės paslaugos teikiamos, net jeigu lėktuvas atskrenda vėlai. Tai konkurencinis pranašumas, jis gali būti itin vertingas oro vežėjams, Milano oro uostuose vykdantiems daug ir dažnų skrydžių, pavyzdžiui, bendrovėms „Alitalia“ ir „EasyJet“. Šie oro vežėjai gali būti linkę ir toliau naudotis tiekėjo, kuris gali teikti tas paslaugas, paslaugomis. Tuo galima pagrįstai paaiškinti, kodėl bendrovė „Airport Handling“ nuo pat veiklos pradžios galėjo tikėtis palyginti didelės rinkos dalies.

                  (344)

                  Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad, kaip nurodyta 2013 m. duomenimis pagrįstoje bendrovės „Brattle“ ataskaitoje, numatoma bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis buvo mažesnė, palyginti su įvertinta kituose Italijos oro uostuose veikiančių didesnių antžeminių paslaugų teikėjų užimama rinkos dalimi: i) Bergamo (78,23 %), ii) Kaljario (75,61 %), iii) Katanijos (77,18 %), iv) Palermo (75,85 %), v) Turino (68,8 %).

                  (345)

                  Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad 2014 m. bendrovės „Airport Handling“ pasiekta rinkos dalis iš tikrųjų yra didesnė, nei nurodytoji 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane. Tokią didelę rinkos dalį galima paaiškinti tuo, kad bendrovei „Airport Handling“ pavyko pasirašyti sutartis su […] (*1). Joms bendrai tenka didelė abiejų oro uostų eismo srautų dalis, būtent […] (*1) proc. eismo srautų Linatės oro uoste ir […] (*1) proc. Malpensos oro uoste.

                  (346)

                  Taigi, Komisija neabejoja bendrovės „Airport Handling“ prielaidų dėl rinkos dalies patikimumu: pirma, jos paremtos bendrovės „Airport Handling“ turimu konkurenciniu pranašumu. Antra, šios prielaidos, atrodo, yra atsargios, palyginti su rinkos dalimis, kurias antžeminių paslaugų bendrovėms panašiuose oro uostuose užėmė tuo metu, kai buvo rengiamas verslo planas. Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad šios prielaidos yra praktiškai įgyvendintos.

            7.2.3.4.   Pelningumo prielaidos

                  (347)

                  2013 m. lapkričio mėn. verslo plane numatyta, kad nuo antrųjų veiklos metų turėtų būti gaunamas […] (*1) pelnas neatskaičius mokesčių ir palūkanų ir […] (*1) pelnas prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas. Pelnas neatskaičius mokesčių ir palūkanų ir pelnas prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas […] (*1). 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane įprasti pelningumo duomenys, pavyzdžiui, vidinė grąžos norma arba grynoji dabartinė vertė, nepateikti. Tačiau bendrovės „Brattle“ ataskaitoje šie skaičiavimai atlikti pagal verslo plane pateiktus skaičius.

                  (348)

                  Kad investuotų į bendrovę „Airport Handling“, racionalus privatus investuotojas turi tikėtis grąžos, kuri būtų lygi jo alternatyviosioms kapitalo sąnaudoms (jas galima apytiksliai nustatyti pagal vidutinę svertinę kapitalo kainą) arba už jas didesnė.

                  (349)

                  Bendrovės „Brattle“ ataskaitoje apskaičiuota investicijų į bendrovę „Airport Handling“ nuosavybės vidinė grąžos norma ir patikrinta, ar ji lygi vidutinei svertinei kapitalo kainai arba didesnė už ją. Ataskaitoje naudojamos dvi alternatyvios vidutinės svertinės kapitalo kainos vertės. Pirmoji vertė yra […] (*1) proc., ir tai, remiantis ataskaita, yra verslo plane naudojama vidutinė svertinė kapitalo kaina, atskaičius mokesčius ir netaikant finansinio sverto (angl. unlevered) (43). Antroji vertė yra […] (*1) proc., ji ataskaitoje apskaičiuota kaip alternatyviųjų kapitalo sąnaudų žemutinė riba. Bendrovės „Brattle“ ataskaitoje apskaičiuota, kad atsižvelgiant į investicijų tęstinę vertę tikėtina investicijų į bendrovę „Airport Handling“ nuosavybės vertybinių popierių grąža yra […]–[…] (*1) proc. Iš skaičiavimų matyti, kad pagal visus scenarijus tikėtina vidinė grąžos norma yra didesnė už alternatyviąsias kapitalo sąnaudas, taigi investicijos yra pelningos.

