title: 2009/229/EB: 2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros 2006 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
31.3.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 88/226

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2008 m. balandžio 22 d.
   dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros 2006 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2009/229/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2006 finansinių metų Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros galutines metines finansines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros 2006 finansinių metų galutinių metinių finansinių ataskaitų kartu su agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2008 m. vasario 12 d. rekomendaciją (5843/2008 – C6-0084/2008),
   atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2004 dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros įsteigimo (4), ypač į jo 30 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A6–0126/2008),

               1.

               suteikia patvirtinimą Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros vykdomajam direktoriui, kad Agentūros 2006 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, sudarančią neatskiriamą sprendimo dalį, Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL C 261, 2007 10 31, p. 7.

      (2)  OL C 309, 2007 12 19, p. 29.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 349, 2004 11 25, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 88/227

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2008 m. balandžio 22 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros 2006 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2006 finansinių metų Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros galutines metines finansines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros 2006 finansinių metų galutinių metinių finansinių ataskaitų kartu su agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2008 m. vasario 12 d. rekomendaciją (5843/2008 – C6–0084/2008),
   atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2004 dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros įsteigimo (4), ypač į jo 30 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A6–0126/2008),

               A.

               kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog 2006 finansinių metų metinės finansinės ataskaitos yra patikimos ir vykdytos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos,

               B.

               kadangi 2006 m. buvo pirmieji Agentūros finansinės autonomijos metai,

         Bendrosios pastabos, susijusios su ES agentūrų horizontaliaisiais klausimais ir svarbios atliekant kiekvienos konkrečios agentūros biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą

               1.

               pažymi, kad Audito Rūmų audituotų 24 agentūrų ir kitų decentralizuotų įstaigų biudžetas 2006 m. iš viso buvo 1 080,5 mln. EUR (Europos rekonstrukcijos agentūros 271 mln. EUR biudžetas buvo didžiausias, o Europos policijos koledžo (CEPOL) 5 mln. EUR biudžetas – mažiausias);

               2.

               atkreipia dėmesį į tai, kad į ES išorės įstaigų, kurias reikia audituoti ir kurių biudžeto įvykdymą reikia patvirtinti, grupę dabar įeina ne tik įprastos reguliavimo agentūros, bet ir vykdomosios agentūros, įsteigtos specialiosioms programoms įgyvendinti, o netrukus į šią grupę taip pat įeis bendrosios įmonės, įsteigtos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu (bendros technologijų iniciatyvos);

               3.

               atkreipia dėmesį į tai, kad, kiek tai susiję su Parlamentu, padaugėjo agentūrų, kurioms taikoma biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, pvz., 2000 finansiniais metais jų buvo 8, 2001 m. – 10, 2002 m. – 11, 2003 m. – 14, 2004 m. – 14, 2005 m. – 16, o 2006 m. jau buvo 20 reguliavimo agentūrų ir 2 vykdomosios agentūros (neįskaitant 2 agentūrų, kurias audituoja Audito Rūmai, bet kurioms taikoma vidinė biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra);

               4.

               taigi daro išvadą, kad auditavimo (biudžeto įvykdymo patvirtinimo) procedūra tapo sudėtinga ir neproporcinga, palyginti su santykiniu agentūrų (decentralizuotų įstaigų) biudžetų dydžiu; paveda savo kompetentingam komitetui, atsižvelgiant į vis didėjantį įstaigų, kurioms skirtus atskirus pranešimus dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo reikės rengti ateityje, skaičių, atlikti plataus masto agentūrų ir decentralizuotų įstaigų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros persvarstymą siekiant sukurti paprastesnį ir racionalesnį metodą;

         Esminiai klausimai

               5.

               prašo Komisiją prieš steigiant naują arba reformuojant jau veikiančią agentūrą pateikti aiškių paaiškinimų dėl šių aspektų: agentūros tipo, jos tikslų, vidaus valdymo struktūros, produktų, paslaugų, svarbiausių procedūrų, tikslinės grupės, agentūros klientų ir suinteresuotų šalių, oficialių santykių su išorės veikėjais, atsakomybės už biudžetą, finansų planavimo ir personalo bei įdarbinimo politikos;

               6.

               prašo, kad kiekviena agentūra būtų valdoma pagal metinį veiklos susitarimą, kurį parengia agentūra ir atsakingas GD ir kuriame turėtų būti nurodyti pagrindiniai ateinančių metų tikslai, finansinė programa ir aiškūs veiklos vertinimo rodikliai;

               7.

               prašo, kad Audito Rūmai arba kita nepriklausoma audito įstaiga reguliariai (ir ad hoc) atliktų agentūrų veiklos auditą; mano, kad auditas neturėtų apsiriboti tradiciniais finansų valdymo ir tinkamo viešųjų lėšų valdymo elementais, bet turėtų apimti administravimo našumą ir efektyvumą bei turėtų būti nustatomas kiekvienos agentūros finansų valdymo reitingas;

               8.

               mano, kad agentūrų, kurios nuolat pateikia padidintas biudžeto reikmių sąmatas, atveju formalų sumažinimą reikėtų daryti mažinant laisvų etatų skaičių; mano, kad šitaip ilgainiui sumažėtų agentūroms asignuotų įplaukų, taip pat ir administracinių išlaidų;

               9.

               pažymi, jog didelių sunkumų kelia tai, kad kai kurios agentūros kritikuojamos dėl viešųjų pirkimų taisyklių, Finansinio reglamento, Pareigūnų tarnybos nuostatų ir kt. nesilaikymo; mano, kad visų pirma tokia padėtis susidarė todėl, kad dauguma reglamentų ir Finansinis reglamentas skirti didesnėms institucijoms, o dauguma mažų agentūrų yra pernelyg mažos, kad galėtų laikytis šių reglamentų reikalavimų; dėl šios priežasties prašo Komisiją kuo greičiau ieškoti sprendimo siekiant padidinti efektyvumą, panaudojant įvairių agentūrų administracinių funkcijų grupavimo metodą, kuris suteiktų joms galimybę burtis į didesnį vienetą (atsižvelgiant į būtinus pagrindinių reglamentų, pagal kuriuos reglamentuojama agentūrų veikla ir jų finansinis savarankiškumas, pakeitimus), arba skubiai parengti taisykles, skirtas specialiai agentūroms (ypač įgyvendinimo taisykles agentūroms), kurių jos galėtų tinkamai laikytis;

               10.

               reikalauja, kad Komisija, rengdama preliminarų biudžeto projektą, atsižvelgtų į pavienių agentūrų biudžeto įgyvendinimo ankstesniais metais, ypač n-1 metais, rezultatus ir atitinkamai patikslintų tam tikros agentūros prašomą biudžetą; ragina savo kompetentingą komitetą atkreipti dėmesį į šį patikslinimą ir, jei Komisija jo neatliko, ragina minėtąjį komitetą patikslinti aptariamą biudžetą iki tikrojo lygio, atitinkančio šios agentūros gebėjimą panaudoti ir įgyvendinti biudžetą;

               11.

               primena savo sprendimą dėl 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo, pagal kurį jis paskatino Komisiją kas penkeri metai pateikti visų veikiančių agentūrų sukuriamos pridėtinės vertės tyrimą; ragina visas susijusias institucijas tuo atveju, kai nustatoma, kad agentūra nesukuria pridėtinės vertės, imtis reikiamų veiksmų siekiant performuluoti tos agentūros įpareigojimus arba nutraukti jos veiklą; pažymi, kad 2007 m. Komisija neatliko nė vieno vertinimo; primygtinai reikalauja, kad Komisija, prieš priimant sprendimą dėl 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo, pateiktų bent 5 tokius vertinimus, visų pirma seniausiai įsteigtų agentūrų;

               12.

               mano, kad reikėtų nedelsiant atsižvelgti į Audito Rūmų rekomendacijas ir agentūroms mokamų subsidijų sumas suderinti su iš tikraisiais pinigų poreikiais; be to, mano, kad bendrojo Finansinio reglamento pakeitimus reikėtų įtraukti į agentūrų bendrąjį finansinį reglamentą ir į įvairius specialiuosius finansinius reglamentus;

         Duomenų pateikimas

               13.

               pažymi, kad agentūros neturi standartinio požiūrio į tai, kaip atitinkamais finansiniais metais turi pateikti savo veiklą, sąskaitas ir pranešimus apie biudžeto ir finansų valdymą, taip pat neturi bendro atsakymo į klausimą, ar patikinimo pareiškimą turėtų parengti agentūros direktorius; pastebi, kad ne visos agentūros aiškiai skiria a) agentūros veiklos pristatymą visuomenei ir b) technines biudžeto ir finansų valdymo ataskaitas;

               14.

               pažymi, kad nors galiojančiose Komisijos veiklos ataskaitų rengimo instrukcijose nėra aiškiai reikalaujama, kad agentūra parengtų patikinimo pareiškimą, daugelis direktorių vis dėlto parengė 2006 m. pareiškimus, iš kurių viename nurodyta svarbi išlyga;

               15.

               primena savo 2005 m. balandžio 12 d. rezoliuciją (6), pagal kurią agentūrų direktoriai nuo šiol raginami prie metinės veiklos ataskaitos, su kuria taip pat pateikiama finansinė ir valdymo informacija, pridėti patikinimo pareiškimą, kad finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, analogišką tiems pareiškimams, kuriuos pasirašo Komisijos generaliniai direktoriai;

               16.

               prašo Komisiją atitinkamai pakeisti savo galiojančias instrukcijas agentūroms;

               17.

               taip pat siūlo Komisijai dirbti su agentūromis siekiant sukurti suderintą modelį, taikomą visoms agentūroms ir decentralizuotoms įstaigoms, pagal kurį būtų aiškiai skiriami:

                           —

                           plačiajai visuomenei skirta metinė įstaigos veiklos, darbų ir laimėjimų ataskaita,

                           —

                           finansinės ataskaitos ir biudžeto įvykdymo ataskaita,

                           —

                           veiklos ataskaita, analogiška Komisijos generalinių direktorių veiklos pranešimams,

                           —

                           įstaigos direktoriaus pasirašytas patikinimo pareiškimas, kuriame pateikiamos išlygos arba pastabos, į kurias, jo nuomone, tikslinga atkreipti biudžeto įvykdymą patvirtinančios institucijos dėmesį;

         Bendros Audito Rūmų pastabos

               18.

               pažymi Audito Rūmų pastabą (metinės ataskaitos 10.29 dalis (7), kad Komisijos iš Bendrijos biudžeto mokamos subsidijos nėra pagrįstos pakankamai svariais agentūrų grynųjų pinigų poreikių vertinimais ir kad tai kartu su asignavimų perkėlimų skaičiumi sudaro nemažus grynųjų pinigų likučius; taip pat pažymi, kad Audito Rūmai rekomenduoja palaikyti agentūroms mokamų subsidijų lygį remiantis tikrais jų grynųjų pinigų poreikiais;

