title: 2016 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos atominės energijos bendrijos vardu turi būti laikomasi Stabilizacijos ir asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimu, dėl Stabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimo, kuriuo priimamos jos darbo tvarkos taisyklės

text:
3.12.2016

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  C 453/7

            KOMISIJOS SPRENDIMAS
      2016 m. lapkričio 15 d.
      kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos atominės energijos bendrijos vardu turi būti laikomasi Stabilizacijos ir asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimu, dėl Stabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimo, kuriuo priimamos jos darbo tvarkos taisyklės
      (2016/C 453/10)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio 3 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo (*1) stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (toliau – Susitarimas) 126 straipsniu įsteigiama Stabilizacijos ir asociacijos taryba;

                  (2)

                  Susitarimo 127 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad Stabilizacijos ir asociacijos taryba turi priimti savo darbo tvarkos taisykles;

                  (3)

                  Susitarimo 129 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad Stabilizacijos ir asociacijos tarybai turi padėti Stabilizacijos ir asociacijos komitetas (toliau – Komitetas);

                  (4)

                  Susitarimo 129 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad Stabilizacijos ir asociacijos taryba savo darbo tvarkos taisyklėse nustato Komiteto pareigas ir kad Stabilizacijos ir asociacijos taryba Komitetui gali perduoti bet kuriuos savo įgaliojimus;

                  (5)

                  Susitarimo 131 straipsnyje numatyta, kad Stabilizacijos ir asociacijos taryba gali nuspręsti įsteigti kitus specialius komitetus ar organus, kurie galėtų padėti jai atlikti savo pareigas. Jame taip pat numatyta, kad Stabilizacijos ir asociacijos taryba savo darbo tvarkos taisyklėse nustato tokių komitetų ir organų sudėtį, pareigas ir jų veiklos tvarką,

            NUSPRENDĖ:
      Vienintelis straipsnis
      Pozicija, kurios Europos atominės energijos bendrijos vardu turi būti laikomasi Susitarimo 126 straipsniu įsteigtoje Stabilizacijos ir asociacijos taryboje dėl minėtos Stabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimo, kuriuo priimamos jos darbo tvarkos taisyklės, grindžiama Stabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimo projektu, pridedamu prie 2016 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimo 2016/1232, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Stabilizacijos ir asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimu, dėl Stabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimo, kuriuo priimamos jos darbo tvarkos taisyklės (1).
      Neesminiai šio sprendimo pakeitimai gali būti daromi be tolesnio Komisijos sprendimo.

         Priimta Briuselyje 2016 m. lapkričio 15 d.

               Komisijos vardu

            Johannes HAHN

               Komisijos narys

         (*1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

         (1)  OL L 202, 2016 7 28, p. 27.


title: 2017 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2017/1720 dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2015 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
29.9.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/319

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS (ES) 2017/1720
   2017 m. balandžio 27 d.
   dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2015 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2015 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2015 finansinių metų metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymu (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2015 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (2),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. vasario 21 d. rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad Agentūra įvykdė 2015 finansinių metų biudžetą (05873/2017 – C8-0050/2017),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 15 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 168/2007, įsteigiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (4), ypač į jo 21 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (5) 208 straipsnyje, ypač į jo 108 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį ir IV priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0146/2017),

               1.

               patvirtina Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros direktoriui, kad Agentūros 2015 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Antonio TAJANI

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 449, 2016 12 1, p. 203.

      (2)  Žr. 1 išnašą.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 53, 2007 2 22, p. 1.

      (5)  OL L 328, 2013 12 7, p. 42.


title: 2012/545/ES: 2012 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, II skirsnis – Taryba

text:
17.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/22

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2012 m. gegužės 10 d.
   dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, II skirsnis – Taryba
   (2012/545/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų metines ataskaitas (COM(2011) 473 – C7-0258/2011) (2),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos metinę 2010 m. atlikto vidaus audito ataskaitą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2010 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą su institucijų atsakymais (3),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2010 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 10 dalį, 317, 318 ir 319 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos Generalinio sekretoriaus – vyriausiojo įgaliotinio bendrajai užsienio ir saugumo politikai sprendimą Nr. 31/2008 dėl Tarybos narių įgaliotų atstovų kelionių išlaidų apmokėjimo (6),

               —

               atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (7),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7–0095/2012),

               1.

               atideda savo sprendimo, kuriuo Tarybos Generaliniam sekretoriui patvirtinama, kad Tarybos 2010 finansinių metų biudžetas įvykdytas, priėmimą;

               2.

               išdėsto savo pastabas ir išlygas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ombudsmenui bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL L 64, 2010 3 12.

      (2)  OL C 332, 2011 11 14, p. 1.

      (3)  OL C 326, 2011 11 10, p. 1.

      (4)  OL C 332, 2011 11 14, p. 134.

      (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (6)  2002 m. liepos 22 d. sprendimas, susijęs su Tarybos darbo tvarkos taisyklėmis (OL L 230, 2002 8 28, p. 7).

      (7)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/23

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2012 m. gegužės 10 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl 2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį, II skirsnis – Taryba
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų metines ataskaitas (COM(2011) 473 – C7-0258/2011) (2),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos metinę 2010 m. atlikto vidaus audito ataskaitą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2010 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą su institucijų atsakymais (3),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2010 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 10 dalį, 317, 318 ir 319 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos Generalinio sekretoriaus – vyriausiojo įgaliotinio bendrajai užsienio ir saugumo politikai sprendimą Nr. 31/2008 dėl Tarybos narių įgaliotų atstovų kelionių išlaidų apmokėjimo (6),

               —

               atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (7),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0095/2012),

               1.

               laikydamasis savo įgaliojimų pasinaudoti dviem biudžeto įvykdymo patvirtinimo tvarkaraščio terminais siekiant šiuo atveju ištirti galimybę pasiekti susitarimą su Tarybai pirmininkaujančia valstybe, atideda savo sprendimo, kuriuo Tarybos Generaliniam sekretoriui patvirtinama, kad Tarybos 2010 finansinių metų biudžetas įvykdytas, priėmimą;

               2.

               atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgdami į atlikto audito rezultatus 2010 m. ataskaitoje Audito Rūmai padarė išvadą, jog 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusiais metais su institucijų ir įstaigų administracinėmis ir kitomis išlaidomis susijusiuose mokėjimuose nepadaryta reikšmingų klaidų; pabrėžia, kad administracinių išlaidų sektoriuje labiausiai tikėtinas klaidų lygis paprastai buvo 0,4 % (7.9 ir 7.10 punktai);

               3.

               patvirtina, kad gauti dokumentai, skirti 2010 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai (2010 m. galutinės finansinės ataskaitos, įskaitant sąskaitas, finansinės veiklos ataskaita ir 2010 m. vidaus auditų santrauka); vis dar laukia visų biudžeto įvykdymo patvirtinimui reikalingų dokumentų (įskaitant visą 2010 m. vidaus auditą);

               4.

               tikisi, kad Parlamentas gaus visapusišką metinę veiklos ataskaitą; primygtinai reikalauja, kad į metinę veiklos ataskaitą taip pat būtų įtraukiama lentelė, kurioje būtų pateikiami išsamūs duomenys apie visus Tarybos turimus žmogiškuosius išteklius ir kurioje duomenys būtų pateikiami pagal kategoriją, pareigų lygį, lytį, dalyvavimą kvalifikacijos kėlimo kursuose ir pilietybę;

               5.

               pabrėžia, kad 2010 m. ataskaitoje Audito Rūmai kritikavo pastato projekto Résidence Palace finansavimą dėl avansų (7.19 dalis); pažymi, kad Audito Rūmai nustatė, jog 2008–2010 m. laikotarpiu bendra Tarybos sumokėtų avansų suma sudarė 235 000 000 EUR; pažymi, kad sumos išmokėtos iš nepakankamai panaudotų biudžeto eilučių; atkreipia dėmesį į tai, kad sąvoka „eilučių nepanaudojimas“ yra politiškai korektiškas terminas, reiškiantis per didelį biudžetą; pabrėžia, kad 2010 m. Taryba 40 000 000 EUR padidino biudžeto eilutei „Nekilnojamojo turto įsigijimas“ skiriamus asignavimus;

               6.

               atkreipia dėmesį į Tarybos paaiškinimus, kad asignavimai atsirado, kai buvo perkeltos biudžeto lėšos, leidimą suteikus biudžeto valdymo institucijai laikantis Finansinio reglamento 22 ir 24 straipsniuose numatytos tvarkos;

               7.

               pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad tokia procedūra neatitinka biudžeto tikslumo principo, nors ir buvo sutaupyta lėšų nuomos mokėjimo srityje;

               8.

               atkreipia dėmesį į Tarybos atsakymą, kad vertimui žodžiu ir delegacijų kelionės išlaidoms skirtose biudžeto eilutėse nurodytos sumos turėtų geriau atitikti realias sąnaudas, ir ragina geriau planuoti biudžetą siekiant išvengti dabartinės praktikos taikymo ateityje;

               9.

               primena Audito Rūmams Parlamento prašymą atlikti išsamų Taryboje taikomų stebėsenos ir kontrolės sistemų vertinimą, kuris būtų panašus į vertinimus, atliktus Teisingumo Teisme, Europos ombudsmeno biure ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno biure rengiant Audito Rūmų 2010 finansinių metų ataskaitą;

               10.

               apgailestauja, kad vykdant 2007, 2008 ir 2009 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūras kilo sunkumų dėl Tarybos nenoro dalyvauti atvirame ir oficialiame dialoge su Biudžeto kontrolės komitetu ir atsakyti į šio komiteto klausimus; primena, kad dėl priežasčių, konkrečiai nurodytų 2011 m. gegužės 10 d. (8) ir 2011 m. spalio 25 d. (9) rezoliucijose, Parlamentas nepatvirtino Tarybos Generaliniam sekretoriui, kad Tarybos 2009 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               11.

               pakartoja savo nuomonę, kad Europos mokesčių mokėtojai turi visas teises tikėtis, kad būtų atliekama viso Sąjungos biudžeto, įskaitant visas jos atskirų institucijų ir agentūrų nepriklausomai valdomas lėšas, visapusiška viešoji patikra;

               12.

               apgailestauja, kad Taryba mano, jog ji vienintelė iš Sąjungos institucijų nėra atskaitinga už tai, kaip naudoja jai skirtas lėšas;

               13.

               pabrėžia, jog esama trūkumų Tarybos argumentuose, kad Komisijai suteikiamas biudžeto įvykdymo patvirtinimas turėtų būti suprantamas kaip viso Sąjungos biudžeto įvykdymo patvirtinimas, įskaitant tas biudžeto dalis, kurias naudoja Taryba (šie argumentai netvirti, nes Taryba pati sau prieštaraudama laikosi pozicijos, kad Komisijai neturėtų būti suteikti įgaliojimai prižiūrėti ir valdyti jos biudžetą); mano, kad vienintelis šio konflikto logiškas sprendimas yra toks: Taryba turi paraginti Komisiją kontroliuoti jos lėšas arba visapusiškai dalyvauti vykdant įprastą biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, kuri būtinai turi mutatis mutandis atitikti visas visoms kitoms Europos Sąjungos institucijoms taikomas procedūras;

               14.

               pakartoja, kad Parlamentas vis dar laukia Tarybos atsakymo dėl veiksmų ir dėl prašymų pateikti dokumentus, nurodytus dviejose minėtose rezoliucijose; ragina Tarybos Generalinį sekretorių Parlamento komitetui, atsakingam už biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, pateikti išsamius atsakymus raštu į šiuos klausimus:

                           a)

                           kalbant apie ankstesnes diskusijas dėl Tarybos biudžeto įvykdymo patvirtinimo Parlamento komitete, atsakingame už biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, pasakytina, kad Taryba šiuose posėdžiuose dalyvavo nereguliariai, nors itin svarbu, kad Taryba juose dalyvautų ir atsakytų į komiteto narių klausimus, susijusius su Tarybos biudžeto įvykdymo patvirtinimu. Ar Taryba sutinka dalyvauti būsimose diskusijose dėl Tarybos biudžeto įvykdymo patvirtinimo, vyksiančiose už biudžeto įvykdymo patvirtinimą atsakingame Parlamento komitete?