                  (350)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad verslo plano laikotarpis (2014–2017 m.) palyginti trumpas. Dėl tos priežasties verslo planas gali priklausyti nuo pagrindinių prielaidų pokyčių. Tačiau tas laikotarpis turi būti vertinamas atsižvelgiant į toliau pateiktus faktus. Pirma, verslo planas buvo parengtas oro uostų veiklos vykdytojai SEA, kuriai daugelį metų priklausė patronuojamoji bendrovė, teikusi oro uosto antžemines paslaugas. Antra, restruktūrizacija jau vyko ir bendrovėje SEAH jau buvo gerokai padidintas našumas. Todėl būtų nepagrįsta tokiam patyrusiam investuotojui, kaip bendrovė SEA, verslo plano aprėptį riboti iki būtino minimumo.

                  (351)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad kelios pagrindinės 2013 m. lapkričio mėn. verslo plano prielaidos iš esmės pasitvirtino, visų pirma tai pasakytina apie pelningumą ir rinkos dalis. Bendrovė „Airport Handling“ pelninga buvo jau pirmaisiais savo veiklos metais: remiantis laikotarpio nuo 2014 m. rugsėjo mėn. iki 2015 m. rugpjūčio mėn. pelno ir nuostolio ataskaita, bendrovė gavo […] (*1) EUR pelną neatskaičius mokesčių ir palūkanų.

                  (352)

                  Taigi, Komisija mano, kad, remiantis su darbo sąnaudomis ir rinkos dalimi susijusiomis prielaidomis (jos nepasirodė esančios nepagrįstos), verslo plane nurodyta pakankamai didelė bendrovės SEA, atlikusios 25 mln. EUR kapitalo injekciją, gaunama nuosavybės vertybinių popierių grąža.

            7.2.4.   Išvada dėl atrankiojo ekonominio pranašumo

                  (353)

                  Komisija daro išvadą, kad bendrovė SEA ėmėsi pakankamų priemonių rizikai, jog bus nustatytas ekonominis tęstinumas, apriboti. Verslo planas buvo paremtas prielaidomis, kurias racionalus privatus investuotojas, turintis didžiulės oro uosto antžeminių paslaugų sektoriaus patirties ir siekiantis restruktūrizuoti bendrovę, būtų laikęs patikimomis ir pakankamomis bendrovės „Airport Handling“ būsimam pelningumui nustatyti. Todėl bendrovės SEA investicijomis į bendrovę „Airport Handling“ nesuteikiama pranašumo, kurio bendrovė „Airport Handling“ negalėtų turėti įprastomis rinkos sąlygomis.

            7.2.5.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo bendrovės SEA investicijose į bendrovę „Airport Handling“

                  (354)

                  Investicijomis nesuteikiama jokio pranašumo, kurio bendrovė „Airport Handling“ negalėtų turėti įprastomis rinkos sąlygomis. Taigi, viena iš bendrai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį taikomų sąlygų yra neįvykdyta. Vadinasi, investicijos nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      1.   Procesas, kurio rezultatas – bendrovės „SEA Handling S.p.A.“ likvidavimas ir bendrovės „Airport Handling S.p.A.“ įsteigimas, nenulėmė ekonominio pirmosios ir antrosios bendrovių tęstinumo.
      2.   Bendrovė „Airport Handling“ neprivalo grąžinti valstybės pagalbos, kuri 2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendime C(2012) 9448, pataisytame 2013 m. kovo 22 d. Sprendimu C(2013) 1668 dėl bendrovės SEA patronuojamajai bendrovei „SEA Handling S.p.A.“ 2002–2010 m. teiktos pagalbos, nurodyta kaip nesuderinama su vidaus rinka.
      2 straipsnis
      Bendrovės „Airport Handling S.p.A.“ steigimo ir 25 mln. EUR vertės kapitalo suteikimo jai veiksmai, kuriuos įgyvendino Italija, nėra pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
      3 straipsnis
      Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

         Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 5 d.

               Komisijos vardu

            Margrethe VESTAGER

               Komisijos narė

         (1)  OL C 44, 2015 2 6, p. 30.

         (2)  OL C 249, 2014 7 31, p. 1.

         (3)  Žr. 2013 m. birželio 20 d. nutartį, T-152/13 R, ECLI:EU:T:2013:337, ir 2013 m. liepos 1 d. nutartį, T-167/13 R, ECLI:EU:T:2013:331.

         (4)  Žr. 2014 m. lapkričio 28 d. nutartį, T-688/14 R, ECLI:EU:T:2014:1010. Bendrojo Teismo pirmininkas 2014 m. lapkričio 27 d. nutartimi, ECLI:EU:T:2014:1009, atmetė byloje T-674/14 R pateiktą prašymą.

         (5)  OL C 44, 2015 2 6, p. 30.

         (6)  2013 m. lapkričio 4 d. susitarimo 5 punktas.