               19.

               pažymi, kad 2006 m. pabaigoje 14 agentūrų vis dar nebuvo įdiegusios ABAC apskaitos sistemos (metinės ataskaitos 10.31 dalies išnaša);

               20.

               pažymi Audito Rūmų pastabą (metinės ataskaitos 1.25 dalis), kad kai kurios agentūros į apskaitą įtraukė už neišnaudotas atostogas sukauptas sąnaudas; pažymi, kad Audito Rūmai 2006 finansinių metų patikinimo pareiškime pateikė išlygą dėl trijų agentūrų (Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP), Europos policijos koledžo (CEPOL) ir Europos geležinkelio agentūros) (2005 m. tai buvo taikoma CEDEFOP, Europos maisto saugos tarnybai, Europos rekonstrukcijos agentūrai);

         Vidaus auditas

               21.

               primena, kad pagal Finansinio reglamento 185 straipsnio 3 dalį Komisijos vidaus auditorius taip pat yra reguliavimo agentūrų, kurios gauna išmokas iš ES biudžeto, vidaus auditorius; pažymi, kad vidaus auditorius atskaitingas kiekvienos agentūros valdybai ir direktoriui;

               22.

               atkreipia dėmesį į vidaus auditoriaus 2006 m. metinėje veiklos ataskaitoje pateiktą išlygą:
               „Komisijos vidaus auditorius negali tinkamai atlikti savo, kaip Bendrijos įstaigų vidaus auditoriaus, pareigų, jam priskirtų pagal Finansinio reglamento 185 straipsnį, dėl darbuotojų trūkumo“;

               23.

               tačiau atkreipia dėmesį į vidaus auditoriaus jo 2006 m. veiklos ataskaitoje pateiktą pastabą, kad nuo 2007 m., kai Komisija Vidaus audito tarnybai (VAT) suteiks papildomų personalo išteklių, visų veikiančių reguliavimo agentūrų vidaus auditas bus atliekamas kasmet;

               24.

               atkreipia dėmesį į vis didėjantį reguliavimo ir vykdomųjų agentūrų ir bendrų įmonių, kurių auditą turi atlikti VAT pagal Finansinio reglamento 185 straipsnį, skaičių; prašo Komisiją pranešti atsakingam komitetui apie tai, ar VAT turimų personalo išteklių pakaks visų minėtųjų įstaigų metiniam auditui ateityje atlikti;

               25.

               pažymi, kad pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 72 straipsnio 5 dalį kiekvienais metais kiekviena agentūra biudžeto įvykdymą patvirtinančiai institucijai ir Komisijai siunčia savo direktoriaus parengtą ataskaitą, kurioje apibendrinama vidaus auditoriaus atliktų vidaus auditų skaičius ir tipai, pateiktos rekomendacijos ir atsižvelgiant į jas atlikti veiksmai; prašo agentūras nurodyti, ar tai daroma, ir, jei daroma, nurodyti, kaip;

               26.

               atkreipia dėmesį, turėdamas mintyje vidaus audito pajėgumus, ypač mažesnėse agentūrose, į vidaus auditoriaus pasiūlymą, pateiktą Parlamento atsakingam komitetui 2006 m. rugsėjo 14 d., pagal kurį mažesnėms agentūroms turėtų būti leista pirkti vidaus audito paslaugas iš privataus sektoriaus;

         Agentūrų vertinimas

               27.

               primena bendrą Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą (8), dėl kurio sutarta per derinimo susitikimą, vykusį prieš ECOFIN biudžeto klausimų Tarybos 2007 m. liepos 13 d. posėdį ir kuriame raginama i) pateikti agentūrų, kurias Komisija ketina vertinti, sąrašą ir ii) pateikti jau įvertintų agentūrų sąrašą kartu su svarbiausių rezultatų santrauka;

         Drausminės procedūros

               28.

               pažymi, kad pavienėms agentūroms dėl jų dydžio sunku sukurti ad hoc drausmės komisijas, kurias sudarytų atitinkamos kategorijos darbuotojai, ir kad Komisijos tyrimų ir drausmės tarnyba (angl. IDOC) neatsakinga už agentūras; ragina agentūras apsvarstyti galimybę įsteigti bendrą agentūrų drausmės komisiją;

         Tarpinstitucinio susitarimo projektas

               29.

               primena Komisijos pateiktą Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos reguliavimo agentūrų sistemos projektą (COM(2005)59), pagal kurį buvo siekiama sukurti horizontaliąją Europos reguliavimo agentūrų steigimo, struktūros, veiklos, įvertinimo ir kontrolės sistemą; pažymi, kad projektas yra naudinga iniciatyva siekiant pagrįsti agentūrų steigimą ir veiklą; pažymi, kad Komisijos 2006 m. suvestinėje ataskaitoje (3.1 dalyje, COM(2007)274) nurodoma, kad nors po projekto paskelbimo derybos nutrūko, 2006 m. pabaigoje Taryboje vėl pradėtos diskusijos šiuo klausimu; apgailestauja, kad nepavyko pasiekti daugiau pažangos siekiant jį priimti;

               30.

               taigi palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą per 2008 m. pateikti komunikatą dėl reguliavimo agentūrų ateities;

         Savo veiklą finansuojančios agentūros

               31.

               primena, kad dviejų savo veiklą finansuojančių agentūrų atžvilgiu apie biudžeto įvykdymą direktoriui patvirtina administracinė valdyba; pažymi, kad abi agentūros sukaupė didelį perteklių iš pajamų iš mokesčių, perkeltų iš ankstesnių metų:

                           —

                           Vidaus rinkos derinimo tarnyba pinigais ir pinigų ekvivalentais – 281 mln. EUR (9),

                           —

                           Bendrijos augalų veislių tarnyba pinigais ir pinigų ekvivalentais – 18 mln. EUR (10);

         Specialiosios pastabos

               32.

               atkreipia dėmesį į Audito Rūmų 2006 m. ataskaitoje pateiktą pastabą, kad 2006 finansinių metų įsipareigojimų lygis buvo 85 %; į kitus metus perkeliamos lėšos sudarė daugiau kaip 70 % visų ir beveik 85 % veiklos išlaidų; per metus asignavimų perkėlimai iš vieno skyriaus ar antraštinės dalies į kitą viršijo bendrą 10 % ribą, nustatytą Finansiniame reglamente; taigi, nebuvo griežtai laikomasi biudžeto konkretumo principo;

               33.

               taip pat pažymi, kad prieštaraujant Agentūros Finansinio reglamento nuostatoms buvo prisiimta teisinių įsipareigojimų prieš prisiimant biudžeto įsipareigojimus ir kad įdarbinant darbuotojus taikomi kriterijai ir procedūros neatitiko bendrųjų Tarnybos nuostatų sąlygų;

               34.

               patvirtina, kad Agentūra atsakė, jog toks perkėlimų į 2007 m. lygis buvo dėl problemų, kilusių pradedant Agentūros veiklą ir dėl to, kad didelė išteklių dalis skirta tik pačioje 2006 m. pabaigoje; Agentūrai ne visiškai pavyko laikytis įprastų procedūrų daugumos 2006 m. pradėtų įdarbinimo procedūrų atžvilgiu, kadangi kūrimosi laikotarpiu trūko išteklių ir būta sunkumų pritraukiant potencialius darbuotojus;

               35.

               apgailestauja dėl to, kad Agentūra, siekdama pritraukti naujus darbuotojus ir kuo greičiau užtikrinti savo veiklą, turėjo įgyvendinti įdarbinimo procedūras, kurios ne visiškai atitiko bendrąsias Tarnybos nuostatų įgyvendinimo nuostatas;

               36.

               ragina Agentūrą ir Komisiją ateityje gerinti planavimą atsižvelgiant į būsimus Agentūros biudžeto ir darbuotojų poreikius;

               37.

               pažymi, kad pagal Agentūros sąskaitas (balansą) 2006 m. gruodžio 31 d. agentūra turėjo 14,3 mln. EUR grynaisiais pinigais (Bendrijos subsidija sudarė 15,2 mln. EUR, o metinis biudžetas – 19,2 mln. EUR);

               38.

               primena, kad pirmaisiais veikimo metais Agentūros biudžetas buvo 6,2 mln. EUR, o 2006 m. biudžetą du kartus pakeitė biudžeto valdymo institucija ir padidino jį nuo 12,3 mln. EUR iki 19,2 mln. EUR; atkreipia dėmesį į pareiškimą metinėje ataskaitoje, kad dėl to, jog papildomos lėšos agentūrai skirtos 2006 m. spalio mėn., kilo problemų dėl lėšų panaudojimo, kurias išspręsti Agentūra nebuvo pajėgi;

               39.

               taip pat pažymi, kad pagal ataskaitas 2006 m. gruodžio 31 d. buvo užimti tik 9 iš 18 AD kategorijos etatų;

               40.

               atsižvelgia į Agentūros 2006 m. metinėje ataskaitoje pateiktą pareiškimą, kad agentūrai visiška finansinė autonomija suteikta tik nuo 2006 m. spalio 1 d., o iki tol visoms su administravimo klausimais susijusioms išlaidoms leidimą duodavo Komisijos Teisingumo, laisvės ir saugumo (JLS) GD Briuselyje;

               41.

               ragina Agentūrą gerinti savo finansų valdymą, ypač atsižvelgiant į didesnį savo 2007 ir 2008 finansinių metų biudžetą.

      (1)  OL C 261, 2007 10 31, p. 7.

      (2)  OL C 309, 2007 12 19, p. 29.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 349, 2004 11 25, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  Visos su agentūromis susijusios rezoliucijos paskelbtos OL L 196, 2005 7 27.

      (7)  OL C 273, 2007 11 15, p. 1.

      (8)  Tarybos dokumentas DS 605/1/07 Rev1.

      (9)  Šaltinis: Ataskaita dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Tarnybos atsakymais (OL C 309, 2007 12 19, p. 141).

      (10)  Šaltinis: Ataskaita dėl Bendrijos augalų veislių tarnybos 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Tarnybos atsakymais (OL C 309, 2007 12 19, p. 135).


title: 2007 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 2007/449/BUSP, įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą

text:
29.6.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 169/75

      TARYBOS SPRENDIMAS 2007/449/BUSP
   2007 m. birželio 28 d.
   įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Tarybos bendrąją poziciją 2004/694/BUSP (1), ypač į jos 2 straipsnį kartu su Europos Sąjungos sutarties 23 straipsnio 2 dalies antra įtrauka,
   kadangi:

               (1)

               Bendrąja pozicija 2004/694/BUSP Taryba patvirtino priemones, skirtas įšaldyti visas lėšas ir ekonominius išteklius, priklausančius jos priede išvardytiems fiziniams asmenims, kuriems pareikštas TBTBJ kaltinimas.