                           b)

                           Kodėl Taryba kiekvienais metais keičia vidaus audito pristatymą (formatą)? Kodėl kiekvienais metais vidaus auditas toks trumpas, bendro pobūdžio ir neaiškus? Ar Taryba galėtų pateikti su 2010 (ir vėlesnių) metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra susijusius vidaus audito rezultatus kita kalba (ar kitomis kalbomis) nei prancūzų?

                           c)

                           Ar buvo atliktas išorės auditas? Jei taip, ar gali Parlamento komitetas, atsakingas už biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, susipažinti su jo rezultatais? Jei išorės auditas nebuvo atliktas, kodėl Taryba priėmė tokį sprendimą?

                           d)

                           Iki šiol Tarybos veikla buvo finansuojama bendrai su Komisija. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, bendras finansavimas padidėjo. Kokios audito ir kontrolės sistemos taikomos siekiant užtikrinti visišką skaidrumą? Turint mintyje tai, kad pagal Lisabonos sutartį padidėjo bendras finansavimas su Komisija, kaip Taryba supranta teiginį „atsakyti į atitinkamas užklausas“?

                           e)

                           Audito Rūmai savo 2009 m. metinėje ataskaitoje teigia, kad iš šešių tikrintų viešųjų pirkimų procedūrų dviem atvejais Taryba nesilaikė Finansiniame reglamente nustatytų taisyklių dėl procedūros rezultato skelbimo. Ar Taryba patikrino daugiau panašių viešųjų pirkimų procedūrų pavyzdžių? Ar racionalizavo vidinę procedūrą siekdama ateityje išvengti panašių atvejų?

                           f)

                           Europos Sąjungos specialieji įgaliotiniai (ESSĮ): prašome nurodyti ESSĮ darbuotojus Taryboje 2009 m. (visus darbuotojus, etatų planą ir kitus) – etatų skaičių, kategorijas. Kokiu būdu ir kada ESSĮ etatai bus paskirstomi Taryboje ir Europos išorės veiksmų tarnyboje (EIVT)? Koks kelionių biudžetas buvo skirtas kiekvienam ESSĮ? Kiek ESSĮ etatų 2011 m. sausio 1 d. buvo perkelta į EIVT? Kiek jų liks dirbti Taryboje ir kodėl?

                           g)

                           Finansinės veiklos ataskaitos (11327/2010, FIN 278) 2.2 punkte Taryba atkreipia dėmesį į biudžeto klausimus, susijusius su Lisabonos sutartimi. Ar Taryba išsprendė problemas, susijusias su J. Solanos išlaidomis? Kokia išlaidų dalis tenka Tarybos, o kokia – Komisijos biudžetui?

                           h)

                           Kokio dydžio veiklos, administracines, personalo, pastatų ir kt. išlaidas 2009 m. numatė Taryba Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai reikmėms?

                           i)

                           Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė pradėjo eiti pareigas 2009 m. gruodžio 1 d. Kaip Taryba ir Komisija paskirstė išlaidas (personalui, kelionėms ir pan.)? Kaip Taryba sudarė Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės biudžetą 2010 m.? Kurios biudžeto eilutės ir kokios sumos buvo rezervuotos jos veiklai?

                           j)

                           Kaip biuro patalpos, kurios buvo atlaisvintos perkėlus personalą į EIVT, pakeis Tarybos planus dėl nekilnojamojo turto? Ar buvo imtasi veiksmų siekiant toliau naudoti šias biuro patalpas? Kokios numatomos persikraustymo išlaidos? Kada buvo paskelbti (jei buvo) su perkraustymu susiję konkursai?

                           k)

                           Kokios buvo administracinės ir veiklos išlaidos, susijusios su bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) užduotimis, kurios buvo bent iš dalies finansuotos iš Sąjungos biudžeto 2009 m.? Kokia buvo bendra BUSP išlaidų suma 2009 m.? Ar Taryba galėtų nurodyti bent pagrindines 2009 m. vykdytas misijas ir jų išlaidas?

                           l)

                           Kokios buvo Tarybos darbo grupių BUSP ir BSGP klausimais posėdžių Briuselyje ir kitose vietose išlaidos? Kur vyko šie posėdžiai?

                           m)

                           Kokios buvo administracinės išlaidos, susijusios su BUSP ir Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) karinių operacijų vykdymu? Kokia bendros dėl karinių operacijų patirtų išlaidų sumos dalis buvo padengta iš Sąjungos biudžeto?

                           n)

                           Kokios buvo administracinės išlaidos, skirtos mechanizmo „ATHENA“ veikimui, kiek etatų buvo reikalinga šiam mechanizmui? Ar kurie nors iš minėtųjų etatų bus perkelti į EIVT? Kam bus atskaitingi šie pareigūnai?

                           o)

                           Tarybos etatų plane nurodyta užimamų pareigybių procentinė dalis yra maža (2009 m. – 91 %, 2008 m. – 90 %). Ar dėl šios nuolat mažos procentinės dalies daromas poveikis Tarybos Generalinio sekretoriato (TGS) veiklai? Ar esant šiai užimamų pareigybių procentinei daliai TGS gali vykdyti visas savo funkcijas? Ar žemesnė užimamų pareigybių procentinė dalis ypač būdinga tam tikroms tarnyboms? Kokios šio nuolatinio neatitikimo priežastys?

                           p)

                           Koks bendras politikos koordinavimo ir administracinės pagalbos užduotims atlikti skirtas etatų skaičius (kaip apibrėžta Komisijos metinėse darbuotojų vertinimo ataskaitose)? Kokią bendro etatų skaičiaus procentinę dalį sudaro šios pareigybės?

                           q)

                           Siekdama 2009 m. administracinių tikslų Taryba į savo darbo procedūras įtraukė nuotolinį darbą. Kaip Taryba įvertina šios darbo procedūros veiksmingumą? Be to, Tarybos prašoma pranešti apie tolesnes priemones, kurių buvo imtasi šioje srityje, ypač apie priemones, kurias taikant gerinama finansų valdymo kokybė, taip pat apie šių priemonių poveikį.

                           r)

                           Siekdama patenkinti Airių kalbos skyriaus personalo poreikį, Taryba įsteigė 15 naujų etatų (8 AD ir 7 AST). Kiek darbuotojų dirba kituose kalbų skyriuose (etatų skaičius pagal kalbą)? Ar personalo nariai jau dirba šalims kandidatėms ir ar jau įdarbinta darbuotojų iš šių šalių? Jei taip – kiek etatų tam skirta (suskirstant pagal šalį ir kalbą)?

                           s)

                           2007 m. gruodžio 14 d. buvo sukurta Svarstymų grupė, o 2008 m. spalio 15–16 d. paskirti jos nariai. Dėl kokių priežasčių būtinas finansavimas nebuvo numatytas ir įtrauktas į 2009 m. biudžetą? Ar į 2009 m. biudžetą iš rezervo nenumatytoms išlaidoms padarytas perkėlimas, skirtas 2007 m. sukurtai struktūrai finansuoti, biudžeto požiūriu buvo visiškai neutralus? Taryba Svarstymų grupei paskyrė 1 060 000 EUR. Kiek etatų galima numatyti šiai grupei?

                           t)

                           Su delegacijų kelionėmis susijusios išlaidos vis dar kelia problemų (žr. Tarybos 2010 m. birželio 15 d. dokumentą SGS10 8254, II įtrauką, 4 p.). Kodėl šios išlaidos įtrauktos į tiek daug skirtingų biudžeto eilučių?

                           u)

                           Kodėl atliekant vidaus auditą ir toliau vartojama formuluotė „delegatų kelionių išlaidos ir vertimo žodžiu išlaidos“ (pranc. „les frais de voyage des délégués et les frais d’interprétation“), nors pastarosiose dviejose Parlamento rezoliucijose dėl Tarybos biudžeto įvykdymo patvirtinimo tai buvo griežtai kritikuojama?

                           v)

                           Taryba vėl naudojo mažiau lėšų vertimo žodžiu paslaugoms, kad galėtų skirti papildomų lėšų delegacijų kelionių išlaidoms padengti. Todėl tikrieji 2009 m. įsipareigojimai, susiję su kelionės išlaidomis, buvo žymiai mažesni, negu numatyta pradiniame biudžete (pradinė suma – 36 100 000 EUR, suma, gauta atlikus perkėlimą – 48 100 000 EUR, įsipareigotų asignavimų suma – 22 700 000 EUR). Kokios buvo šio 12 000 000 EUR perkėlimo priežastys (žr. finansinės veiklos ataskaitą Nr. 11327/2010, FIN 278, 3.3.2 punkto VI įtrauką)? Kodėl Taryba 12 puslapyje įvertino, kad iš vertimui žodžiu skirtų lėšų delegacijų kelionių išlaidoms bus galima perkelti 12 000 000 EUR, o 13 puslapyje pateikė skaičių 10 558 362 EUR? Kokioms išlaidoms padengti buvo skirta likusi suma, perkelta iš vertimui žodžiu skirtų lėšų (bendra perkelta suma sudaro 17 798 362 EUR)? Be to, Tarybos prašoma paaiškinti, kodėl daug grąžinamųjų pavedimų parengta prieš 2009 m. ir perkelta į 2009 m. (12 300 000 EUR), taip pat prašo pateikti informaciją apie susigrąžinimus pagal deklaracijas, susijusias su 2007 m. (6 300 000 EUR).

                           w)

                           2009 m. Taryba, kaip ir 2008 m., iš naujo skyrė didelę savo biudžeto sumą pastatų politikai, visų pirma numatydama daugiau negu dvigubai didesnę sumą, palyginti su pradiniais asignavimais, pastato Residence Palace įsigijimui (be 2009 m. biudžete numatytų 15 000 000 EUR, vėl skirta 17 800 000 EUR). Dėl kokių priežasčių tai buvo padaryta? Ar Tarybos Generalinis sekretorius gali konkrečiai nurodyti, kiek dėl to sutaupyta lėšų? Kokia buvo pradinė numatyta pastato Residence Palace kaina? Ar Taryba mano, kad pradžioje planuota suma bus tiksli, o galbūt bus patirta daugiau išlaidų nei numatyta? Kokie numatyti veiksmai pastatui finansuoti?

                           x)

                           Tarybos biudžeto įvykdymas. Perkelti asignavimai: ar Taryba galėtų patikslinti 2009 m. išlaidų, kurių sąskaitos nepateiktos iki 2010 m. birželio mėn. ir dėl to perkeltos į kitus metus, dydį ir šių išlaidų pobūdį?