         (7)  1991 m. liepos 23 d. Įstatymas Nr. 223, kuriuo nustatomos nuostatos dėl struktūrinio nedarbo fondo, atleistų darbuotojų judumo, nedarbingumo išmokų, ES direktyvų įgyvendinimo, įdarbinimo paslaugų ir kitos nuostatos, susijusios su darbo rinka (1991 m. liepos 27 d. Oficialusis leidinys (GURI) Nr. 175).

         (*1)  Komercinė paslaptis.

         (8)  Savanoriškas likvidavimas iš esmės yra panašus į likvidavimą teismo nurodymu, išskyrus tai, kad sprendimą likviduoti bendrovę, paskirti likvidatorius ir nustatyti jų įgaliojimus turi priimti akcininkai, susirinkę į visuotinį susirinkimą, o ne teismas. Ir tik jeigu nepavyksta į susirinkimą sukviesti daugumos akcininkų, bendrovė turi kreiptis į teismą, kad būtų paskelbta, jog ji pradedama likviduoti. Vėliau teismas, remdamasis įmonės įstatais arba visuotiniame susirinkime dalyvavusių akcininkų sprendimu, paskiria likvidatorius, išskyrus atvejus, kai aišku, kad dėl akcininkų nesutarimų visuotiniame susirinkime jiems nepavyks priimti sprendimo, tokiu atveju pats teismas paskiria likvidatorių.

         (9)  Bendrovė „Airport Handling“2014 m. sausio 21 d. pateikė prašymą išduoti licenciją Linatės ir Malpensos oro uostuose teikti antžemines paslaugas. ENAC 2014 m. balandžio 17 d. licenciją bendrovei „Airport Handling“ suteikė.

         (10)  Dalyvaujančiosios nuosavybės priemonės yra nuosavo kapitalo priemonės, todėl joms netaikomas bendrovės SEA įmokėtos sumos grąžinimo įpareigojimas. Jos neturi administracinių teisių, bet pagal nuosavybės teises yra panašios į akcijas. Visų pirma, šiomis priemonėmis suteikiamos pelno dalies teisė ir išimtinė teisė, taip pat teisės į kitą nuosavybę, įskaitant ir tuos atvejus, kai bendrovė likviduojama.

         (11)  Tą dieną bendrovė SEA tebebuvo vienintelė bendrovės „Airport Handling“ akcininkė.

         (12)  Tą dieną patikėtinis buvo vienintelis bendrovės „Airport Handling“ akcininkas.

         (13)  2014 m. lapkričio 12 d. skelbimas apie sutartį Nr. 2014/S218-385934 OL priede „Tenders electronic daily“ (TED), galima rasti adresu http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:385934-2014:TEXT:LT:HTML&src=0.

         (14)  Ilgalaikio sustabdymo diena yra 18 kalendorinių mėnesių nuo visų dokumentų įforminimo ir pasikeitimo jais, taip pat nuo tos dienos, kai įvykdomi ir užbaigiami visi dėl pardavimo sutarties atsirandantys įpareigojimai.

         (15)  Oro uoste vietoje, kur orlaiviai kyla, leidžiasi, pakraunami ir iškraunami, teikiamos paslaugos, įskaitant keleivių įlaipinimą ir išlaipinimą, bagažo ir krovinių pakrovimą ir iškrovimą, orlaivio balansavimą ir bagažo paskirstymą.

         (16)  Toliausioje nuo orlaivių oro uosto dalyje teikiamos paslaugos.

         (17)  Bendrovės „Brattle“ ataskaita, 1 punktas, p. 1, ir 34 punktas, p. 7.

         (18)  1978 m. liepos 25 d. Ketvirtoji Tarybos direktyva 78/660/EEB, grindžiama Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (OL L 222, 1978 8 14, p. 11).

         (19)  1983 m. birželio 13 d. Septintoji Tarybos Direktyva 83/349/EEB, pagrįsta Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu dėl konsoliduotos atskaitomybės (OL L 193, 1983 7 18, p. 1).

         (20)  Sprendimas Italija / Komisija, C-303/88, ECLI:EU:C:1991:367, 57 punktas; Sprendimas Vokietija / Komisija (SMI), C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, 75 punktas. Grąžindamas pagalbą jos gavėjas turi netekti pranašumo, anksčiau turėto rinkoje, ir turi būti atkurta iki suteikiant pagalbą buvusi padėtis.

         (21)  Sprendimas Komisija / Italija (Pagalba bendrovei „New Interline SpA“), C-454/09, ECLI:EU:C:2011:650, 36 punktas.

         (22)  Sprendimas Komisija / Ispanija, C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, 106 punktas.