               (2)

               Zdravko TOLIMIR ir Vlastimir DJORDJEVIC perdavus TBTBJ, jų pavardės turėtų būti išbrauktos iš sąrašo.

               (3)

               Be to, turėtų būti pateikti motyvai dėl asmenų, kurie tebėra įrašyti sąraše.

               (4)

               Todėl būtina atitinkamai patikslinti Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktą sąrašą,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priedas pakeičiamas šio sprendimo priedu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge, 2007 m. birželio 28 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         S. GABRIEL

      (1)  OL L 315, 2004 10 14, p. 52. Bendroji pozicija su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/484/BUSP (OL L 189, 2006 7 12, p. 25), ir kurios galiojimas pratęstas Bendrąja pozicija 2006/671/BUSP (OL L 275, 2006 10 6, p. 66).

      PRIEDAS
      1 straipsnyje minėtų asmenų sąrašas

                  Asmuo

                  Motyvas

                  1.

                  Pavardė, vardas: HADZIC Goran (vyras)
                  Gimimo data: 1958 m. rugsėjo 7 d.
                  Gimimo vieta: Vinkovci, Kroatija
                  Serbijos pilietis

                  pareikštas TBTBJ kaltinimas, tebėra laisvėje

                     Kaltinimas: 2004 m. birželio 4 d.

                     Byla Nr. IT-04-75

                  2.

                  Pavardė, vardas: KARADZIC Radovan (vyras)
                  Gimimo data: 1945 m. birželio 19 d.
                  Gimimo vieta: Petnjica, Savnik savivaldybė, Juodkalnija
                  Bosnijos ir Hercegovinos pilietis

                  pareikšti TBTBJ kaltinimai, tebėra laisvėje

                     Pirminis kaltinimas: 1995 m. liepos 25 d.; antras kaltinimas: 1995 m. lapkričio 16 d.; pakeistas kaltinimas: 2000 m. gegužės 31 d.

                     Byla Nr. IT-95-5/18

                  3.

                  Pavardė, vardas: MLADIC Ratko (vyras)
                  Gimimo data: 1948 m. kovo 12 d.
                  Gimimo vieta: Bozanovici, Kalinovik savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina
                  Bosnijos ir Hercegovinos pilietis

                  pareikšti TBTBJ kaltinimai, tebėra laisvėje

                     Pirminis kaltinimas: 1995 m. liepos 25 d.; antras kaltinimas: 1995 m. lapkričio 16 d.; pakeistas kaltinimas: 2002 m. lapkričio 8 d.

                     Byla Nr. IT-95-5/18

                  4.

                  Pavardė, vardas: ZUPLJANIN Stojan (vyras)
                  Gimimo data: 1951 m. rugsėjo 22 d.
                  Gimimo vieta: Kotor Varos, Bosnija ir Hercegovina
                  Bosnijos ir Hercegovinos pilietis

                  pareikšti TBTBJ kaltinimai, tebėra laisvėje

                     Pirminis kaltinimas: 1999 m. gruodžio 17 d.; antras pakeistas kaltinimas: 2004 m. spalio 6 d.

                     Byla Nr. IT-99-36-I


title: 2017 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/1764, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Austrijos Respublikos pasiūlytas pakaitinis narys

text:
28.9.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 250/58

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2017/1764
   2017 m. rugsėjo 25 d.
   kuriuo skiriamas Regionų komiteto Austrijos Respublikos pasiūlytas pakaitinis narys
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Austrijos vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. sausio 26 d., 2015 m. vasario 5 d. ir 2015 m. birželio 23 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) ir (ES) 2015/994 (3), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d.

               (2)

               Hannes WENINGER paskyrus Regionų komiteto nariu tapo laisva pakaitinio nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2020 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitiniu nariu skiriamas:

               —

               Markus LINHART, Bürgermeister und Gemeinderat von Bregenz.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 25 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. MAASIKAS

      (1)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/116, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2015 1 27, p. 42).

      (2)  2015 m. vasario 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/190, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 31, 2015 2 7, p. 25).

      (3)  2015 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/994, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 159, 2015 6 25, p. 70).


title: 2009/122/EB: 2009 m. vasario 10 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Jungtinei Karalystei atstovaujančio nario skyrimo

text:
13.2.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 42/16

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2009 m. vasario 10 d.
   dėl Regionų komiteto Jungtinei Karalystei atstovaujančio nario skyrimo
   (2009/122/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Jungtinės Karalystės Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

               (2)

               Pasibaigus W. J. WILLIAMS įgaliojimams tapo laisva Regionų komiteto nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui – iki 2010 m. sausio 25 d. – Regionų komiteto nariu skiriamas:

               —

               Robert BRIGHT, Councillor, Newport City.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. vasario 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. KALOUSEK

      (1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.


title: 2017 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2017/1729 dėl Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės 2015 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
29.9.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/336

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS (ES) 2017/1729
   2017 m. balandžio 27 d.
   dėl Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės 2015 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės 2015 finansinių metų galutines metines finansines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės 2015 finansinių metų metinių ataskaitų kartu su bendrosios įmonės atsakymu (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2015 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (2),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. vasario 21 d. rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad Bendroji įmonė įvykdė 2015 finansinių metų biudžetą (05875/2017 – C8-0088/2017),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 209 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 560/2014, kuriuo įsteigiama biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (4), ypač į jo 12 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 110/2014 dėl pavyzdinio finansinio reglamento viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnyje (5),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį ir IV priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0103/2017),

               1.

               patvirtina Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės vykdomajam direktoriui, kad bendrosios įmonės 2015 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Antonio TAJANI

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 473, 2016 12 16, p. 7.

      (2)  OL C 473, 2016 12 16, p. 8.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 169, 2014 6 7, p. 130.

      (5)  OL L 38, 2014 2 7, p. 2.


title: 2004 m. balandžio 2 d. Tarybos sprendimas, įgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį ir panaikinantis Sprendimą 2003/902/EB

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32004D0306

Oficialusis leidinys L 099 , 03/04/2004 p. 0028 - 0029

		Tarybos sprendimas,2004 m. balandžio 2 d.įgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį ir panaikinantis Sprendimą 2003/902/EB(2004/306/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 27 d. Reglamentą (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu [1], ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį,kadangi:(1) 2003 m. gruodžio 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2003/902/EB, įgyvendinantį Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį ir panaikinantį Sprendimą 2003/646/EB [2].(2) Tikslinga patvirtinti atnaujintą asmenų, grupių ir subjektų, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2580/2001, sąrašą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 2580/2001 2 straipsnio 3 dalyje nurodytas sąrašas yra toks:1. ASMENYS1. ABOU, Rabah Naami (dar žinomas kaip Naami Hamza; dar žinomas kaip Mihoubi Faycal; dar žinomas kaip Fellah Ahmed; dar žinomas kaip Dafri Rèmi Lahdi), gimęs 1966 2 1 Alžyre (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)2. ABOUD, Maisi (dar žinomas kaip šveicaras Abderrahmane), gimęs 1964 10 17 Alžyre (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)3. AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (dar žinomas kaip ABU OMRAN; dar žinomas kaip AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), gimęs 1967 6 26 Qatif-Bab al Shamal, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis4. AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, gimęs Al Ihsa, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis5. AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, gimęs 1966 10 16 Tarut, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis6. ARIOUA, Azzedine, gimęs 1960 11 20 Costantine (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)7. ARIOUA, Kamel (dar žinomas kaip Lamine Kamel), gimęs 1969 8 18 Costantine (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)8. ASLI, Mohamed (dar žinomas kaip Dahmane Mohamed), gimęs 1975 5 13 Ain Taya (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)9. ASLI, Rabah, gimęs 1975 5 13 Ain Taya (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)10. ATWA, Ali (dar žinomas kaip BOUSLIM, Ammar Mansour; dar žinomas kaip SALIM, Hassan Rostom), Libanas, gimęs 1960 m. Libane; Libano pilietis11. DARIB, Noureddine (dar žinomas kaip Carreto; dar žinomas kaip Zitoun Mourad), gimęs 1972 2 1 Alžyre (Al-Takfir ir al-Hijra narys)12. DJABALI, Abderrahmane (dar žinomas kaip Touil), gimęs 1970 6 1 Alžyre (Al-Takfir ir al-Hijra narys)13. EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (dar žinomas kaip AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; dar žinomas kaip EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), gimęs 1965 7 10 arba 1965 7 11 El Dibabiya, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis14. FAHAS, Sofiane Yacine, gimęs 1971 9 10 Alžyre (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)15. IZZ-AL-DIN, Hasan (dar žinomas kaip GARBAYA, AHMED; dar žinomas kaip SA-ID; dar žinomas kaip SALWWAN, Samir), Libanas, gimęs 1963 m. Libane, Libano pilietis16. LASSASSI, Saber (dar žinomas kaip Mimiche), gimęs 1970 11 30 Constantine (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)17. MOHAMMED, Khalid Shaikh (dar žinomas kaip ALI, Salem; dar žinomas kaip BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; dar žinomas kaip HENIN, Ashraf Refaat Nabith; dar žinomas kaip WADOOD, Khalid Adbul), gimęs 1965 4 14 arba 1964 3 1 Pakistane, paso Nr. 48855518. MOKTARI, Fateh (dar žinomas kaip Ferdi Omar), gimęs 1974 12 26 Hussein Dey (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)19. MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (dar žinomas kaip MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBALLAH vyresnysis žvalgybos karininkas, gimęs 1962 12 7 Tayr Dibba, Libanas, paso Nr. 432298 (Libanas)20. NOUARA, Farid, gimęs 1973 11 25 Alžyre (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)21. RESSOUS, Hoari (dar žinomas kaip Hallasa Farid), gimęs 1968 9 11 Alžyre (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)22. SEDKAOUI, Noureddine (dar žinomas kaip Nounou), gimęs 1963 6 23 Alžyre (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)23. SELMANI, Abdelghani (dar žinomas kaip Gano), gimęs 1974 6 14 Alžyre (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)24. SENOUCI, Sofiane, gimęs 1971 4 15 Hussein Dey (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)25. SISON, Jose Maria (dar žinomas kaip Armando Liwanag, dar žinomas kaip Joma, vadovauja NPA), gimęs 1939 2 8 Cabugao, Filipinai26. TINGUALI, Mohammed (dar žinomas kaip Mouh di Kouba), gimęs 1964 4 21 Blida (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)2. GRUPĖS IR SUBJEKTAI1. Abu Nidal organizacija (ANO), (dar žinoma kaip Fatah revoliucinė taryba, Arabų revoliucinės brigados, "Juodasis rugsėjis" ir Musulmonų socialistų revoliucinė organizacija)2. Al-Aqsa kankinių brigada3. Al-Takfir ir Al-Hijra4. Aum Shinrikyo (dar žinoma kaip AUM, dar žinoma kaip Aum Aukščiausioji Tiesa, dar žinoma kaip Aleph)5. Babbar Khalsa6. Gama'a al-Islamiyya (Islamo grupė), (dar žinoma kaip Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)7. Didysis islamo rytų karių frontas (IBDA-C)8. Hamas (įskaitant Hamas-Izz al-Din al-Qassem)9. Šventosios Žemės paramos ir plėtros fondas10. Tarptautinė sikų jaunimo federacija (TSJF)11. Kahane Chai (Kach)12. Kurdistano darbininkų partija (PKK) (dar žinoma kaip KADEK, dar žinoma kaip KONGRA-GEL)13. Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis14. Mujahedin-e Khalq organizacija (MEK arba MKO) (neįskaitant "Nacionalinės Irano pasipriešinimo tarybos" (NIPT) (dar žinoma kaip Nacionalinė Irano išlaisvinimo armija (NLA, MEK karinis sparnas), Irano liaudies Mujahidin (ILM), Musulmonų iraniečių studentų bendruomenė)15. Nacionalinė išlaisvinimo armija (Ejérto de Liberación Nacional)16. Naujoji tautų armija (NTA), Filipinai, susiję su Sison Jose Maria C. (dar žinomas kaip Armando Liwanag, dar žinomas kaip Joma, vadovaujantis NTA)17. Palestinos išlaisvinimo frontas (PIF)18. Palestinos islamo Jihad (PIJ)19. Palestinos išlaisvinimo liaudies frontas (PILF)20. Palestinos išlaisvinimo liaudies fronto Aukščiausioji vadovybė, (dar žinoma kaip PILF Aukščiausioji vadovybė, dar žinoma kaip PILF-AV)21. Kolumbijos revoliucinės ginkluotosios pajėgos (KRGP)22. Revoliucinė liaudies išlaisvinimo armija/frontas/partija (DHKP/C), (dar žinoma kaip Devrimci Sol (Revoliucinė kairė), Dev Sol)23. Šviečiantis kelias (SL) (Sendero Luminoso)24. Stichting Al Aqsa (dar žinoma kaip Stichting Al Aqsa Nederland, dar žinoma kaip Al Aqsa Nederland)25. Jungtinės savigynos pajėgos/Kolumbijos grupė (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)2 straipsnisSprendimas 2003/902/EB panaikinamas.3 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Jis įsigalioja nuo jo paskelbimo dienos.Priimta Briuselyje, 2004 m. balandžio 2 d.Tarybos varduPirmininkasB. Cowen[1] OL L 344, 2001 12 28, p. 70. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 745/2003 (OL L 106, 2003 4 29, p. 22).[2] OL L 340, 2003 12 24, p. 63.--------------------------------------------------