                           y)

                           2009 m. sukauptų asignuotųjų įplaukų asignavimų perkėlimas į 2010 m. siekė 31 800 000 EUR. Tai sudaro apie 70 % 2009 m. asignuotųjų įplaukų. Dėl kokių priežasčių į kitą laikotarpį perkelta tokia didelė asignavimų dalis? Kaip bus (buvo) tvarkomos šios įplaukos 2010 m.?

                           z)

                           Ką reiškia „25 000 000 EUR techninis atidėjinys, kad Europos Vadovų Tarybos institucija galėtų pradėti veikti 2010 m.“? (žr. finansinės veiklos ataskaitos Nr. 11327/2010, FIN 278 3.1 punkto IV įtrauką).

                           aa)

                           Koks Tarybos biudžeto, kuriame pateikiamos konkrečios biudžeto eilutės, konfidencialumo lygis?

                           ab)

                           Ar Taryba gali nurodyti konkrečias priemones, kurių buvo imtasi siekiant pagerinti Tarybos finansų valdymo kokybę, ypač atsižvelgiant į 2009 m. lapkričio 25 d. Parlamento rezoliucijos (10), pridėtos prie Parlamento sprendimo dėl 2007 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo, 5 dalyje išdėstytus klausimus?

                           ac)

                           Ragina Tarybos Generalinį sekretorių Parlamento komitetui, atsakingam už biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, pateikti toliau nurodytus dokumentus:

                                       —

                                       visą biudžeto lėšų perkėlimų, susijusių su Tarybos 2009 m. biudžetu, sąrašą,

                                       —

                                       rašytinę Tarybos misijų, kurias vykdė ESSĮ, išlaidų ataskaitą,

                                       —

                                       valstybių narių 2007 m. deklaraciją (žr. finansinės veiklos ataskaitos Nr. 11327/2010, FIN 278, 3.2.2 punkto II įtrauką) ir

                                       —

                                       Svarstymų grupės ataskaitą, kad būtų galima išsiaiškinti, kodėl tokia ataskaita kainuoja 1 060 000 EUR (žr. finansinės veiklos ataskaitos Nr. 11327/2010, FIN 278, 2 punktą);

               15.

               atkreipia dėmesį į 2011 m. lapkričio 25 d. Komisijos atsakymą į Biudžeto kontrolės komiteto pirmininko laišką, kuriame Komisija teigia, jog pageidautina, kad Parlamentas ir toliau tvirtintų kitų institucijų biudžeto įvykdymą, šį tvirtinimą atidėtų ar jo nesuteiktų;

               16.

               primena, kad 2012 m. sausio 31 d. Biudžeto kontrolės komiteto pirmininkas nusiuntė laišką Tarybai pirmininkaujančiai valstybei ir pabrėžė savo norą užmegzti politinį dialogą bei perdavė Tarybai papildomus Parlamento komiteto klausimus dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo; taigi tikisi, kad Taryba iki diskusijų plenariniame posėdyje už biudžeto įvykdymo patvirtinimą atsakingam komitetui pateiks atsakymą į klausimyną, pridėtą prie pirmininko laiško;

               17.

               vis dėlto apgailestauja, kad Taryba atsisakė dalyvauti oficialiuose Biudžeto kontrolės komiteto posėdžiuose, susijusiuose su biudžeto įvykdymo patvirtinimu;

               18.

               pabrėžia Parlamento teisę Tarybai rekomendavus patvirtinti, kad biudžetas įvykdytas laikantis Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytos procedūros, kuri turi būti interpretuojama atsižvelgiant į jos kontekstą ir tikslą, t. y. vykdyti viso be išimties Europos Sąjungos biudžeto parlamentinę kontrolę ir tikrinimą ir suteikti nepriklausomą biudžeto įvykdymo patvirtinimą, susijusį ne tik su Komisijos vykdytu biudžeto skirsniu, bet taip pat ir su kitų institucijų vykdytais biudžeto skirsniais, kaip nurodyta Finansinio reglamento 1 straipsnyje;

               19.

               pabrėžia, kad Taryba turėtų užtikrinti skaidrumą ir būti visiškai atskaitinga ES piliečiams už jai, kaip Sąjungos institucijai, patikėtas lėšas; pabrėžia, kad tai reiškia, kad Taryba privalo visapusiškai ir sąžiningai dalyvauti metinės biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros procese:

                           —

                           pateikdama išsamų atsakymą į atitinkamo Parlamento komiteto parengtą metinį klausimyną,

                           —

                           dalyvaudama, kai to prašoma, visuose komiteto rengiamuose viešuose klausymuose,

                           —

                           siųsdama atstovus į visus atitinkamus komiteto posėdžius, kai aptariamas biudžeto įvykdymas;

               20.

               mano, kad Parlamento ir Tarybos tarpinstitucinis bendradarbiavimas yra itin svarbus prižiūrint Sąjungos biudžeto įgyvendinimą; taigi prašo, kad Taryba pateiktų atsakymus į Parlamento pateiktą klausimyną;

               21.

               prašo Tarybos metinės Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros klausimą aptarti Tarybos posėdžio viešojoje dalyje.

      (1)  OL L 64, 2010 3 12.

      (2)  OL C 332, 2011 11 14, p. 1.

      (3)  OL C 326, 2011 11 10, p. 1.

      (4)  OL C 332, 2011 11 14, p. 134.

      (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (6)  2002 m. liepos 22 d. sprendimas, susijęs su Tarybos darbo tvarkos taisyklėmis (OL L 230, 2002 8 28, p. 7).

      (7)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (8)  OL L 250, 2011 9 27, p. 25.

      (9)  OL L 313, 2011 11 26, p. 13.

      (10)  OL L 19, 2010 1 23, p. 9.


title: 2010 m. lapkričio 22 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos nariai ir pakaitiniai nariai

text:
27.11.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 322/3

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. lapkričio 22 d.
   kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos nariai ir pakaitiniai nariai
   2010/C 322/02
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 1994 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2062/94 dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros įsteigimo (1), ypač į jo 8 straipsnį,
   atsižvelgdama į valstybių narių vyriausybių ir darbuotojų bei darbdavių organizacijų Tarybai pateiktus kandidatų sąrašus,
   atsižvelgdama į Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto narių ir pakaitinių narių sąrašus,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. lapkričio 8 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2007 m. lapkričio 8 d. iki 2010 m. lapkričio 7 d.

               (2)

               Valdybos narius ir pakaitinius narius reikėtų paskirti trejų metų laikotarpiui,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos nariais ir pakaitiniais nariais laikotarpiui nuo 2010 m. lapkričio 8 d. iki 2013 m. lapkričio 7 d. skiriami šie asmenys:
   I.   VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI

               Šalis

               Nariai

               Pakaitiniai nariai

               Belgija

               Willy IMBRECHTS

               Christian DENEVE

               Bulgarija

               Atanas KOLCHAKOV

               Darina KONOVA

               Čekija

               Daniela KUBÍČKOVÁ

               Anežka SIXTOVÁ

               Danija

               Charlotte SKJOLDAGER

               Annemarie KNUDSEN

               Vokietija

               Ulrich RIESE

               Kai SCHÄFER

               Estija

               Tiit KAADU

               Pille STRAUSS-RAATS

               Airija

               Daniel KELLY

               Mary DORGAN

               Graikija

               Elissavet GALANOPOULOU

               Antonios CHRISTODOULOU

               Ispanija

               Concepción PASCUAL LIZANA

               Mario GRAU RIOS

               Prancūzija

               Mireille JARRY

               Laurent GRANGERET

               Italija

               Kipras

               Leandros NICOLAIDES

               Anastassios YIANNAKI

               Latvija

               Renārs LŪSIS

               Jolanta GEDUŠA

               Lietuva

               Aldona SABAITIENĖ

               Vilija KONDROTIENĖ

               Liuksemburgas

               Vengrija

               Malta

               Nyderlandai

               M. P. FLIER

               M. G. DEN HELD

               Austrija

               Gertrud BREINDL

               Eva-Elisabeth SZYMANSKI

               Lenkija

               Danuta KORADECKA

               Daniel Andrzej PODGÓRSKI

               Portugalija

               Luís Filipe NASCIMENTO LOPES

               José Manuel dos SANTOS

               Rumunija

               Marian TĂNASE

               Anca Mihaela PRICOP

               Slovėnija

               Tatjana PETRIČEK

               Jože HAUKO

               Slovakija

               Laurencia JANČUROVÁ

               Elena PALIKOVÁ

               Suomija

               Leo SUOMAA

               Erkki YRJÄNHEIKKI

               Švedija

               Mikael SJÖBERG

               Stefan HULT

               Jungtinė Karalystė

               Clive FLEMING

               Stuart BRISTOW

   II.   IDARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

               Šalis

               Nariai

               Pakaitiniai nariai

               Belgija

               François PHILIPS

               Herman FONCK

               Bulgarija

               Aleksander ZAGOROV

               Ivan KOKALOV

               Čekija

               Jaroslav ZAVADIL

               Miroslav KOSINA

               Danija

               Jan KAHR FREDERIKSEN

               Lone JACOBSEN

               Vokietija

               Estija

               Argo SOON

               Ülo KRISTJUHAN

               Airija

               Sylvester CRONIN

               Esther LYNCH

               Graikija

               Ioannis ADAMAKIS

               Ioannis VASSILOPOULOS

               Ispanija

               Marisa RUFINO

               Pedro J. LINARES

               Prancūzija

               Gilles SEITZ

               Henri FOREST

               Italija

               Sebastiano CALLERI

               Gabriella GALLI

               Kipras

               Maria THEOCHARIDOU

               Nicos ANDREOU

               Latvija

               Ziedonis ANTAPSONS

               Mārtiņš PUŽULS

               Lietuva

               Vitalius JARMONTOVIČIUS

               Gediminas MOZŪRA

               Liuksemburgas

               Vengrija

               Károly GYÖRGY

               Erika KOLLER

               Malta

               Nyderlandai

               H. VAN STEENBERGEN

               Sonja BALJEU

               Austrija

               Lenkija

               Mariusz ŁUSZCZYK

               Iwona PAWLACZYK

               Portugalija

               Rumunija

               Slovėnija

               Lučka BÖHM

               Andreja MRAK

               Slovakija

               Bohuslav BENDÍK

               Alexander ŤAŽÍK

               Suomija

               Raili PERIMÄKI

               Erkki AUVINEN

               Švedija

               Christina JÄRNSTEDT

               Börje SJÖHOLM

               Jungtinė Karalystė

               Hugh ROBERTSON

               Liz SNAPE

   III.   DARBDAVIŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

               Šalis

               Nariai

               Pakaitiniai nariai

               Belgija

               Kris DE MEESTER

               André PELEGRIN

               Bulgarija

               Georgi STOEV

               Čekija

               Karel PETRŽELKA

               Martin RÖHRICH

               Danija

               Thomas PHILBERT NIELSEN

               Vokietija

               Eckhard METZE

               Herbert BENDER

               Estija

               Marek SEPP

               Veronika KAIDIS

               Airija

               Theresa DOYLE

               Kevin ENRIGHT

               Graikija

               Pavlos KYRIAKOGGONAS

               Natassa AVLONITOU

               Ispanija

               Pilar IGLESIAS VALCARCE

               Laura CASTRILLO NÚÑEZ

               Prancūzija

               Nathalie BUET

               Patrick LÉVY

               Italija

               Fabiola LEUZZI

               Kipras

               Polyvios POLYVIOU

               Lena PANAYIOTOU

               Latvija

               Liene VANCĀNE

               Lietuva

               Vaidotas LEVICKIS

               Jonas GUZAVIČIUS

               Liuksemburgas

               François ENGELS

               Pierre BLAISE

               Vengrija

               Géza BOMBERA

               Malta

               Joe DELIA

               John SCICLUNA

               Nyderlandai

               W. M. J. M. VAN MIERLO

               G. O. H. MEIJER

               Austrija

               Christa SCHWENG

               Alexandra SCHÖNGRUNDNER

               Lenkija

               Portugalija

               Marcelino PENA E COSTA

               Luís HENRIQUE

               Rumunija

               Ovidiu NICOLESCU

               Adrian IZVORANU

               Slovėnija

               Igor ANTAUER

               Maja SKORUPAN

               Slovakija

               Róbert MAJTNER

               Suomija

               Katja LEPPÄNEN

               Rauno TOIVONEN

               Švedija

               Bodil MELLBLOM

               Cecilia ANDERSON

               Jungtinė Karalystė

               Neil CARBERRY

               Keith SEXTON

         2 straipsnis
   Narius ir pakaitinius narius, kurių kandidatūros dar nėra pateiktos, Taryba paskirs vėliau.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         S. VANACKERE

      (1)  OL L 216, 1994 8 20, p. 1.