         (23)  Sprendimas Italija ir SIM 2 Multimedia / Komisija (Seleco-Multimedia), sujungtos bylos C-328/99 ir C-399/00, ECLI:EU:C:2003:252, 69, 77–78 punktai. Šis rodiklių rinkinys buvo vėliau patvirtintas Sprendime Ryanair / Komisija, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, 155 punktas.

         (24)  Sprendimas Graikijos Respublika et al. / Komisija, sujungtos bylos T-415/05, T-416/05 ir T-423/05, ECLI:EU:T:2010:386, 135 punktas.

         (25)  Sprendimas Ryanair / Komisija, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, 156 punktas.

         (26)  Žr. 40 išnašą.

         (27)  „toliau vykdoma pareiga išsaugoti visų SEAH darbuotojų darbo vietas“. Žr. 2013 m. lapkričio 4 d. susitarimo 6 punkto 1 dalį.

         (28)  „Naudojamasi visomis priemonėmis, nustatytomis teisės aktuose, kuriais reglamentuojamas darbas ir kolektyvinės derybos (pirmiausia, socialinės apsaugos priemonės ir savanoriškas išėjimas iš darbo – šios priemonės taip pat įgyvendintinos bendrovių grupėje „SEA Group“ nenutrūkstamai iki būsimo 2013 m. gruodžio 31 d. termino), taip pat imamasi visų sprendimų, susijusių su perkėlimu grupės viduje (tiek susijusių su naujomis veiklos galimybėmis, tiek priimamų vykstant darbuotojų paieškos procesams, bendrovei pasirašant sutartis po to, kai įsigalios bendrovės susitarimai dėl veiklos centro atsisakymo, ir vidaus judumo modelį pritaikius taip, kad jis atitiktų bendrovės „SEA SpA“ reikalavimus).“ Ten pat.

         (29)  […] (*).

         (30)  Komisija atkreipia dėmesį, kad, remiantis bendrovės „Airport Handling“ pateiktomis ataskaitomis ir išsamiais inventorizacijos dokumentais, didesnę dalį bendrovės SEAH turto sudarė pasenęs, daug remonto reikalaujantis ir visiškai nurašytas turtas.

         (31)  Remiantis pirmiau minėta bendrovės „Brattle“ ataskaita dėl bendrovės „Airport Handling“ verslo plano, bendrovės darbo sąnaudos buvo […] (*).

         (32)  Sprendimas Vokietija / Komisija (SMI), C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, 93 punktas.

         (33)  Sprendimas Vokietija / Komisija (SMI), C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, 88 punktas.

         (34)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 16 konstatuojamąją dalį.

         (35)  Sutarčių pasirašymo datos, remiantis Italijos pateiktu sąrašu, pvz., […] (*).

         (36)  Sprendimas Ryanair / Komisija, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, 156 punktas.

         (37)  Sprendimas Vokietija / Komisija (SMI), C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, 86–89 punktai.

         (38)  Sprendimas Prancūzija / Komisija, C-482/99, cituojama, 71 punktas.

         (39)  Sprendimas Cityflyer Express / Komisija, T-16/96, ECR II-757, 76 punktas.

         (40)  Poveikio vertinimo priedas, pridedamas prie dokumento „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl antžeminių paslaugų Sąjungos oro uostuose, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 96/67/EB“, 2012 1 16, SEC(2011) 1439 galutinis. To dokumento 95 puslapyje Komisija teigia, kad „antžeminių paslaugų liberalizavimas ir monopolijos arba duopolijos (oro uostas ir oro uoste paslaugų centrą turintis vežėjas) panaikinimas oro uostuose reiškė, kad antžeminių paslaugų teikėjai turėjo prisitaikyti, kad galėtų labiau konkuruoti, ir susidūrė su aršia konkurencija. Akivaizdžiausi padariniai darbuotojams, teikiantiems antžemines paslaugas, buvo didesnis darbo našumas ir lankstumas. Antžeminių paslaugų teikėjai dažnai aiškina, kad šis darbo našumo padidėjimas yra būtinybė, nes personalo išlaidos sudaro 65–80 % jų visų išlaidų, o darbuotojų asociacijos paprastai teigia, kad antžeminių paslaugų bendrovės, siekdamos mažinti išlaidas, per daug dėmesio skiria darbo veiksniui“.

         (41)  Remiamasi bendrovės „Brattle“ ataskaita, 48 punktas, p. 11.

         (42)  Bendrovės „Brattle“ ataskaitos 40 punktas, p. 9.

         (43)  Bendrovės „Brattle“ ataskaitoje ši vidutinė svertinė kapitalo kaina nurodyta didesnė, nes, padidinus nuosavybės beta koeficientą, atsižvelgta į projektui būdingą riziką.