title: 2009/304/EB: 2009 m. kovo 30 d. Komisijos sprendimas, kuriuo skiriama dvylika Europos patariamojo statistikos komiteto narių (Tekstas svarbus EEE)

text:
31.3.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 84/44

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2009 m. kovo 30 d.
   kuriuo skiriama dvylika Europos patariamojo statistikos komiteto narių
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2009/304/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 234/2008/EB, įsteigiantį Europos patariamąjį statistikos komitetą ir panaikinantį Tarybos sprendimą 91/116/EEB (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalies a punktą,
   pasikonsultavusi su Taryba,
   pasikonsultavusi su Europos Parlamentu,
   kadangi:

               (1)

               Europos patariamąjį statistikos komitetą sudaro 24 nariai.

               (2)

               Remiantis Sprendimo Nr. 234/2008/EB 4 straipsnio 1 dalimi, dvylika narių skiria Komisija, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Taryba.

               (3)

               Valstybės narės Komisijai pateikė aukštos kvalifikacijos kandidatų statistikos srityje sąrašą.

               (4)

               Tvirtindama šiuos dvylika narių, Komisija siekia užtikrinti, kad jie vienodai atstovautų naudotojams, respondentams ir kitoms Bendrijos statistika suinteresuotoms šalims (įskaitant mokslinę bendruomenę, socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę),

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Priede išvardyti asmenys penkerių metų laikotarpiui skiriami Europos patariamojo statistikos komiteto nariais.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 30 d.

            Komisijos vardu

         Joaquín ALMUNIA

            Komisijos narys

      (1)  OL L 73, 2008 3 15, p. 13.

      PRIEDAS
      Karl Andrea FEMRELL
      Ladislav KABÁT
      Lea KAUPPI
      Irena E. KOTOWSKA
      Denise Anne LIEVESLEY
      Hristina MITREVA
      Luca PAOLAZZI
      Robert ROCHEFORT
      Julio RODRĺGUEZ LÓPEZ
      Ineke STOOP
      Hartmut TOFAUTE
      Brendan WALSH


title: 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2016/1503 dėl Europos aviacijos saugos agentūros 2014 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
14.9.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 246/207

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS (ES) 2016/1503
   2016 m. balandžio 28 d.
   dėl Europos aviacijos saugos agentūros 2014 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos aviacijos saugos agentūros 2014 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos aviacijos saugos agentūros 2014 finansinių metų metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymu (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2014 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (2),

               —

               atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 12 d. Tarybos rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad Agentūra įvykdė 2014 finansinių metų biudžetą (05584/2016 – C8-0073/2016),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantį Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (4), ypač į jo 60 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5),

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (6), ypač į jo 108 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį ir V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A8–0095/2016),

               1.

               pažymi, kad Europos aviacijos saugos agentūros galutinėse metinėse ataskaitose buvo pateikti Audito Rūmų ataskaitos priede nurodyti duomenys;

               2.

               pritaria Europos aviacijos saugos agentūros 2014 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos aviacijos saugos agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 409, 2015 12 9, p. 81.

      (2)  Žr. 1 išnašą.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 79, 2008 3 19, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  OL L 328, 2013 12 7, p. 42.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005DP0268(02)

Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Umberto Bossi imunitetą ir privilegijas (2004/2101(IMM))

Oficialusis leidinys 157 E , 06/07/2006 p. 0070 - 0070

		1.Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Umberto Bossi imunitetą ir privilegijas (2004/2101(IMM))Europos Parlamentas,- atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 22 d. plenariniame posėdyje paskelbtą 2004 m. gegužės 7 d. Umberto Bossi atstovaujančio advokato pateiktą prašymą ginti Umberto Bossi parlamentinį imunitetą Bergamo apygardos teisme nagrinėjamoje baudžiamojoje byloje,- atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 9 ir 10 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimo remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,- atsižvelgdamas į 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimus [1],- atsižvelgdamas į EP Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnį,- atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0210/2005),A. kadangi Umberto Bossi buvo Europos Parlamento narys ketvirtosios kadencijos metu (įgaliojimų pradžia - 1994 m. liepos 19 d., įgaliojimai patvirtinti 1994 m. lapkričio 15 d., įgaliojimai baigėsi 1999 m. liepos 19 d.) bei penktosios kadencijos metu (įgaliojimų pradžia - 1999 m. liepos 20 d., įgaliojimai patvirtinti 1999 m. gruodžio 15 d., įgaliojimai baigėsi 2001 m. birželio 10 d. dėl nesuderinamumo),B. kadangi Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant savo pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo [2],1. nusprendžia ginti Umberto Bossi imunitetą ir privilegijas;2. siūlo, remiantis pirmiau paminėto protokolo 9 straipsniu, bei atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės procedūras, pareikšti, kad minimų procedūrų nereikėtų tęsti; todėl ragina teismą padaryti atitinkamas išvadas;3. paveda EP Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Bergamo apygardos teismui.[1] Byla 101/63, Wagner prieš Fohrmann ir Krier, 1964 m., Rink., p. 195, ir byla 149/85, Wybot prieš Faure ir kiti, 1986 m., Rink., p. 2391.[2] Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 9 straipsnis.--------------------------------------------------


title: 2010/483/ES: 2010 m. liepos 27 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl Sprendimo ECB/2007/5, nustatančio pirkimų taisykles, dalinio keitimo (ECB/2010/8)

text:
9.9.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 238/14

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS
   2010 m. liepos 27 d.
   dėl Sprendimo ECB/2007/5, nustatančio pirkimų taisykles, dalinio keitimo
   (ECB/2010/8)
   (2010/483/ES)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VYKDOMOJI VALDYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 11 straipsnio 6 dalį,
   atsižvelgdama į 2004 m. vasario 19 d. Sprendimą ECB/2004/2 dėl Europos centrinio banko darbo reglamento patvirtinimo (1), ypač į jo 19 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (2) nustatytos viešojo pirkimo tvarkai taikomos ribos buvo pakeistos 2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1177/2009, iš dalies keičiančiu Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2004/17/EB, 2004/18/EB ir 2009/81/EB nuostatas dėl ribų, taikomų viešojo pirkimo sutarčių tvarkai (3). Nors Europos centriniam bankui (ECB) Direktyva 2004/18/EB netaikoma, savo viešojo pirkimo tvarkai jis ketina taikyti tokias pat ribas.

               (2)

               Mokslo tyrimų ir plėtros sutartims banknotų apsaugos srityje būtinos ypatingos saugumo priemonės, todėl joms negali būti taikoma pirkimų procedūra. Reikėtų paaiškinti, kad tokios sutartys atitinka Sprendimo ECB/2007/5 (4) 6 straipsnio 1 dalies c punkte numatytą išimtį.

               (3)

               Atsižvelgiant į neseniai paskelbtą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą (5), būtina paaiškinti, kad ECB ir nacionalinių centrinių bankų (NCB) bendradarbiavimo susitarimams bei ECB ir kitų Sąjungos institucijų ir organų, tarptautinių organizacijų ar vyriausybinių agentūrų bendradarbiavimo susitarimams taikomos išimtys apima ne tik bendradarbiavimą vykdant viešuosius uždavinius, bet taip pat ir viešųjų uždavinių vykdymui reikalingas pagalbines paslaugas.

               (4)

               Atsižvelgiant į neseniai paskelbtus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus (6), reikia labiau patikslinti terminus, per kuriuos galima pateikti prieštaravimus dėl ECB reikalavimų.

               (5)

               Siekiant skaidrumo ir nepažeidžiant 2004 m. kovo 4 d. Sprendimo ECB/2004/3 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos centrinio banko dokumentais (7), nesėkmę patyrę kandidatai ir dalyviai turėtų turėti teisę gauti visų vidaus dokumentų, susijusių su jų prašymo ar pasiūlymo vertinimu, kopijas ir, esant tam tikroms sąlygoms, dokumentų, susijusių su laimėjusio pasiūlymo vertinimu, kopijas.

               (6)

               Būtina paaiškinti, kad išimtiniais, tinkamai pagrįstais atvejais, sutarties pratęsimai gali viršyti pradinį sutarties terminą.

               (7)

               Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą ECB/2007/5,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Daliniai pakeitimai
   Sprendimas ECB/2007/5 iš dalies keičiamas taip:

               1.