      (2)  OL C 271, 2007 11 14, p. 4.


title: 2002/7/EC: Commission Decision of 28 December 2001 amending Decision 98/371/EC as regards the animal health certificate for certain imports of fresh meat (Text with EEA relevance) (notified under document number C(2001) 4666)

text:
Avis juridique important

|

32002D0007

Official Journal L 003 , 05/01/2002 P. 0050 - 0052

KOMISIJOS SPRENDIMAS2001 m. gruodžio 28 d.iš dalies keičiantis Sprendimą 98/371/EB dėl gyvūnų sveikatos sertifikato, būtino tam tikram šviežios mėsos importui(pranešta dokumentu Nr. C(2001) 4666)(tekstas svarbus EEE)(2002/7/EB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1972 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 72/462/EEB dėl sveikatos ir veterinarinio patikrinimo problemų importuojant galvijus, avis ir ožkas, kiaules bei šviežią mėsą ir mėsos produktus iš trečiųjų šalių([1]), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1452/2001([2]), ypač į jos 22 straipsnio 2 dalį,kadangi:(1) Komisijos sprendimu 98/371/EB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų ir veterinarinio sertifikavimo importuojant šviežią mėsą iš tam tiktų Europos šalių ([3]) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2001/774/EB([4]), nustatomi gyvūnų sveikatos reikalavimai ir veterinarijos sertifikatai iš kai kurių Europos šalių importuojamai šviežiai mėsai.(2) Direktyvos 72/462/EEB 14 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad Bendrijos eksportui būtina naudoti tik tų gyvulių mėsą, kurie iki skerdimo tris mėnesius buvo laikomi vienoje iš šalių arba teritorijų, iš kurių leidžiama mėsą importuoti į Bendriją.(3) Tuo atveju, kai taikoma arkliams, tikslinga laikyti, kad būtina atsižvelgti į reikalavimus, jei gyvūnai tris mėnesius buvo laikomi arba šalyje, kurioje jie skerdžiami, arba kitoje šalyje, iš kurios mėsą leidžiama importuoti į Bendriją, jei pateikiamas atitinkamas sertifikatas.(4) Sprendimo 98/371/EB priede nurodytą tinkamą sertifikato pavyzdį reikia atitinkamai iš dalies pakeisti.(5) Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Veterinarijos nuolatinio komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisSprendimo 98/371/EB III priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.2 straipsnisŠis sprendimas taikomas nuo 2002 m. sausio 1 d.3 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, 2001 m. gruodžio 28 d.Komisijos varduDavid BYRNEKomisijos narysPRIEDASSprendimo 98/371/EB III priede gyvūnų sveikatos sertifikato D pavyzdys keičiamas taip:"GYVŪNŲ SVEIKATOS SERTIFIKATO D PAVYZDYStaikoma naminių neporakanopių([5]) šviežios mėsos siuntimui į Europos bendrijąKodo numeris([6])Pastaba importuotojui: Šis pažymėjimas skirtas tik veterinarijos tikslams ir kol jis pasiekia pasienio kontrolės punktą, tą sertifikatą būtina pridėti prie siuntos.Paskirties šalis:Tinkamumo žmonių maistui sertifikato identifikavimo kodas: ......Eksportuojanti šalis: .............. Teritorijos kodas: .........Ministerija: ..........Departamentas: ..............Nuoroda: .............(nurodyti neprivaloma)I. Identifikavimas ir mėsos kilmėPartijos Nr. Rūšis Gabalų pobūdis Pakavimo pobūdis Neto svoris (kg) Skerdyklos patvirtinimo Nr. Mėsos išpjaustymo įmonės patvirtinimo Nr. Šaldymo sandėlio patvirtinimo Nr.II. Mėsos kilmėPakrovimo vietos (vietų) adresas (adresai): .............Siuntėjo pavadinimas ir adresas: ..............................III. Mėsos paskirties vietaGavėjo pavadinimas ir adresas: .......................................Mėsa siunčiama į (paskirties šalis ir vieta): ..................................šia transporto priemone([7]): .........................Geležinkelio vagonas Sunkvežimis Orlaivis LaivasIV. Sveikumo patvirtinimasKodo numerisAš, toliau pasirašęs oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas, patvirtinu, kad pirmiau aprašyta šviežia mėsa yra gyvūnų mėsa, kurie Komisijos sprendimo 98/371/EB I priede pagal kodą ..., Nr. ... nurodytoje teritorijoje laikomi ne mažiau kaip tris mėnesius iki skerdimo arba jeigu jaunesni kaip trijų mėnesių gyvūnai laikomi nuo gimimo,arbajeigu jie buvo įvežti iš kitos teritorijos, išvardytos Komisijos sprendimo 98/371/EB II priede pagal Komisijos sprendime 93/196/EB nustatytas tas pačias sąlygas.V. Papildomos garantijos(Nurodomos Komisijos sprendimo 98/371/EB IV priede aprašytos papildomos garantijos, jei jas būtina pateikti pagal minėto sprendimo II priedą) (jei nereikalinga, išbraukiama).VI. Gyvūnų apsaugos patvirtinimasAš, toliau pasirašęs oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas, pareiškiu, kad:1) perskaičiau ir supratau Tarybos direktyvą 93/119/EB;2) mėsa yra gyvūnų, kurie buvo apdoroti skerdykloje iki skerdimo ir skerdimo metu arba kurie buvo papjauti pagal atitinkamas Direktyvos 93/119/EB nuostatas.Išduota .............................., ................................................(vieta) (data).......................................................(oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo parašas)([8])..........................................................(vardas, pavardė didžiosiomis raidėmis, kvalifikacija ir pareigos)[1] OL L 302, 1972 12 31, p. 28.[2] OL L 198, 2001 7 21, p. 11.[3] OL L 170, 1998 6 16, p. 16.[4] OL L 291, 2001 11 8, p. 48.[5] Šviežia mėsa - tai visos žmonėms vartoti tinkamos naminių neporakanopių nekonservuotos mėsos dalys, tačiau atšaldyta ir sušaldyta mėsa laikoma šviežia.[6] Nustato kompetentinga institucija.[7] Vežant geležinkelio vagonais arba sunkvežimiais turėtų būti nurodomas registracijos numeris, vežant biraliniame konteineryje - konteinerio numeris. Turi būti nurodytas plombos numeris.[8] Parašas ir antspaudas turi būti kitos spalvos nei spausdintas tekstas."antspaudas (8)


title: 2008/372/EB: 2008 m. vasario 12 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės, protokolo dėl Europos bendrijos ir Izraelio Valstybės pagrindų susitarimo, nustatančio Izraelio Valstybės dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus, pasirašymo ir laikino taikymo

text:
17.5.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 129/39

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2008 m. vasario 12 d.
   dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės, protokolo dėl Europos bendrijos ir Izraelio Valstybės pagrindų susitarimo, nustatančio Izraelio Valstybės dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus, pasirašymo ir laikino taikymo
   (2008/372/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 310 straipsnį, kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu ir antru sakiniais,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. birželio 18 d. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės, protokolo dėl pagrindų susitarimo, nustatančio Izraelio Valstybės dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus.

               (2)

               Komisija patenkinta šių derybų rezultatais.

               (3)

               Protokolo, dėl kurio susitarta derybose su Izraelio Valstybe, 10 straipsnyje numatyta šį protokolą laikinai taikyti jam dar neįsigaliojus.

               (4)

               Protokolas turi būti pasirašytas Bendrijos bei jos valstybių narių vardu ir laikinai taikomas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį(-is), kuriam(-iems) suteikiami įgaliojimai Bendrijos bei jos valstybių narių vardu pasirašyti Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės, protokolą dėl Europos bendrijos ir Izraelio Valstybės pagrindų susitarimo, nustatančio Izraelio dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus.
   2 straipsnis
   Protokolas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. vasario 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. BAJUK

    ---documentbreak---

               17.5.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 129/40

         Bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės,
   PROTOKOLAS
   dėl Europos bendrijos ir Izraelio Valstybės pagrindų susitarimo, nustatančio Izraelio Valstybės dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus
   EUROPOS BENDRIJA, toliau – Bendrija,
   ir
   IZRAELIO VALSTYBĖ, toliau – Izraelis,
   kadangi:

               (1)

               1995 m. lapkričio 20 d. Izraelis prisijungė prie Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės (1).

               (2)

               2004 m. birželio 17–18 d. Briuselio Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymams dėl Europos kaimynystės politikos (EKP) ir 2004 m. birželio 14 d. patvirtino su tuo susijusias Tarybos išvadas.

               (3)

               Taryba vėliau ne kartą priėmė su šia politika susijusias išvadas.

               (4)

               2007 m. kovo 5 d. Taryba pareiškė paramą bendram ir visuotiniam nusistatymui, pateiktam 2006 m. gruodžio 4 d. Komisijos komunikate, sudaryti galimybes EKP šalims partnerėms dalyvauti Bendrijos agentūrų veikloje ir Bendrijos programose, atsižvelgiant į jų nuopelnus ir kai tai leidžia teisiniai pagrindai.

               (5)

               Izraelis išreiškė norą dalyvauti keliose Bendrijos programose.

               (6)

               Konkrečios su Izraelio dalyvavimu kiekvienoje atskiroje programoje susijusios nuostatos ir sąlygos, įskaitant finansinį įnašą, ataskaitas bei įvertinimo procedūras, turėtų būti nustatytos Komisijos, veikiančios Bendrijos vardu, ir Izraelio susitarimu,

         SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Izraeliui leidžiama dalyvauti visose dabartinėse ir būsimose Bendrijos programose, atvirose Izraeliui pagal šių programų priėmimo nuostatas.
   2 straipsnis
   Izraelis finansiškai prisideda prie Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pagal konkrečias programas, kuriose dalyvauja.
   3 straipsnis
   Svarstant su Izraeliu susijusius klausimus Izraelio atstovams leidžiama stebėtojų teisėmis dalyvauti vadybos komitetuose, atsakinguose už programų, prie kurių jis prisideda finansiškai, kontrolę.
   4 straipsnis
   Kiek įmanoma, dalyvių iš Izraelio pateiktiems projektams ir iniciatyvoms taikomos tos pačios atitinkamoms programoms numatytos sąlygos, taisyklės ir procedūros kaip ir valstybėms narėms.
   5 straipsnis
   Konkrečios su Izraelio dalyvavimu kiekvienoje programoje susijusios nuostatos ir sąlygos, ypač dėl finansinio įnašo mokėjimo, ataskaitų ir įvertinimo procedūrų, bus nustatytos Komisijos, veikiančios Bendrijos vardu, ir Izraelio kompetentingų institucijų susitarimu (susitarimo memorandumu).
   Jeigu Izraelis kreipiasi dėl Bendrijos išorės paramos dalyvauti konkrečioje Bendrijos programoje pagal 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1638/2006 išdėstantį bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (2), arba pagal bet kurį panašų Bendrijos išorės paramą Izraeliui numatantį reglamentą, kuris gali būti priimtas ateityje, sąlygos, kuriomis remdamasis Izraelis gali naudotis Bendrijos parama, nustatomos finansavimo susitarime.
   6 straipsnis
   Pagal Bendrijos finansinį reglamentą kiekviename susitarimo memorandume nustatoma, kad finansinę kontrolę arba auditą vykdo Komisija, OLAF bei Audito Rūmai, arba tokia kontrolė ir auditas vykdomi jiems vadovaujant.
   Yra parengiamos išsamios finansinės kontrolės ir audito, administracinių priemonių, nuobaudų bei išieškojimo nuostatos, pagal kurias Komisijai, OLAF ir Audito Rūmams būtų suteikti įgaliojimai, atitinkantys jų įgaliojimus Bendrijoje įsisteigusių paramos gavėjų ir rangovų atžvilgiu.
   7 straipsnis
   Šis protokolas dėl pagrindų susitarimo taikomas tol, kol galioja Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, įsteigiantis asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės.
   Šį protokolą pasirašo bei patvirtina Bendrija ir Izraelis, taikydami atitinkamas savo procedūras.
   Bet kuri Susitariančioji šalis gali denonsuoti šį protokolą apie tai raštu pranešusi kitai Šaliai. Šis protokolas nustoja galioti praėjus šešiems mėnesiams nuo tokio pranešimo dienos.
   8 straipsnis
   Ne vėliau kaip per trejus metus nuo šio protokolo įsigaliojimo dienos ir paskui kas trejus metus abi Susitariančiosios šalys, atsižvelgdamos į Izraelio dalyvavimo vienoje ar daugiau Bendrijos programų patirtį, gali patikrinti, kaip įgyvendinamas šis protokolas.
   9 straipsnis
   Šis protokolas galioja teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis, laikantis toje sutartyje nustatytų sąlygų, ir Izraelio teritorijoje.
   10 straipsnis
   Šis protokolas įsigalioja pirmąją dieną mėnesio, einančio po dienos, kurią Šalys diplomatiniais kanalais praneša viena kitai, kad jam įsigalioti būtinos procedūros užbaigtos.
   Kol protokolas įsigalios, Šalys susitaria, nepaisydamos, ar jų vidaus procedūros atliktos, laikinai taikyti šio protokolo nuostatas nuo jo pasirašymo dienos su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau.
   11 straipsnis
   Šis protokolas sudarytas dviem egzemplioriais kiekviena iš Susitariančiųjų šalių oficialiųjų kalbų.
   Tekstai visomis kalbomis yra autentiški.
   12 straipsnis
   Šis protokolas yra neatskiriama Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės, dalis.

      Съставено в Брюксел на петнадесетия ден от месец април две хиляди и осма година.
      Hecho en Bruselas, el quince de abril de dos mil ocho.
      V Bruselu dne patnáctého dubna dva tisíce osm.
      Udfærdiget i Bruxelles, den femtende april to tusind og otte.
      Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten April zweitausendacht.
      Kahe tuhande kaheksanda aasta aprillikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Απριλίου δύο χιλιάδες οκτώ.
      Done at Brussels on the fifteenth day of April in the year two thousand and eight, which corresponds to the tenth day of Av in the year five thousand seven hundred and sixty eight in the Hebrew calendar.
      Fait à Bruxelles, le quinze avril deux mille huit.
      Fatto a Bruxelles, addì quindici aprile duemilaotto.
      Briselē, divtūkstoš astotā gada piecpadsmitajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai aštuntų metų balandžio penkioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év április havának tizenötödik napján.
      Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta' April tas-sena elfejn u tmienja.
      Gedaan te Brussel, de vijftiende april tweeduizend acht.
      Sporządzono w Brukseli, dnia piętnastego kwietnia roku dwa tysiące ósmego.
      Feito em Bruxelas, em quinze de Abril de dois mil e oito.
      Adoptat la Bruxelles, cincisprezece aprilie două mii opt.
      V Bruseli dňa pätnásteho apríla dvetisícosem.
      V Bruslju, dne petnajstega aprila leta dva tisoč osem.
      Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.
      Som skedde i Bryssel den femtonde april tjugohundraåtta.

         За Европейската общнoст
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За държавата Израел
         Por el Estado de Israel
         Za Stát Izrael
         For Staten Israel
         Für den Staat Israel
         Iisraeli Riigi nimel
         Για το Κράτος του Ισραήλ
         For the State of Israel
         Pour l'État d'Israël
         Per lo Stato di Israele
         Izraēlas Valsts vārdā
         Izraelio Valstybės vardu
         Izrael Állam részéről
         Għall-Istat ta' l-Iżrael
         Voor de staat Israël
         W imieniu państwa Izrael
         Pelo Estado de Israel
         Pentru Statul Israel
         Za Izraelský štát
         Za Državo Izrael
         Israelin valtion puolesta
         För Staten Israel

      (1)  OL L 147, 2000 6 21, p. 3.

      (2)  OL L 310, 2006 11 9, p. 1.


title: 2010/663/ES: 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška „EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción“ )

text:
4.11.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/19

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. spalio 20 d.
   dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška „EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción“)
   (2010/663/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdami į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,
   atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.

               (2)

               EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio.

               (3)

               2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė paskirti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

               (4)

               2010 m. sausio 29 d. Ispanija pateikė paraišką skirti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo iš 23 įmonių, kurios vykdo veiklą NACE 2 red. 29 skyriaus (variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba) sektoriuje viename NUTS II Katalonijos regione (ES51), o iki 2010 m. balandžio 26 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo paskirti 2 752 935 EUR sumą.

               (5)

               Todėl EGF lėšos turėtų būti skirtos finansinei paramai pagal Ispanijos pateiktą paraišką suteikti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) skiriama 2 752 935 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.
   2 straipsnis
   Šis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre 2010 m. spalio 20 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BUZEK

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         O. CHASTEL

      (1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.


title: 1988 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo įsteigimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31988D0591

Oficialusis leidinys L 319 , 25/11/1988 p. 0001 - 0008 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 1 tomas 2 p. 0089  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 1 tomas 2 p. 0089