               1 straipsnis papildomas šia apibrėžtimi:

                           „q)

                           mokslo tyrimų ir plėtros sutartys banknotų apsaugos srityje – sutartys dėl teorinio darbo ar praktinių eksperimentų, analizės ir mokslo tyrimų, vykdomų kontroliuojamomis sąlygomis, kuriomis siekiama:

                                       —

                                       įgyti naujų žinių ir išrasti naujas arba pagerinti jau esamas eurų banknotų (įskaitant jų parengiamąsias medžiagas) parengiamajam darbui, gamybai, transportavimui, išleidimui, autentiškumo tikrinimui ir sunaikinimui naudojamas medžiagas, gamybos procesus arba priemones, arba

                                       —

                                       inicijuoti gamybą naujų arba pagerinti jau esamas eurų banknotų (įskaitant jų parengiamąsias medžiagas) parengiamajam darbui, gamybai, transportavimui, išleidimui, autentiškumo tikrinimui ir sunaikinimui naudojamas medžiagas, produktus arba priemones.

                                 Mokslo tyrimų ir plėtros sutartys banknotų apsaugos srityje neapima sutarčių dėl bandomojo eurų banknotų spausdinimo.“

               2.

               2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           3 dalies a punktas pakeičiamas taip:

                                       „a)

                                       ECB ir NCB bendradarbiavimo susitarimams, kurie padeda vykdyti Eurosistemos ir (arba) ECBS viešuosius uždavinius;“;

                           b)

                           3 dalies c punktas pakeičiamas taip:

                                       „c)

                                       ECB ir kitų Sąjungos institucijų ir organų, tarptautinių organizacijų ar vyriausybinių agentūrų bendradarbiavimo susitarimams, kurie padeda vykdyti viešuosius uždavinius;“.

               3.

               4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
               „3.   Taikomos šios ribinės sumos:

                           a)

                           193 000 EUR tiekimo ir paslaugų pirkimo sutartims;

                           b)

                           4 845 000 EUR darbų pirkimo sutartims.“

               4.

               6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           1 dalies c punktas pakeičiamas taip:

                                       „c)

                                       kai ECB klasifikuoja sutartį kaip slaptą arba kai sutarties vykdymui turi būti taikomos ypatingos saugumo priemonės laikantis ECB taisyklių dėl saugumo, arba kai to reikalauja esminių ECB interesų apsauga. Mokslo tyrimų ir plėtros sutartims banknotų apsaugos srityje būtinos ypatingos saugumo priemonės, todėl joms netaikomi šiame sprendime nustatyti reikalavimai.“;

                           b)

                           Pridedamas šis 2 dalies g punktas:

                                       „g)

                                       sveikatos ir socialinės paslaugos.“

               5.

               7 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   Jei sutartis yra sudaryta nustatytam laikotarpiui, jos terminas gali būti pratęsiamas ilgesniam nei numatytasis pradinis terminas esant šioms sąlygoms:

                           a)

                           pranešimas apie sutartį arba, jei taikoma III skyriuje numatyta procedūra, prašymas pateikti siūlymą numatė pratęsimų galimybę;

                           b)

                           galimi pratęsimai yra tinkamai pagrįsti;

                           c)

                           į galimus pratęsimus buvo atsižvelgta pagal 4 straipsnį nustatant taikytiną procedūrą.

                     Visi pratęsimai paprastai negali viršyti pradinio sutarties termino, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus.“

               6.

               21 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   Jei kandidatai ar dalyviai mano, kad pranešime apie sutartį, kvietime pateikti pasiūlymą ar pridedamuose dokumentuose išdėstyti ECB reikalavimai yra neišsamūs, nenuoseklūs ar neteisėti arba kad ECB ar kitas kandidatas ir (arba) dalyvis pažeidė taikomas pirkimų taisykles, per 15 dienų jie pateikia ECB savo prieštaravimus. Jei nukrypimai nuo normų yra susiję su kvietimu pateikti pasiūlymą arba kitais ECB atsiųstais dokumentais, terminas pradeda eiti nuo dokumentų gavimo dienos. Kitais atvejais terminas pradeda eiti nuo to momento, kai kandidatai arba dalyviai sužinojo arba galėjo pagrįstai sužinoti apie nukrypimą nuo normų. Tada ECB gali ištaisyti ar papildyti reikalavimus arba ištaisyti nukrypimą nuo normų, kaip buvo prašyta, arba atmesti prašymą, nurodydamas to priežastis. Jei prieštaravimai nepateikiami ECB per 15 dienų, vėliau jų kelti negalima.“

               7.

               28 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
               „3.   Per 15 dienų nuo pranešimo gavimo kandidatai ir dalyviai gali prašyti ECB pateikti jų prašymo ar pasiūlymo atmetimo priežastis ir visų dokumentų, susijusių su jų prašymo ar pasiūlymo vertinimu, kopijas. Nesėkmę patyrę dalyviai, kurių pasiūlymai buvo priimtini, taip pat gali prašyti nurodyti laimėjusio dalyvio pavadinimą (vardą, pavardę) ir pagrindines jo pasiūlymo savybes bei santykinį pranašumą. Jie taip pat gali prašyti visų dokumentų, susijusių su laimėjusio pasiūlymo vertinimu, kopijų, atsižvelgiant į 4 dalį.“

               8.

               30 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   Per 15 dienų nuo pranešimo gavimo dalyviai gali prašyti ECB pateikti jų pasiūlymo atmetimo priežastis ir visų dokumentų, susijusių su jų pasiūlymo vertinimu, kopijas.“

         2 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. spalio 1 d.
   2.   Iki šio sprendimo įsigaliojimo pradėtos pirkimo procedūros užbaigiamos pagal Sprendimo ECB/2007/5 nuostatas, galiojusias tą dieną, kai buvo pradėta pirkimo procedūra. Taikant šią nuostatą laikoma, kad pirkimo procedūra prasidėjo tą dieną, kurią Europos Sąjungos oficialiajam leidiniui buvo išsiųstas pranešimas apie sutartį, arba, kai tokio pranešimo nereikalaujama, tą dieną, kai ECB pakvietė vieną ar kelis tiekėjus pateikti pasiūlymą.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2010 m. liepos 27 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OL L 80, 2004 3 18, p. 33.

      (2)  OL L 134, 2004 4 30, p. 114.

      (3)  OL L 314, 2009 12 1, p. 64.

      (4)  OL L 184, 2007 7 14, p. 34.

      (5)  2009 m. birželio 9 d. Sprendimas Komisija prieš Vokietiją (C-480/06, Rink. p. I-4747).

      (6)  2010 m. sausio 28 d. Sprendimas Uniplex (UK) prieš NHS Business Services Authority (C-406/08, Rink. p. I-0000) ir 2010 m. sausio 28 d. Sprendimas Komisija prieš Airiją (C-456/08, Rink. p. I-0000).

      (7)  OL L 80, 2004 3 18, p. 42.


title: 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas dėl programos, skatinančios Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimą, platinimą bei skatinimą, įgyvendinimo (MEDIA Plius – kūrimas, platinimas ir reklama) (2001–2005 m.)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000D0821