		Tarybos sprendimas1988 m. spalio 24 d.dėl Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo įsteigimo(88/591/EAPB, EEB, Euratomas)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 32d straipsnį,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 168a straipsnį,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 140a straipsnį,atsižvelgdama į Protokolą dėl Europos anglių ir plieno bendrijos Teisingumo Teismo statuto, pasirašytą 1951 m. balandžio 18 d. Paryžiuje,atsižvelgdama į Protokolą dėl Europos ekonominės bendrijos Teisingumo Teismo statuto, pasirašytą 1957 m. balandžio 17 d. Briuselyje,atsižvelgdama į Protokolą dėl Europos atominės energijos bendrijos Teisingumo Teismo statuto, pasirašytą 1957 m. balandžio 17 d. Briuselyje,atsižvelgdama į Protokolą dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų, pasirašytą 1965 m. balandžio 8 d. Briuselyje,atsižvelgdama į Teisingumo Teismo prašymą,atsižvelgdama į Komisijos nuomonę,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],kadangi EAPB sutarties 32d straipsnis, EEB sutarties 168a straipsnis ir EAEB sutarties 140a straipsnis įgalioja Tarybą prijungti prie Teisingumo Teismo Pirmosios instancijos teismą, kuriam būtų pavesta įgyvendinti svarbias teismines funkcijas ir kurio nariai būtų asmenys, kurių nepriklausomumas nekeltų abejonių ir kurie turėtų reikalingą kvalifikaciją šioms funkcijoms vykdyti;kadangi pirmiau nurodytos nuostatos įgalioja Tarybą suteikti jurisdikciją Pirmosios instancijos teismui pirmąja instancija nagrinėti bei spręsti tam tikrų kategorijų fizinių ar juridinių asmenų ieškinius ar bylas, dėl kurių, pagal Statute nustatytas sąlygas ir tik dėl teisės klausimų, būtų galima paduoti apeliaciją Teisingumo Teismui;kadangi, vadovaudamasi pirmiau nurodytomis nuostatomis, Taryba turi nustatyti šio teismo sudėtį ir priimti būtinus Teisingumo Teismo statutų pakeitimus ir papildomas nuostatas;kadangi, atsižvelgiant į ieškinius, kuriuos nagrinėti reikalingas atidus sudėtingų aplinkybių ištyrimas, antrojo teismo įsteigimas pagerins atskirų interesų teisminę apsaugą;kadangi siekiant išlaikyti Bendrijos teisinės tvarkos teisminės apžvalgos kokybę ir veiksmingumą, Teismui būtina sudaryti galimybę sutelkti visą dėmesį jo veiklai vykdant esminį uždavinį – užtikrinant vieningą Bendrijos teisės aiškinimą;kadangi todėl būtina pasinaudoti galiomis, suteiktomis EAPB sutarties 32d straipsniu, EEB sutarties 168a straipsniu ir EAEB sutarties 140a straipsniu, ir perduoti Pirmosios instancijos teismui jurisdikciją pirmąja instancija nagrinėti bei spręsti tam tikrų kategorijų ieškinius ar bylas, kuriose dažnai reikia ištirti sudėtingas aplinkybes, kitaip tariant, Bendrijos tarnautojų pateikiamus ieškinius ar bylas ir, kiek tai susiję su EAPB sutartimi, įmonių ir asociacijų pateikiamus ieškinius ar bylas dėl mokesčių, gaminių, kainų, ribojančių susitarimų, sprendimų ar praktikos ir koncentracijos, o taip pat, kiek tai susiję su EEB sutartimi, fizinių ar juridinių asmenų ieškinius ar bylas dėl konkurencijos klausimų,NUSPRENDĖ:1 straipsnisPrie Europos Bendrijų Teisingumo Teismo prijungiamas teismas, kuris vadinamas Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismu. Šio teismo buveinė yra Teisingumo Teisme.2 straipsnis1. Pirmosios instancijos teismą sudaro 12 teisėjų.2. Teisėjai iš savo narių trejų metų laikotarpiui renka Pirmosios instancijos teismo pirmininką. Jis gali būti renkamas kitai kadencijai.3. Pirmosios instancijos teismo teisėjams gali būti pavesta vykdyti generalinio advokato užduotis.Generalinio advokato pareiga – viešame teismo posėdyje visiškai nešališkai ir savarankiškai pateikti argumentuotus teikimus Pirmosios instancijos teisme nagrinėjamose bylose, siekiant padėti Pirmosios instancijos teismui vykdyti jo funkcijas.Šių bylų atrankos kriterijai ir generalinių advokatų skyrimo tvarka nustatoma Pirmosios instancijos teismo reglamente.Teisėjas, kuriam pavesta vykdyti generalinio advokato užduotis byloje, negali dalyvauti priimant sprendimą toje byloje.4. Pirmosios instancijos teismas posėdžiauja trijų arba penkių teisėjų kolegijose. Kolegijų sudėtis ir bylų priskyrimas joms reglamentuojamas reglamente. Tam tikrais reglamente numatytais atvejais Pirmosios instancijos teisme bylos gali būti nagrinėjamos plenariniuose posėdžiuose.5. Pirmosios instancijos teismo teisėjams ir jo sekretoriui taikomas Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 21 straipsnis ir Sutarties dėl Europos Bendrijų jungtinės Tarybos ir jungtinės Komisijos įsteigimo 6 straipsnis.3 straipsnis1. Pirmosios instancijos teismas pirmąja instancija vykdo jurisdikciją, suteiktą Teisingumo Teismui pagal Bendrijų steigimo sutartis ir jų įgyvendinimo aktus:a) sprendžiant ginčus tarp Bendrijų ir jų tarnautojų, nurodytus EEB sutarties 179 straipsnyje ir EAEB sutarties 152 straipsnyje;b) nagrinėjant ieškinius, kuriuos pagal EAPB sutarties 33 straipsnio antrą dalį ir 35 straipsnį Komisijai pareiškė įmonės ar įmonių asociacijos, nurodytos šios sutarties 48 straipsnyje, ir kurie liečia atskirus veiksmus, susijusius su minėtos sutarties 50 straipsnio ir 57–66 straipsnių taikymu;c) nagrinėjant ieškinius, kuriuos fiziniai ar juridiniai asmenys Bendrijų institucijai pareiškė pagal EEB sutarties 173 straipsnio antrąją dalį ir 175 straipsnio trečiąją dalį, susijusią su įmonėms taikomų konkurencijos taisyklių įgyvendinimu.2. Jeigu tas pats fizinis ar juridinis asmuo pareiškia ieškinį, kurį pagal šio straipsnio 1 dalį turi teisę nagrinėti Pirmosios instancijos teismas, ir ieškinį dėl Bendrijos institucijos padarytos žalos veikimu ar neveikimu atlyginimo, kuri yra pirmojo ieškinio dalykas, nurodytą EAPB sutarties 40 straipsnio pirmoje ir antroje dalyse, EEB sutarties 178 straipsnyje ar EAEB sutarties 151 straipsnyje, tuomet Pirmosios instancijos teismas taip pat turi teisę nagrinėti ieškinį bei nuspręsti dėl minėtos žalos atlyginimo.3. Praėjus dviems metams nuo Pirmosios instancijos teismo veiklos pradžios ir atsižvelgdama į patirtį, įskaitant jurisprudencijos vystymąsi, Taryba pakartotinai svarsto Teisingumo Teismo pasiūlymą suteikti Pirmosios instancijos teismui kompetenciją įgyvendinti jurisdikciją, nagrinėjant ieškinius, kuriuos pagal EAPB sutarties 33 straipsnio antrą dalį ir 35 straipsnį Komisijai pareiškė įmonės ar įmonių asociacijos, nurodytos šios sutarties 48 straipsnyje, ir kurie liečia veiksmus, susijusius su minėtos sutarties 74 straipsnio taikymu, tai pat ir ieškinius, kuriuos fiziniai ar juridiniai asmenys Bendrijų institucijai pareiškė pagal EEB sutarties 173 straipsnio antrą dalį ir 175 straipsnio trečią dalį bei susijusius su prekybos apsaugos priemonėmis dempingo ir subsidijų atveju, kaip apibrėžta minėtos sutarties 113 straipsnyje.4 straipsnisIšskyrus tai, kas toliau numatyta, Pirmosios instancijos teismui taikomi EAPB sutarties 34, 36, 39, 44 ir 92 straipsniai, EEB sutarties 172, 174, 176, 184–187 ir 192 straipsniai bei EAEB sutarties 147, 149, 156–159 ir 164 straipsniai.5 straipsnis"IV ANTRAŠTINĖ DALIS:EUROPOS BENDRIJŲ PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMASNuostatos dėl Pirmosios instancijos teismo organizavimo ir jo teisėjų44 straipsnisŠio statuto 2, 3, 4, 6–9, 13 straipsnio 1 dalis, 17 straipsnis, 18 straipsnio 2 dalis ir 19 straipsnis taikomas Pirmosios instancijos teismui ir jo teisėjams. Teisėjai prisiekia Teisingumo Teisme, kaip nurodyta 2 straipsnyje, ir šis teismas priima sprendimus, kurie nurodyti 3, 4 ir 7 straipsniuose, po nagrinėjimo Pirmosios instancijos teisme.Sekretorius ir tarnautojai45 straipsnisPirmosios instancijos teismas skiria savo sekretorių ir nustato jo pareigas reglamentuojančias taisykles. Šio statuto 9 ir 14 straipsniai mutatis mutandis taikomi Pirmosios instancijos teismo sekretoriui.Teisingumo Teismo pirmininkas ir Pirmosios instancijos teismo pirmininkas bendru sutarimu nustato sąlygas, kuriomis pareigūnai ir kiti tarnautojai, priskirti prie Teisingumo Teismo, vykdo savo pareigas Pirmosios instancijos teisme, kad šis galėtų funkcionuoti. Tam tikri pareigūnai ar kiti tarnautojai yra atskaitingi Pirmosios instancijos teismo sekretoriui, kuris yra pavaldus Pirmosios instancijos teismo pirmininkui.Pirmosios instancijos teismo procesas46 straipsnisPirmosios instancijos teismo procesą reglamentuoja šio statuto III antraštinė dalis, išskyrus 41 ir 42 straipsnius.Kitos ir išsamesnės nuostatos prireikus išdėstomos reglamente, priimtame laikantis šios sutarties 32d straipsnio 4 dalies.Nepaisant šio statuto 21 straipsnio ketvirtos dalies, generalinis advokatas gali pateikti savo argumentuotus teikimus raštu.47 straipsnisJeigu Pirmosios instancijos teismui adresuotas ieškinys ar kitas procesinis dokumentas per klaidą pateikiamas Teisingumo Teismo sekretoriui, pastarasis jį nedelsdamas perduoda Pirmosios instancijos teismo sekretoriui; analogiškai, jeigu Teisingumo Teismui adresuotas ieškinys ar kitas procesinis dokumentas per klaidą pateikiamas Pirmosios instancijos teismo sekretoriui, šis nedelsdamas perduoda jį Teisingumo Teismo sekretoriui.Jeigu Pirmosios instancijos teismas nustato, kad ieškinio nagrinėjimas ir sprendimas šio atžvilgiu priklauso ne jo, o Teisingumo Teismo jurisdikcijai, jis perduoda tą ieškinį Teisingumo Teismui; analogiškai, jeigu Teisingumo Teismas nustato, kad ieškinys priklauso Pirmosios instancijos teismo jurisdikcijai, jis perduoda tą ieškinį Pirmosios instancijos teismui, kuris negali atsisakyti jurisdikcijos.Jeigu Teisingumo Teisme ir Pirmosios instancijos teisme yra bylos, kuriose siekiama tos pačios žalos atlyginimo, keliamas tas pats aiškinimo klausimas ar svarstomas to paties akto galiojimas, Pirmosios instancijos teismas, išklausęs šalių, sustabdo teisminį nagrinėjimą iki tol, kol Teisingumo Teismas paskelbs sprendimą. Jeigu pareiškiami ieškiniai dėl to paties akto pripažinimo negaliojančiu, Pirmosios instancijos teismas taip pat gali atsisakyti jurisdikcijos, siekdamas, kad Teisingumo Teismas priimtų sprendimus dėl tokių ieškinių. Šioje pastraipoje numatytais atvejais Teisingumo Teismas taip pat gali nuspręsti sustabdyti teisminį nagrinėjimą; tokiu atveju, tęsiamas Pirmosios instancijos teismo procesas.48 straipsnisPirmosios instancijos teismo sekretorius Pirmosios instancijos teismo galutinius sprendimus bei sprendimus, apimančius tik iš dalies materialinius klausimus ar procesinį klausimą dėl nekompetentingumo ar ieškinio nepriimtinumo, praneša visoms šalims bei visoms valstybėms narėms ir Bendrijos institucijoms, net jeigu jos neįstojo į bylą, nagrinėtą Pirmosios instancijos teisme.Apeliaciniai skundai Teisingumo Teismui49 straipsnisApeliacinį skundą Teisingumo Teismui galima pateikti per du mėnesius nuo skundžiamo sprendimo paskelbimo dienos dėl Pirmosios instancijos teismo galutinių sprendimų ir šio teismo sprendimų, tik iš dalies apimančių materialinius klausimus ar procesinį klausimą dėl nekompetentingumo ar ieškinio nepriimtinumo.Tokį apeliacinį skundą turi teisę paduoti bet kuri šalis, kurios reikalavimai visiškai ar iš dalies nebuvo patenkinti. Tačiau, įstoję į bylą asmenys, išskyrus valstybes nares ir Bendrijos institucijas, turi teisę paduoti apeliacinį skundą tik tuomet, jeigu Pirmosios instancijos teismo sprendimas turi jiems tiesioginį poveikį.Išskyrus bylas dėl ginčų tarp Bendrijos ir jos tarnautojų, apeliacinį skundą taip pat turi teisę pateikti valstybės narės ir Bendrijos institucijos, kurios neįstojo į bylą Pirmosios instancijos teisme. Tokios valstybės narės ir institucijos turi tokį patį statusą, kaip valstybės narės ar institucijos, kurios įsitraukė į bylą pirmąja instancija.50 straipsnisVisi asmenys, kurių prašymus įstoti į bylą atmetė Pirmosios instancijos teismas, gali per dvi savaites nuo sprendimo atmesti prašymą paskelbimo dienos paduoti apeliacinį skundą Teisingumo Teismui.Bylos šalys turi teisę paduoti apeliacinį skundą Teisingumo Teismui dėl visų Pirmosios instancijos teismo sprendimų, priimtų pagal Sutarties 39 straipsnio antrąją ar trečiąją dalį arba 92 straipsnio trečiąją dalį per du mėnesius nuo jų paskelbimo dienos.Šio straipsnio pirmose dviejose dalyse nurodyti apeliaciniai skundai nagrinėjami ir sprendimai dėl jų priimami šio statuto 33 straipsnyje nustatyta tvarka.51 straipsnisTeisingumo Teismui pateikiamame apeliaciniame skunde gali būti skundžiami tik teisės klausimai. Jis gali būti grindžiamas Pirmosios instancijos teismo nekompetentingumu, proceso teisės normų šiame teisme pažeidimu, kuris neigiamai veikia apelianto interesus, bei Pirmosios instancijos teismo įvykdytu Bendrijos teisės aktų pažeidimu.Negali būti pateikiamas apeliacinis skundas vien dėl išlaidų sumos,, ar dėl šalies, kuriai nurodyta jas sumokėti.Teismo procesas52 straipsnisJeigu apeliacinis skundas paduodamas dėl Pirmosios instancijos teismo sprendimo, teismo procesą Teisingumo Teisme sudaro rašytinė ir žodinė dalys. Laikydamasis reglamente nustatytos tvarkos Teisingumo Teismas, išklausęs generalinio advokato ir šalių, gali atsisakyti žodinio proceso.Vykdymo sustabdymas53 straipsnisNepažeidžiant šios sutarties 39 straipsnio antros ir trečios dalies nuostatų, apeliacinio skundo pateikimas nesustabdo skundžiamojo sprendimo vykdymo.Nukrypstant nuo šios sutarties 44 straipsnio, Pirmosios instancijos teismo sprendimai, kuriais bendras sprendimas pripažįstamas negaliojančiu, vykdomas tik nuo tos dienos, kurią baigiasi šio statuto 49 straipsnio 1 dalyje nurodytas terminas, arba, jeigu per tą terminą buvo pateiktas apeliacinis skundas, nuo atsisakymo priimti apeliacinį skundą dienos, tačiau nepažeidžiant šalies teisės kreiptis į Teisingumo Teismą dėl negaliojančiu pripažinto sprendimo vykdymo sustabdymo ar dėl bet kokių kitų laikinųjų priemonių taikymo, vadovaujantis šios sutarties 39 straipsnio antros ir trečios dalies nuostatomis.Teisingumo Teismo sprendimas dėl apeliacinio skundo54 straipsnisJeigu apeliacinis skundas yra pagrįstas, Teisingumo Teismas panaikina Pirmosios instancijos teismo sprendimą. Jis gali pats priimti galutinį sprendimą byloje, kurioje turi teisę, arba perduoti bylą atgal Pirmosios instancijos teismui priimti sprendimą.Jeigu byla perduota atgal Pirmosios instancijos teismui, šiam teismui yra privalomas Teisingumo Teismo sprendimas dėl teisės klausimų.Jeigu valstybės narės ar Bendrijos institucijos, kurios neįstojo į bylą Pirmosios instancijos teisme, paduotas apeliacinis skundas yra pagrįstas, Teisingumo Teismas gali, jeigu jis mano tai esant reikalinga, išdėstyti, kurie Pirmosios instancijos teismo panaikinto sprendimo padariniai laikomi galutiniais bylos šalims."6 straipsnisProtokolo dėl Europos anglių ir plieno bendrijos Teisingumo Teismo statuto buvę 44 ir 45 straipsniai tampa atitinkamai 55 ir 56 straipsniais.7 straipsnis"IV ANTRAŠTINĖ DALIS:EUROPOS BENDRIJŲ PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMAS44 straipsnisŠio statuto 2–8 straipsniai ir 13–16 straipsniai taikomi Pirmosios instancijos teismui ir jo teisėjams. Teisėjai prisiekia Teisingumo Teisme, kaip nurodyta 2 straipsnyje, ir šis teismas priima 3, 4 ir 6 straipsniuose nurodytus sprendimus po nagrinėjimo Pirmosios instancijos teisme.45 straipsnisPirmosios instancijos teismas skiria savo sekretorių ir nustato jo pareigas reglamentuojančias taisykles. Šio statuto 9, 10 ir 13 straipsniai mutatis mutandis taikomi Pirmosios instancijos teismo sekretoriui.Teisingumo Teismo pirmininkas ir Pirmosios instancijos teismo pirmininkas bendru sutarimu nustato sąlygas, kuriomis pareigūnai ir kiti tarnautojai, priskirti prie Teisingumo Teismo, vykdo savo pareigas Pirmosios instancijos teisme, kad šis galėtų funkcionuoti. Tam tikri pareigūnai ar kiti tarnautojai atskaitingi Pirmosios instancijos teismui sekretoriui, kuris yra pavaldus Pirmosios instancijos teismo pirmininkui.46 straipsnisPirmosios instancijos teismo procesą reglamentuoja šio statuto III antraštinė dalis, išskyrus 20 straipsnį.Kitos ir išsamesnės nuostatos prireikus išdėstomos reglamente, priimtame laikantis šios sutarties 168a straipsnio 4 dalies.Nepaisant šio statuto 18 straipsnio ketvirtos dalies, generalinis advokatas gali pateikti savo argumentuotus teikimus raštu.47 straipsnisJeigu Pirmosios instancijos teismui adresuotas ieškinys ar kitas procesinis dokumentas per klaidą pateikiamas Teisingumo Teismo sekretoriui, pastarasis jį nedelsdamas perduoda Pirmosios instancijos teismo sekretoriui; analogiškai, jeigu Teisingumo Teismui adresuotas ieškinys ar kitas procesinis dokumentas per klaidą pateikiamas Pirmosios instancijos teismo sekretoriui, šis nedelsdamas perduoda jį Teisingumo Teismo sekretoriui.Jeigu Pirmosios instancijos teismas nustato, kad ieškinio nagrinėjimas ir sprendimas šio atžvilgiu priklauso ne jo, o Teisingumo Teismo jurisdikcijai, jis perduoda tą ieškinį Teisingumo Teismui; analogiškai, jeigu Teisingumo Teismas nustato, kad ieškinys priklauso Pirmosios instancijos teismo jurisdikcijai, jis perduoda tą ieškinį Pirmosios instancijos teismui, kuris negali atsisakyti jurisdikcijos.Jeigu Teisingumo Teisme ir Pirmosios instancijos teisme yra bylos, kuriose siekiama tos pačios žalos atlyginimo, keliamas tas pats aiškinimo klausimas ar svarstomas to paties akto galiojimas, Pirmosios instancijos teismas, išklausęs šalių, sustabdo teisminį nagrinėjimą iki tol, kol Teisingumo Teismas paskelbs sprendimą. Jeigu pareiškiami ieškiniai dėl to paties akto pripažinimo negaliojančiu, Pirmosios instancijos teismas taip pat gali atsisakyti jurisdikcijos, siekdamas, kad Teisingumo Teismas priimtų sprendimus dėl tokių ieškinių. Šioje pastraipoje numatytais atvejais Teisingumo Teismas taip pat gali nuspręsti sustabdyti teisminį nagrinėjimą; tokiu atveju tęsiamas Pirmosios instancijos teismo procesas.48 straipsnisPirmosios instancijos teismo sekretorius Pirmosios instancijos teismo galutinius sprendimus bei sprendimus, apimančius tik iš dalies materialinius klausimus ar procesinį klausimą dėl nekompetentingumo ar ieškinio nepriimtinumo, praneša visoms šalims bei visoms valstybėms narėms ir Bendrijos institucijoms, net jeigu jos neįstojo į bylą, nagrinėtą Pirmosios instancijos teisme.49 straipsnisApeliacinį skundą Teisingumo Teismui galima pateikti per du mėnesius nuo skundžiamo sprendimo paskelbimo dienos dėl Pirmosios instancijos teismo galutinių sprendimų ir šio teismo sprendimų, tik iš dalies apimančių materialinius klausimus ar procesinį klausimą dėl nekompetentingumo ar ieškinio nepriimtinumo.Tokį apeliacinį skundą turi teisę paduoti bet kuri šalis, kurios reikalavimai visiškai ar iš dalies nebuvo patenkinti. Tačiau, įstoję į bylą asmenys, išskyrus valstybes nares ir Bendrijos institucijas, turi teisę paduoti apeliacinį skundą tik tuomet, jeigu Pirmosios instancijos teismo sprendimas turi jiems tiesioginį poveikį.Išskyrus bylas dėl ginčų tarp Bendrijos ir jos tarnautojų, apeliacinį skundą taip pat turi teisę pateikti valstybės narės ir Bendrijos institucijos, kurios neįstojo į bylą Pirmosios instancijos teisme. Tokios valstybės narės ir institucijos turi tokį patį statusą, kaip valstybės narės ar institucijos, kurios įsitraukė į bylą pirmąja instancija.50 straipsnisVisi asmenys, kurių prašymus įstoti į bylą atmetė Pirmosios instancijos teismas, gali per dvi savaites nuo sprendimo atmesti prašymą paskelbimo dienos paduoti apeliacinį skundą Teisingumo Teismui.Bylos šalys turi teisę paduoti apeliacinį skundą Teisingumo Teismui dėl visų Pirmosios instancijos teismo sprendimų, priimtų pagal šios Sutarties 185 ar 186 straipsnį, ar 192 straipsnio ketvirtąją dalį per du mėnesius nuo jų paskelbimo dienos.