Oficialusis leidinys L 336 , 30/12/2000 p. 0082 - 0091

		Tarybos Sprendimas2000 m. gruodžio 20 d.dėl programos, skatinančios Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimą, platinimą bei skatinimą, įgyvendinimo (MEDIA Plius – kūrimas, platinimas ir reklama) (2001–2005 m.)(2000/821/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 157 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,kadangi:(1) Komisija, bendradarbiaudama su pirmininkaujančiu asmeniu, 1998 m. balandžio 6–8 dienomis Birmingeme surengė konferenciją dėl Europos garso ir vaizdo kūrinių tema "Skaitmeninio amžiaus perspektyvos ir galimybės". Pasitarimų metu paaiškėjo, kad reikia sustiprinti paramos Europos garso ir vaizdo pramonei, ypač Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimo, platinimo ir reklamos srityje, programą. Be to, skaitmeniniame amžiuje veikla garso ir vaizdo srityje taip pat prisideda prie naujų darbo vietų kūrimo, ypač gaminant bei skleidžiant garso ir vaizdo turinį.(2) 1998 m. kovo 28 d. Taryba, patvirtindama Europos garso ir vaizdo konferencijos Birmingeme rezultatus, pabrėžė poreikį skatinti stiprios ir konkurencingos Europos garso ir vaizdo programos pramonės kūrimą, ypač atsižvelgiant į Europos kultūrinę įvairovę ir specifines sąlygas, esančias siaurose kalbinėse zonose.(3) 1998 m. spalio 26 d. aukšto lygio grupės ataskaitoje dėl garso ir vaizdo politikos, pavadintoje "Skaitmeninis amžius: Europos garso ir vaizdo politika", pripažįstama, jog reikia stiprinti paramos priemones kinematografijos bei garso ir vaizdo pramonei, ypač remiant MEDIA programą šios pramonės dydžiui ir strateginei svarbai proporcingomis lėšomis.(4) Europos garso ir vaizdo kūrinių gamybos ir platinimo perspektyvos bei jų turinio prieinamumas buvo pagrindinės diskusijų temos, nagrinėtos Helsinkyje 1999 m. rugsėjo 10 ir 11 d. forume dėl garso ir vaizdo politikos, pavadintame "Europos turinys skaitmeniniam tūkstantmečiui", pirmininkaujančio asmens organizuotame bendradarbiaujant su Komisija.(5) Komisijos pranešime Europos Parlamentui ir Ministrų Tarybai, pavadintame "Garso ir vaizdo politika: tolimesni žingsniai", Komisija pripažįsta poreikį padidinti valstybės paramą, ypač Bendrijos lygiu, Europos garso ir vaizdo pramonės konkurencingumui stiprinti.(6) Žaliojoje knygoje apie "Telekomunikacijų, žiniasklaidos ir informacijos technologijų sektorių suartėjimą bei išvadas reglamentavimui" pabrėžiamas geros kokybės turinio sumažėjimo pavojus skaitmeninėje ir analoginėje televizijos rinkoje.(7) Komisijos surengtame viešame specialistų pasitarime dėl Žaliosios knygos buvo pabrėžta būtinybė sukurti Europos garso ir vaizdo turinio platinimo ir reklamavimo tradicinėmis bei naujomis laikmenomis skaitmeninėje aplinkoje rėmimo sistemą.(8) Savo 1999 m. rugsėjo 27 d. išvadose, padarytose remiantis viešojo specialistų pasitarimo apie konvergencijos Žaliąją knygą [1] rezultatais, Taryba pakvietė Komisiją atsižvelgti į šiuos rezultatus teikiant pasiūlymus priemonėms, skirtoms Europos garso ir vaizdo, įskaitant ir daugialypės terpės pramonei, stiprinti.(9) 1999 m. gruodžio 14 d. savo pranešime "Bendrijos garso ir vaizdo politikos principai bei gairės skaitmeniniame amžiuje" Komisija nustatė garso ir vaizdo sektoriaus prioritetus 2000–2005 metams.(10) Komisija įgyvendino programą "Veiksmų programa Europos garso ir vaizdo pramonės plėtrai skatinti" (MEDIA) (1991–1995 m.), patvirtintą Tarybos sprendimu 90/685/EEB [2], ir tai ypač apėmė priemones, skirtas Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimui bei platinimui remti.(11) Nuodugniau nagrinėdama Žaliąją knygą "Strategijos pasirinkimas Europos programos pramonei stiprinti Europos Sąjungos garso ir vaizdo politikos kontekste" 1995 m. lapkričio mėnesį Komisija pateikė pasiūlymą priimti Tarybos sprendimą, įsteigiantį Europos garantijų fondą kinui ir televizijos gamybai remti [3], ir tai 1996 m. spalio 22 d. Europos Parlamentas įvertino palankiai [4].(12) Bendrijos Europos garso ir vaizdo pramonės raidos bei stiprinimo strategija buvo patvirtinta pagal MEDIA II programą (1996–2000 m.), priimtą Tarybos sprendimu 95/563/EB [5] ir Tarybos sprendimu 95/564/EB [6]. Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant šią programą, ir atsižvelgiant į pasiektus rezultatus, reikia užtikrinti jos tęstinumą.(13) Savo ataskaitoje apie rezultatus, pasiektus įgyvendinant MEDIA II (1996–2000 m.) programą nuo 1996 m. sausio 1 d. iki 1998 m. birželio 30 d., Komisija mano, kad programa patenkina Bendrijos pagalbos nacionalinei pagalbai subsidiarumo principą, kadangi sritys, į kurias įsiterpia MEDIA II, papildo sritis, į kurias tradiciškai įsiterpia nacionalinis pagalbos mechanizmas.(14) Remiantis Sutarties 151 straipsnio 4 dalimi būtina atsižvelgti į garso ir vaizdo sektoriaus kultūrinius aspektus.(15) Remiantis derybų mandatu, kurį Komisijai suteikė Taryba, artėjančiose Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) derybose Sąjunga turėtų užtikrinti, kaip Urugvajaus derybų raunde, kad Bendrija ir jos valstybės narės išlaiko galimybę saugoti ir plėtoti savo kompetenciją nustatant ir įgyvendinant kultūrinę bei garso ir vaizdo įrašų politiką siekiant tikslo išsaugoti savo kultūrinę įvairovę.(16) Laikydamasis to paties požiūrio Europos Parlamentas savo 1999 m. lapkričio 18 d. rezoliucijoje pripažino ypatingą Europos garso ir vaizdo sektoriaus vaidmenį palaikant kultūrinį pliuralizmą, sveiką ekonomiką ir išraiškos laisvę, vėl patvirtino savo įsipareigojimą dėl Urugvajaus derybų raunde pasiektos veiksmų laisvės garso ir vaizdo politikos srityje ir padarė išvadą, kad Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) taisyklės kultūros paslaugoms, ypač garso ir vaizdo sektoriuje, neturėtų kelti pavojaus PPO susitariančių šalių kultūrinei įvairovei ir savarankiškumui.(17) Norint padidinti pridėtinę Bendrijos priemonių vertę būtina užtikrinti, kad Bendrijos lygiu priimtos priemonės ir nacionalinės paramos formos papildytų vienos kitas.(18) Būtina suderinti šį sprendimą ir Komisijos veiksmus dėl nacionalinių paramos priemonių garso ir vaizdo sektoriuje, ypač Europos kultūrinės įvairovės apsaugos interesų srityje, įgalinant nacionalinės politikos sritis atitinkamai plėtoti valstybių narių gamybos potencialą. Be to, Bendrijos parama gali būti derinama su įvairia valstybės parama.(19) Europos garso ir vaizdo rinkos iškilimas reikalauja kurti ir gaminti Europos kūrinius, t. y. kūrinius, kurių kilmės šalys yra ir valstybės narės, ir Europos trečiosios šalys, dalyvaujančios MEDIA Plius programoje ar bendradarbiaujančios pagal sąlygas, nustatytas 1989 m. spalio 3 d. Tarybos direktyvoje 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo [7].(20) Po kelerių metų skaitmeninė revoliucija reikš, kad Europos vaizdo ir garso kūriniai bus daug lengviau prieinami dėl naujų garso ir vaizdo turinio perdavimo būdų ir daug plačiau įgyjami už savo kilmės šalies ribų.(21) Garso ir vaizdo programos pramonės konkurencingumas priklauso nuo pažangių technologijų naudojimo programos kūrimo, gamybos ir reklamavimo etapuose. Todėl reikia užtikrinti tinkamą ir veiksmingą suderinimą su priemonėmis, priimtomis pažangių technologijų srityje, ypač su Europos Bendrijos penktąja pamatine mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa (1998–2002 m.), kaip priimta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 182/1999/EB [8], būsima Šešta pamatine programa ir naujomis įvairiakalbės produkcijos gamybos galimybėmis, kad būtų darna su priemonėmis, taikomomis šiose programose, ypač kreipiant dėmesį į garso ir vaizdo rinkoje dirbančių smulkių ir vidutinių įmonių (SVĮ) poreikius bei galimybes.(22) Kad galėtų remti Europos garso ir vaizdo projektus, Komisija ištirs galimybę papildomai finansuoti pagal kitas Bendrijos priemones, ypač pagal "Elektroninės Europos" planą ir iniciatyvas, išplaukiančias iš Lisabonos Europos Vadovų Tarybos išvadų, tokių kaip Europos investicijų bankas (EIB), Europos investicijų fondas (EIF) ir tyrimų bendrosios programos. Garso ir vaizdo sektoriaus specialistams turi būti pranešta apie įvairius paramos planus, prieinamus jiems Europos Sąjungoje.(23) Pagal Lisabonos Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba ir Komisija iki 2000 m. pabaigos turi pateikti ataskaitą dėl nuolatinės EIB ir EIF finansinių priemonių patikros, kad būtų galima perskirstyti finansavimą pradedantiems verslą, pažangių technologijų firmoms ir mikroįmonėms, taip pat kitoms rizikos kapitalo iniciatyvoms bei garantiniams susitarimams, kuriuos pateikia EIB ir EIF. Turint tai omenyje, ypač turėtų būti skiriamas dėmesys garso ir vaizdo pramonei, kad būtų pagerintas jos patekimas į kapitalo rinkas ir padidintas jos konkurencingumas.(24) Savo ataskaitoje "Darbo galimybės informacinėje visuomenėje", pateiktoje Europos Vadovų Tarybai, Komisija paminėjo labai svarbų darbo vietų kūrimo potencialą, kurį formuoja naujos garso ir vaizdo paslaugos.(25) Savo pranešime apie Bendrijos paramą užimtumui Komisija pripažino teigiamą MEDIA II programos įtaką užimtumui garso ir vaizdo sektoriuje.(26) Todėl reikia palengvinti investicijų į Europos garso ir vaizdo pramonę plėtrą ir pakviesti valstybes nares įvairiai skatinti darbo vietų kūrimą šioje pramonėje.(27) MEDIA Pliusprograma turėtų leisti sukurti aplinką, palankią verslumo įgūdžiams ir investicijoms, kad būtų garantuota Europos garso ir vaizdo sektoriaus vieta pasaulio ekonomikoje bei veiksmingas kultūrinės įvairovės reklamavimas.(28) Indėlis, kurį SVĮ gali įnešti į garso ir vaizdo sektoriaus plėtrą, turėtų būti gerai išnaudotas.(29) Reikia pagerinti Europos kinematografijos kūrinių platinimo bei reklamavimo sąlygas Europos ir tarptautinėje rinkose. Turėtų būti skatinamas bendradarbiavimas tarp tarptautinių bei nacionalinių platintojų, kino teatrų savininkų ir gamintojų; turėtų būti skatinamas platintojų, ypač SVĮ, tinklų kūrimas ir remiami bendri veiksmai reklamuojant bendrąsias programų sudarymo priemones europiniu lygiu.(30) Reikia gerinti Europos kūrinių transliavimo per televiziją perspektyvas Europos ir tarptautinėje rinkose. Atsižvelgiant į pagrindinį vaidmenį, kurį televizijos kanalai gali suvaidinti skleidžiant Europos kūrinius, ir į tai, kad šiuo metu tokiems kūriniams savo programose jie skiria nepakankamai laiko, svarbu, kad Europos transliuotojai (kaip nustatyta Direktyvos 89/552/EEB 2 straipsnyje), pirkdami kitose valstybėse narėse pagamintus kūrinius, skatintų Europos programų perdavimą.