Šio straipsnio pirmose dviejose dalyse nurodyti apeliaciniai skundai nagrinėjami ir sprendimai dėl jų priimami šio statuto 36 straipsnyje nustatyta tvarka.51 straipsnisTeisingumo Teismui pateikiamame apeliaciniame skunde gali būti skundžiami tik teisės klausimai. Jis gali būti grindžiamas Pirmosios instancijos teismo nekompetentingumu, proceso teisės normų šiame teisme pažeidimu, kuris neigiamai veikia apelianto interesus, bei Pirmosios instancijos teismo įvykdytu Bendrijos teisės normų pažeidimu.Negali būti pateikiamas apeliacinis skundas vien dėl išlaidų sumos,, ar dėl šalies, kuriai nurodyta jas sumokėti.52 straipsnisJeigu apeliacinis skundas paduodamas dėl Pirmosios instancijos teismo sprendimo, teismo procesą Teisingumo Teisme sudaro rašytinė ir žodinė dalys. Laikydamasis reglamente nustatytos tvarkos Teisingumo Teismas, išklausęs generalinio advokato ir šalių, gali atsisakyti žodinio proceso.53 straipsnisNepažeidžiant šios sutarties 185 ir 186 straipsnių, apeliacinio skundo pateikimas nesustabdo skundžiamojo sprendimo vykdymo.Nukrypstant nuo šios sutarties 187 straipsnio, Pirmosios instancijos teismo sprendimai, kuriais reglamentas pripažįstamas negaliojančiu, vykdomas tik nuo tos dienos, kurią baigiasi šio statuto 49 straipsnio 1 dalyje nurodytas terminas, arba, jeigu per tą terminą buvo pateiktas apeliacinis skundas, nuo atsisakymo priimti apeliacinį skundą dienos, tačiau nepažeidžiant šalies teisės kreiptis į Teisingumo Teismą dėl negaliojančiu pripažinto reglamento vykdymo sustabdymo ar dėl bet kokių kitų laikinųjų priemonių taikymo, vadovaujantis šios sutarties 185 ir 186 straipsnių nuostatomis.54 straipsnisJeigu apeliacinis skundas yra pagrįstas, Teisingumo Teismas panaikina Pirmosios instancijos teismo sprendimą. Jis gali pats priimti galutinį sprendimą byloje, kurioje turi teisę, arba perduoti bylą atgal Pirmosios instancijos teismui priimti sprendimą.Jeigu byla perduota atgal Pirmosios instancijos teismui, šiam teismui yra privalomas Teisingumo Teismo sprendimas dėl teisės klausimų.Jeigu valstybės narės ar Bendrijos institucijos, kurios neįstojo į bylą Pirmosios instancijos teisme, paduotas apeliacinis skundas yra pagrįstas, Teisingumo Teismas gali, jeigu jis mano tai esant reikalinga, išdėstyti, kurie Pirmosios instancijos teismo panaikinto sprendimo padariniai laikomi galutiniais bylos šalims."8 straipsnisProtokolo dėl Europos ekonominės bendrijos Teisingumo Teismo statuto buvę 44, 45 ir 46 straipsniai tampa atitinkamai 55, 56 ir 57 straipsniais.9 straipsnis"IV ANTRAŠTINĖ DALIS:EUROPOS BENDRIJŲ PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMAS45 straipsnisŠio statuto 2–8 straipsniai ir 13–16 straipsniai taikomi Pirmosios instancijos teismui ir jo teisėjams. Teisėjai prisiekia Teisingumo Teisme, kaip nurodyta 2 straipsnyje, ir šis teismas priima 3, 4 ir 6 straipsniuose nurodytus sprendimus po nagrinėjimo Pirmosios instancijos teisme.46 straipsnisPirmosios instancijos teismas skiria savo sekretorių ir nustato jo pareigas reglamentuojančias taisykles. Šio statuto 9, 10 ir 13 straipsniai mutatis mutandis taikomi Pirmosios instancijos teismo sekretoriui.Teisingumo Teismo pirmininkas ir Pirmosios instancijos teismo pirmininkas bendru sutarimu nustato sąlygas, kuriomis pareigūnai ir kiti tarnautojai, priskirti prie Teisingumo Teismo, vykdo savo pareigas Pirmosios instancijos teisme, kad šis galėtų funkcionuoti. Tam tikri pareigūnai ar kiti tarnautojai atskaitingi Pirmosios instancijos teismui sekretoriui, kuris yra pavaldus Pirmosios instancijos teismo pirmininkui.47 straipsnisPirmosios instancijos teismo procesą reglamentuoja šio statuto III antraštinė dalis, išskyrus 20 ir 21 straipsnius.Kitos ir išsamesnės nuostatos prireikus išdėstomos reglamente, priimtame laikantis šios sutarties 140a straipsnio 4 dalies.Nepaisant šio statuto 18 straipsnio ketvirtos dalies, generalinis advokatas gali pateikti savo argumentuotus teikimus raštu.48 straipsnisJeigu Pirmosios instancijos teismui adresuotas ieškinys ar kitas procesinis dokumentas per klaidą pateikiamas Teisingumo Teismo sekretoriui, pastarasis jį nedelsdamas perduoda Pirmosios instancijos teismo sekretoriui; analogiškai, jeigu Teisingumo Teismui adresuotas ieškinys ar kitas procesinis dokumentas per klaidą pateikiamas Pirmosios instancijos teismo sekretoriui, šis nedelsdamas perduoda jį Teisingumo Teismo sekretoriui.Jeigu Pirmosios instancijos teismas nustato, kad ieškinio nagrinėjimas ir sprendimas šio atžvilgiu priklauso ne jo, o Teisingumo Teismo jurisdikcijai, jis perduoda tą ieškinį Teisingumo Teismui; analogiškai, jeigu Teisingumo Teismas nustato, kad ieškinys priklauso Pirmosios instancijos teismo jurisdikcijai, jis perduoda tą ieškinį Pirmosios instancijos teismui, kuris negali atsisakyti jurisdikcijos.Jeigu Teisingumo Teisme ir Pirmosios instancijos teisme yra bylos, kuriose siekiama tos pačios žalos atlyginimo, keliamas tas pats aiškinimo klausimas ar svarstomas to paties akto galiojimas, Pirmosios instancijos teismas, išklausęs šalių, sustabdo teisminį nagrinėjimą iki tol, kol Teisingumo Teismas paskelbs sprendimą. Jeigu pareiškiami ieškiniai dėl to paties akto pripažinimo negaliojančiu, Pirmosios instancijos teismas taip pat gali atsisakyti jurisdikcijos, siekdamas, kad Teisingumo Teismas priimtų sprendimus dėl tokių ieškinių. Šioje pastraipoje numatytais atvejais Teisingumo Teismas taip pat gali nuspręsti sustabdyti teisminį nagrinėjimą; tokiu atveju, tęsiamas Pirmosios instancijos teismo procesas.49 straipsnisPirmosios instancijos teismo sekretorius Pirmosios instancijos teismo galutinius sprendimus bei sprendimus, apimančius tik iš dalies materialinius klausimus ar procesinį klausimą dėl nekompetentingumo ar ieškinio nepriimtinumo, praneša visoms šalims bei visoms valstybėms narėms ir Bendrijos institucijoms, net jeigu jos neįstojo į bylą, nagrinėtą Pirmosios instancijos teisme.50 straipsnisApeliacinį skundą Teisingumo Teismui galima pateikti per du mėnesius nuo skundžiamo sprendimo paskelbimo dienos dėl Pirmosios instancijos teismo galutinių sprendimų ir šio teismo sprendimų, tik iš dalies apimančių materialinius klausimus ar procesinį klausimą dėl nekompetentingumo ar ieškinio nepriimtinumo.Tokį apeliacinį skundą turi teisę paduoti bet kuri šalis, kurios reikalavimai visiškai ar iš dalies nebuvo patenkinti. Tačiau, įstoję į bylą asmenys, išskyrus valstybes nares ir Bendrijos institucijas, turi teisę paduoti apeliacinį skundą tik tuomet, jeigu Pirmosios instancijos teismo sprendimas turi jiems tiesioginį poveikį.Išskyrus bylas dėl ginčų tarp Bendrijos ir jos tarnautojų, apeliacinį skundą taip pat turi teisę pateikti valstybės narės ir Bendrijos institucijos, kurios neįstojo į bylą Pirmosios instancijos teisme. Tokios valstybės narės ir institucijos turi tokį patį statusą, kaip valstybės narės ar institucijos, kurios įsitraukė į bylą pirmąja instancija.51 straipsnisVisi asmenys, kurių prašymus įstoti į bylą atmetė Pirmosios instancijos teismas, gali per dvi savaites nuo sprendimo atmesti prašymą paskelbimo dienos paduoti apeliacinį skundą Teisingumo Teismui.Bylos šalys turi teisę paduoti apeliacinį skundą Teisingumo Teismui dėl visų Pirmosios instancijos teismo sprendimų, priimtų pagal šios Sutarties 157 arba 158 straipsnį ar 164 straipsnio trečiąją dalį per du mėnesius nuo jų paskelbimo dienos.Šio straipsnio pirmose dviejose dalyse nurodyti apeliaciniai skundai nagrinėjami ir sprendimai dėl jų priimami šio statuto 37 straipsnyje nustatyta tvarka.52 straipsnisTeisingumo Teismui pateikiamame apeliaciniame skunde gali būti skundžiami tik teisės klausimai. Jis gali būti grindžiamas Pirmosios instancijos teismo nekompetentingumu, procesinės teisės normų šiame teisme pažeidimu, kuris neigiamai veikia apelianto interesus, bei Pirmosios instancijos teismo įvykdytu Bendrijos teisės normų pažeidimu.Negali būti pateikiamas apeliacinis skundas vien dėl išlaidų sumos, ar dėl šalies, kuriai nurodyta jas sumokėti.53 straipsnisJeigu apeliacinis skundas paduodamas dėl Pirmosios instancijos teismo sprendimo, teismo procesą Teisingumo Teisme sudaro rašytinė ir žodinė dalys. Laikydamasis reglamente nustatytos tvarkos Teisingumo Teismas, išklausęs generalinio advokato ir šalių, gali atsisakyti žodinio proceso.54 straipsnisNepažeidžiant šios sutarties 157 ir 158 straipsnių, apeliacinio skundo pateikimas nesustabdo skundžiamojo sprendimo vykdymo.Nukrypstant nuo šios sutarties 159 straipsnio, Pirmosios instancijos teismo sprendimai, kuriais reglamentas pripažįstamas negaliojančiu, vykdomas tik nuo tos dienos, kurią baigiasi šio statuto 50 straipsnio 1 dalyje nurodytas terminas, arba, jeigu per tą terminą buvo pateiktas apeliacinis skundas, nuo atsisakymo priimti apeliacinį skundą dienos, tačiau nepažeidžiant šalies teisės kreiptis į Teisingumo Teismą dėl negaliojančiu pripažinto reglamento vykdymo sustabdymo ar dėl bet kokių kitų laikinųjų priemonių taikymo, vadovaujantis šios sutarties 157 ir 158 straipsnių nuostatomis.55 straipsnisJeigu apeliacinis skundas yra pagrįstas, Teisingumo Teismas panaikina Pirmosios instancijos teismo sprendimą. Jis gali pats priimti galutinį sprendimą byloje, kurioje turi teisę, arba perduoti bylą atgal Pirmosios instancijos teismui priimti sprendimą.Jeigu byla perduota atgal Pirmosios instancijos teismui, šiam teismui yra privalomas Teisingumo Teismo sprendimas dėl teisės klausimų.Jeigu valstybės narės ar Bendrijos institucijos, kurios neįstojo į bylą Pirmosios instancijos teisme, paduotas apeliacinis skundas yra pagrįstas, Teisingumo Teismas gali, jeigu jis mano tai esant reikalinga, išdėstyti, kurie Pirmosios instancijos teismo panaikinto sprendimo padariniai laikomi galutiniais bylos šalims."10 straipsnisProtokolo dėl Europos atominės energijos bendrijos Teisingumo Teismo statuto buvę 45, 46 ir 47 straipsniai tampa atitinkamai 56, 57 ir 58 straipsniais.11 straipsnisPirmosios instancijos teismo pirmasis pirmininkas skiriamas trejų metų kadencijai ta pačia tvarka, kaip skiriami šio teismo teisėjai. Tačiau valstybių narių Vyriausybės bendru sutarimu gali nuspręsti taikyti 2 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.Pirmosios instancijos teismas priima savo reglamentą nedelsiant po jo sudarymo.Iki Pirmosios instancijos teismo reglamento įsigaliojimo jam mutatis mutandis taikomas Teisingumo Teismo reglamentas.12 straipsnisNedelsiant po to, kai prisiekia visi Pirmosios instancijos teismo teisėjai, Tarybos pirmininkas burtų keliu išrenka Pirmosios instancijos teismo teisėjus, kurių kadencija baigiasi pasibaigus pirmiems trims metams, pagal EAPB sutarties 32d straipsnio 3 dalį, EEB sutarties 168a straipsnio 3 dalį ir EAEB sutarties 140a straipsnio 3 dalį.13 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje, išskyrus 3 straipsnį, kuris įsigalioja Teisingumo Teismo pirmininko nutarties, skelbiančios, kad Pirmosios instancijos teismas sudarytas laikantis teisės normų, paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.14 straipsnis3 straipsnyje išvardytos bylos, kurias Teisingumo Teismas turi tą dieną, kurią minėtas straipsnis įsigalioja, tačiau kuriose nepateiktas Teisingumo Teismo reglamento 44 straipsnio 1 dalyje numatytas preliminarus pranešimas, perduodamos Pirmosios instancijos teismui.Priimta Liuksemburge, 1988 m. spalio 24 d.Tarybos varduPirmininkasTh. Pangalos[1] OL C 187, 1988 7 18, p. 227.--------------------------------------------------