(31) Reikia palengvinti nepriklausomų Europos gamybos bei platinimo kompanijų patekimą į rinką ir remti Europos kūrinius bei kompanijas garso ir vaizdo sektoriuje.(32) Turėtų būti pagerintas visuomenės priėjimas prie Europos garso ir vaizdo kūrinių paveldo, ypač keičiant jį į skaitmenines technologijas ir kuriant europinio lygio tinklą.(33) Europos turinio savininkai turėtų būti skatinami savo katalogus, įskaitant archyvus ir kinematografijos paveldą, keisti į skaitmeninius ir jungti į tinklą.(34) Teikiant paramą kūrimui, platinimui ir reklamai turėtų būti atsižvelgiama į struktūrinius tikslus, pavyzdžiui, kūrybos ir gamybos potencialo plėtojimą šalyse ar regionuose, turinčiuose mažą garso ir vaizdo kūrinių gamybos pajėgumą ir (arba) esančiuose siauroje geografinėje bei kalbinėje zonoje, ir (arba) į nepriklausomos gamybos sektoriaus, ypač SVĮ, plėtrą.(35) Asocijuotos Vidurio ir Rytų Europos šalys, kaip ir Kipras, Malta, Turkija ir tos ELPA šalys, kurios yra EEE susitarimo narės, pripažįstamos kaip potencialios Bendrijos programų dalyvės remiantis papildomu asignavimu su tomis šalimis susitarta tvarka.(36) Kitos Europos šalys, esančios Europos konvencijos dėl televizijos be sienų narės, yra neatskiriama Europos garso ir vaizdo srities dalis ir todėl turėtų gauti galimybę dalyvauti šioje programoje remiantis papildomu asignavimu suinteresuotų šalių sutartyse nustatyta tvarka. Šios šalys turėtų galėti, jei nori ir atsižvelgia į biudžetinius apmokėjimus ar savo garso ir vaizdo pramonės prioritetus, dalyvauti šioje programoje ir pasinaudoti ribotesnio bendradarbiavimo formule, remiantis papildomu asignavimu ir specifinėmis suinteresuotų šalių sutartimis.(37) Europos trečiosioms šalims programa tampa atvira iš anksto ištyrus jų nacionalinės teisės aktų suderinamumą su Bendrijos teisynu, ypač su Tarybos direktyva 89/552/EEB.(38) Bendradarbiavimas su Europai nepriklausančiomis trečiosiomis šalimis, išplėtotas remiantis abipusiais ir harmoningais interesais, gali suteikti galimybę Europos garso ir vaizdo pramonei įgyti pridėtinę vertę reklamuojant, patenkant į rinką, platinant, skleidžiant ir eksploatuojant Europos garso ir vaizdo kūrinius tose šalyse. Trečiųjų šalių įtraukimas padidins Europos kultūrinės įvairovės supratimą ir skatins bendrųjų demokratinių vertybių plitimą. Toks bendradarbiavimas turėtų būti plėtojamas remiantis papildomu asignavimu ir specifinėmis taisyklėmis, nustatytomis sutartyse tarp suinteresuotų šalių.(39) Orientacinė suma, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl biudžetinės drausmės ir biudžetinės procedūros gerinimo [9] 34 punkte, yra įtraukta į šį sprendimą visam programos laikotarpiui, nepažeidžiant Sutartyje nustatytų biudžeto valdymo institucijos galių.(40) Šiam sprendimui įgyvendinti reikiamos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EEB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [10],PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisProgramos sukūrimas ir tikslai1. Šiuo dokumentu sukuriama programa (toliau – programa), skirta Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimui, platinimui ir reklamai Bendrijoje bei už jos ribų skatinti. Ji galioja nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., o jos tikslas yra stiprinti Europos garso ir vaizdo pramonę.2. Programos tikslai:a) gerinti Europos garso ir vaizdo sektoriaus, įskaitant smulkias ir vidutinio dydžio įmones, konkurencingumą Europos ir tarptautinėje rinkose, remiant Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimą, platinimą ir reklamą, atsižvelgiant į naujų technologijų plėtrą;b) stiprinti tuos sektorius, kurie padeda gerinti tarptautinį Europos kūrinių judėjimą;c) gerbti ir propaguoti Europos kalbinę bei kultūrinę įvairovę;d) stiprinti Europos garso ir vaizdo paveldą, ypač keičiant jį skaitmeninėmis technologijomis ir kuriant tinklą;e) plėtoti garso ir vaizdo sektorių šalyse ar regionuose, turinčiuose mažą garso ir vaizdo gamybos pajėgumą ir (arba) esančiuose siauroje geografinėje bei kalbinėje zonoje, stiprinti mažų ir vidutinių įmonių tinklų kūrimą bei jų tarptautinį bendradarbiavimą;f) skleisti naujus garso ir vaizdo turinio pavyzdžius, naudojant naujas technologijas.Šie tikslai įgyvendinami remiantis priede nustatyta tvarka.2 straipsnisSpecifiniai programos tikslai kūrimo srityjeSpecifiniai programos tikslai kūrimo srityje yra šie:a) teikiant finansinę paramą skatinti gamybos projektų (meninių filmų kinui ar televizijai, kūrybinės dokumentikos, animacinių filmų kinui ar televizijai, kūrinių, kurių gamybai naudojamas garso ir vaizdo paveldas), kuriuos pateikia nepriklausomos įmonės, ypač smulkios ir vidutinės, ir kurie yra skirti Europos bei tarptautinei rinkoms, rengimą;b) teikiant finansinę paramą skatinti tokių gamybos projektų rengimą, kurie naudoja naujas kūrimo, gamybos ir skleidimo technologijas.3 straipsnisSpecifiniai programos tikslai platinimo ir skleidimo srityjeSpecifiniai programos tikslai platinimo ir skleidimo srityje yra šie:a) stiprinti Europos platinimo sektorių kino srityje, skatinant platintojus investuoti į kūrimą, įsigijimą, prekybą ir ne valstybėse narėse pagamintų Europos kino filmų reklamą;b) skatinti platesnį tarptautinį ne valstybėse narėse pagamintų Europos filmų skleidimą Europos ir tarptautinėje rinkose, teikiant paskatas pagyvinti jų platinimą ir viešą rodymą kino teatruose, inter alia, skatinant suderintą prekybos strategiją;c) stiprinti Europos kūrinių platinimo asmeniniam naudojimui skirtomis laikmenomis sektorių, skatinant platintojus investuoti į skaitmenines technologijas ir ne valstybėse narėse pagamintų Europos kūrinių reklamą;d) remti nepriklausomų kompanijų sukurtų Europos televizijos programų judėjimą Bendrijoje ir už jos ribų, skatinant bendradarbiavimą tarp transliuotojų bei nepriklausomų Europos platintojų ir gamintojų;e) skatinti Europos kūrinių katalogų sudarymą skaitmeniniu formatu, skirtu naudoti naujomis laikmenomis;f) remti Europos garso ir vaizdo bei kinematografijos kūrinių kalbinę įvairovę.4 straipsnisSpecifiniai programos tikslai reklamos ir patekimo į rinką srityjeReklamos ir patekimo į rinką srityje programos tikslai yra:a) palengvinti ir skatinti Europos garso ir vaizdo bei kinematografijos kūrinių reklamavimą ir judėjimą prekybos parodose, mugėse bei garso ir vaizdo festivaliuose Europoje ir pasaulyje, kadangi tokie renginiai gali vaidinti svarbų vaidmenį reklamuojant Europos kūrinius ir formuojant specialistų tinklą;b) skatinti Europos įmonių tinklo kūrimą remiant nacionalinių valstybinių ar privačių institucijų bendrą veiklą Europos ir tarptautinėje rinkose.5 straipsnisFinansinės nuostatos1. Bendrijos paramos gavėjai turi užtikrinti pagrindinę finansavimo dalį, į kurią gali būti įtrauktas visų rūšių valstybinis finansavimas. Bendrijos finansinė parama neviršija 50 % numatytos veiklos išlaidų. Tačiau priede nurodytais tam tikrais atvejais ši dalis gali siekti 60 % numatytos veiklos išlaidų.2. Programai įgyvendinti skirta orientacinė finansinė suma yra 350 milijonų eurų laikotarpiui, nustatytam 1 straipsnio 1 dalyje. Šios sumos paskirstymas sektoriams nurodytas priedo 1.5 skirsnyje. Metinius kreditus suteikia biudžetinės valdžios institucija, atsižvelgdama į finansines perspektyvas.3. Nepažeidžiant susitarimų ir konvencijų, kurių susitarianti šalis yra Bendrija, programos paramą gaunančios įmonės turi priklausyti ir išlikti priklausančios, tiesiogiai ar per didžiąją akcijų dalį, valstybėms narėms ir (arba) valstybių narių piliečiams.6 straipsnisFinansinė paramaProgramoje numatyta finansinė parama gali būti suteikiama kaip sąlygiškai grąžintinas avansas arba subsidijos, kaip tai yra nustatyta priede. Grąžintos programai įgyvendinti skirtos sumos bei sumos, gautos įgyvendinant programas MEDIA (1991–1995) ir MEDIA II (1996–2000), yra panaudojamos programos MEDIA Plius poreikiams.7 straipsnisSprendimo įgyvendinimas1. Remiantis 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta vadybos procedūra, priimamos šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės dėl:a) bendrųjų gairių visoms priede nurodytoms priemonėms;b) skelbiamų konkursų turinio, kriterijų nustatymo ir projektų tvirtinimo bei atrankos tvarkos;c) klausimų, susijusių su metiniu vidiniu programos lėšų paskirstymu, įskaitant priemonių, skirtų kūrimo, reklamos bei platinimo sektoriams paskirstymą;d) tikrinimo ir įvertinimo veiksmų tvarkos;e) visų siūlymų skirti Bendrijos lėšas, kurios sudaro daugiau kaip 200000 eurų kūrimui, 300000 eurų platinimui ir 200000 eurų reklamai vienam paramos gavėjui per metus. Remdamasis turima patirtimi šias sumas komitetas gali keisti;f) 10 straipsnyje numatytų eksperimentinių projektų parinkimo.2. Šiam sprendimui įgyvendinti reikiamos priemonės, susijusios su visais kitais klausimais, priimamos remiantis 8 straipsnio 3 dalyje nurodyta patariamąja procedūra. Ši procedūra taip pat taikoma galutinai parenkant techninės pagalbos įstaigą.3. Techninė pagalba teikiama vadovaujantis Finansiniu reglamentu priimtomis nuostatomis.4. Komisija nuolat ir laiku praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie šio sprendimo įgyvendinimą, ypač apie turimų lėšų naudojimą.8 straipsnisKomiteto procedūra1. Komisijai padeda komitetas.2. Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas laikotarpis yra du mėnesiai.3. Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai.4. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.9 straipsnisSuderinamumas ir papildomumas1. Įgyvendindama programą Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina, kad programa derintųsi ir papildytų kitas Bendrijos politikos sritis, programas ir veiksmus, turinčius poveikį garso ir vaizdo sferai.2. Komisija užtikrina veiksmingą ryšį tarp šios programos ir programų bei veiksmų, vykdomų garso ir vaizdo sferoje Bendrijai bendradarbiaujant su šalimis ne narėmis ir susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis.10 straipsnisEksperimentiniai projektai1. Eksperimentiniai projektai yra įgyvendinami visą programos, skirtos pagerinti galimybę naudotis Europos garso ir vaizdo turiniu bei pasinaudoti galimybėmis, atsirandančiomis plėtojant ir įdiegiant naujas bei pažangias technologijas, įskaitant informacijos pervedimą į skaitmeninę formą ir naujus skleidimo metodus, laikotarpį.2. Atrenkant eksperimentinius projektus įgyvendinimui, Komisijai pataria techninio konsultavimo grupės, sudarytos iš valstybių narių paskirtų ekspertų. Potencialių projektų sąrašai nuolat pateikiami Komisijai 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.11 straipsnisProgramos atvėrimas ne valstybėms narėms1. Programa yra atvira dalyvauti asocijuotoms Vidurio ir Rytų Europos šalims pagal sąlygas, nustatytas asociacijos sutartyse, jau sudarytose ar tose, kurios bus sudarytos su tomis šalimis dėl dalyvavimo Bendrijos programose, arba prie jų pridėtuose protokoluose.2. Ši programa yra atvira dalyvauti Kiprui, Maltai bei toms ELPA šalims, kurios yra EEE sutarties narės, naudojant papildomus asignavimus laikantis tvarkos, dėl kurios bus susitarta su tomis šalimis.3. Ši programa yra atvira dalyvauti šalims, kurios yra Europos Tarybos konvencijos dėl televizijos be sienų narės, tačiau nenurodytos 1 ir 2 dalyse, naudojant papildomus asignavimus tokiomis sąlygomis, kurios bus nustatytos sutartyse tarp suinteresuotų šalių.4. Prieš atveriant programą trečiosioms Europos šalims, nurodytoms 1, 2 ir 3 dalyse, ištiriamas jų nacionalinės teisės aktų suderinamumas su Bendrijos teisynu, įskaitant Direktyvos 89/552/EEB 6 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą.5. Programa taip pat atvira bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis naudojant papildomus asignavimus ir remiantis specifinėmis sutartimis, įskaitant išlaidų pasidalinimą susitarta tvarka, nustatyta sutartyse tarp suinteresuotų šalių. 3 dalyje nurodytos Europos trečiosios šalys, kurios nenori programoje dalyvauti pilnai, turi teisę bendradarbiauti programoje šioje dalyje nustatytomis sąlygomis.12 straipsnisTikrinimas ir vertinimas1. Komisija garantuoja, kad pagal šį sprendimą taikomos priemonės iš anksto įvertinamos, vėliau tikrinamos ir vertinamos. Tai užtikrina programos prieinamumą ir jos įgyvendinimo skaidrumą.2. Užbaigus projektus Komisija įvertina jų įgyvendinimo būdą ir poveikį, kad galėtų nustatytų, ar pasiekti programos pradžioje nustatyti tikslai.3. Po dvejų programos įgyvendinimo metų Komisija, remdamasi gautais rezultatais, prieš tai pateikusi klausimą svarstyti 8 straipsnyje minėtam komitetui, pateikia Europos Parlamentui, Tarybai bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui įvertinimo ataskaitą dėl programos poveikio ir veiksmingumo. Jei reikia, prie ataskaitos pridedami visi pasiūlymai programai pataisyti.4. Programos įgyvendinimo pabaigoje Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui išsamią programos įgyvendinimo ir jos rezultatų ataskaitą.13 straipsnisĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja 2001 m. sausio 1 d.Priimta Briuselyje, 2000 m. gruodžio 20 d.Tarybos varduPirmininkasÉ. Guigou[1] OL C 283, 1999 10 6, p. 1.[2] OL L 380, 1990 12 31, p. 37.[3] OL C 41, 1996 2 13, p. 8.[4] OL C 347, 1996 11 18, p. 33.[5] OL L 321, 1995 12 30, p. 25.[6] OL L 321, 1995 12 30, p. 33.[7] OL L 298, 1989 10 17, p. 23. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/36/EB (OL L 202, 1997 7 30, p. 60).[8] OL L 26, 1999 2 1, p. 1.[9] OL C 172, 1999 6 18, p. 1.[10] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.--------------------------------------------------PRIEDAS1. ĮGYVENDINIMUI NUMATYTOS PRIEMONĖS1.1. Garso ir vaizdo kūrinių kūrimo sektoriujeTam, kad būtų atsiliepta į verslo strategijas, atspindinčias gamybos struktūrų ir projektų įvairovę, programos priemonės teikia finansinę paramą garso ir vaizdo sektoriuje dirbančioms įmonėms, pateikdamos:a) siūlymus projektų plėtojimui kompanijoms, turinčioms didesnį investicinį pajėgumą; arbab) siūlymus projektų plėtojimui kompanijoms, turinčioms mažesnį investicinį pajėgumą; arbac) siūlymus individualių garso ir vaizdo kūrinių projektų plėtojimui.Atrankos metu dažniausiai bus atsižvelgiama į projektų europinį ir tarptautinį pobūdį, ypač į jų:- gamybinį pajėgumą,- tarptautinio naudojimo galimybes ir numatytas pardavimo bei platinimo strategijas,- kokybę ir originalumą.Parama projekto plėtrai bus suteikiama su sąlyga, kad, kai prasideda projekto gamybos etapas, projektui suteikta parama būtų iš naujo investuojama į naujus gamybos projektus.Finansinė parama dažniausiai bus ne didesnė kaip 50 % numatytų projekto išlaidų, tačiau gali būti padidinta iki 60 % projektams, kurie padeda atskleisti Europos kalbinę ir kultūrinę įvairovę.12 straipsnyje numatytoje ataskaitoje Komisija, atsižvelgdama į programos tikslus, įvertins šiame priede nurodytų sistemų santykinius rezultatus. 8 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka ji pateiks komitetui atitinkamus pasiūlymus dėl įgyvendinimo taisyklių likusiai programos daliai.1.2. Platinimo ir skleidimo sektoriuje1.2.1. Kino filmų platinimasSiekiant 3 straipsnyje išdėstytų tikslų bus įgyvendinami šie veiksmai:a) paramos sąlyginai grąžintinu avansu schema platintojams, platinantiems Europos kinematografinius kūrinius už šalies, kurioje jie buvo sukurti, ribų. Schemos tikslas yra:- skatinti Europos platintojus kurti tinklus kartu su tarptautiniais gamintojais ir platintojais, kad būtų remiama bendra Europos rinkos strategija,- skatinti platintojus investuoti ypač į Europoje sukurtų filmų reklamą ir atitinkamą platinimą,- remti Europoje gaminamų filmų kalbų įvairovės aspektus (dubliažas, subtitravimas, įvairiakalbė gamyba ir tarptautinės garso fonogramos). Kūrinių kalbinei įvairovei finansuoti skirta paramos dalis bus suteikiama subsidijomis.Paramos gavėjų parinkimo kriterijai gali būti grindžiami nuostatomis, kurios reikalauja suskirstyti projektus pagal jų biudžeto kategorijas. Ypatingas dėmesys bus skiriamas filmams, kurie padeda atskleisti Europos kalbinę ir kultūrinę įvairovę;b) "automatinės" pagalbos sistema Europos platintojams, proporcinga parduotų įėjimo bilietų į ne valstybėse narėse pagamintus Europos filmus valstybėse, dalyvaujančiose programoje, skaičiui, kuris prilygsta vienam filmui nustatytai maksimaliai sumai bei yra pritaikytas kiekvienai šaliai. Taip paskirstytą paramą platintojai gali investuoti tik į:- bendrą ne valstybių narių Europos filmų gamybą,- ne valstybėse narėse pagamintų Europos filmų platinimo teisių įsigijimą, pavyzdžiui, pasinaudojant minimaliomis garantijomis,- ne valstybėse narėse gaminamų Europos filmų leidybos (kopijos, dubliažas ir subtitravimas), pardavimo skatinimo bei reklamos išlaidas.Investavimas iš naujo dažniausiai bus ne didesnis kaip 50 % projekto išlaidų, tačiau gali būti padidintas iki 60 %, kai investuojama į gamybos etapą ir filmus, skirtus Europos kalbinei bei kultūrinei įvairovei atskleisti;c) pagalbos sistema Europos kompanijoms, kurios specializuojasi tarptautiniame kino filmų platinime (prekybos agentai), pagal jų veiklą rinkoje per ataskaitinį laikotarpį, kuris yra mažiausiai vieneri metai. Šią pagalbą prekybos agentai gali naudoti investavimui į įsigijimą (minimalios garantijos) ir išlaidas, padidėjančias dėl naujų Europos kūrinių reklamos Europos bei tarptautinėje rinkoje;d) atitinkama pagalba, skatinanti verslininkus per minimalų viešojo rodymo laikotarpį rodyti didelę dalį ne valstybėse narėse pagamintų Europos filmų premjeroms skirtuose kino teatruose. Parama teikiama su sąlyga, kad rodomas nustatytas minimalus Europos filmų skaičius. Teikiant paramą gali būti atsižvelgiama į per ataskaitinį laikotarpį parduotų bilietų į ne valstybėse narėse pagamintų Europos filmų skaičių, prilygstantį nustatytam maksimumui.Parama taip pat gali būti teikiama Europos įmonių tinklo kūrimui ir stiprinimui rengiant bendras schemas tokiems planams skatinti.Parama gali būti naudojama šviečiamajai veiklai plėtoti ir jaunųjų kino žiūrovų sąmoningumui kelti.Kiek įmanoma parama kino teatrams ir jų tinklams skatins geografiškai subalansuotą kino filmų platinimą.1.2.2. Europos kūrinių platinimas savarankiškomis laikmenomisTurima omenyje Europoje sukurtų darbų platinimą priemonėmis, skirtomis asmeniniam naudojimui.Automatinė parama: automatinės paramos sistema leidėjams ir platintojams, kuriantiems ir platinantiems Europos kinematografijos bei garso ir vaizdo kūrinius, išskyrus žaidimus, asmeniniam naudojimui skirtomis laikmenomis (pvz., vaizdo kasetėmis ir DVD) atsižvelgiant į rinkos veiklą per ataskaitinį laikotarpį, kuris trunka mažiausiai vienerius metus. Vertinant šią veiklą gali būti atsižvelgiama į įvairių nacionalinių rinkų specifinius bruožus, susidariusius dėl atitinkamų sunkumų. Gautą paramą platintojai gali investuoti tik į:a) naujų ne valstybėse narėse gaminamų Europos kūrinių leidimo ir platinimo skaitmenine forma išlaidas; arbab) naujų ne valstybėse narėse pagamintų Europos kūrinių, išleistų ne skaitmenine forma, platinimo išlaidas.Ši sistema sukurta:a) skatinti naujų technologijų naudojimą gaminant Europos kūrinius, skirtus asmeniniam naudojimui (gaminti skaitmeninius kūrinių originalus, kuriuos galėtų naudoti visi Europos platintojai);b) skatinti platintojus investuoti ypač į ne valstybėse narėse pagamintų Europos filmų bei vaizdo ir garso kūrinių propagavimą ir atitinkamą platinimą;c) remti Europos kūrinių kalbinę įvairovę (dubliažas, subtitravimas ir įvairiakalbė gamyba).1.2.3. Transliavimas per televizijąSkatinti nepriklausomus gamintojus kurti darbus (fantastinius, dokumentinius ir animacinius filmus) iš kelių dalyvaujančių ar bendradarbiaujančių programoje valstybių pakviečiant dalyvauti ne mažiau kaip du, bet geriau daugiau, transliuotojų, atstovaujančių skirtingoms kalbinėms zonoms.Paramos gavėjų parinkimo kriterijai gali būti grindžiami nuostatomis, reikalaujančiomis suskirstyti projektus pagal biudžeto tipą ir kategoriją. Ypatingas dėmesys bus skiriamas tiems garso ir vaizdo kūriniams, kurie padeda atskleisti Europos paveldą bei kalbinę ir kultūrinę įvairovę.Dalis paramos, skirtos kūrinių kalbinei įvairovei (įskaitant garso fonogramų – muzikos ir efektų – gamybą) finansuoti bus skiriama subsidijomis.1.2.4. Tiesioginis Europos kūrinių platinimasTurima omenyje Europos kūrinių platinimą tiesiogiai per pažangiąsias platinimo paslaugų įmones ir naujomis priemonėmis (pvz. internetas, vaizdo įrašai pagal pareikalavimą). Tikslas – skatinti Europos garso ir vaizdo pramonę prisitaikyti prie skaitmeninių technologijų, ypač prie pažangiųjų tiesioginio platinimo paslaugų.Įdiegti paskatas kūriniams keisti į skaitmeninę formą bei šia forma kurti reklamas ir kitą reklaminę medžiagą, taip skatinant Europos kompanijas (tiesioginio ryšio tiekėjus, specialiosios paskirties kanalus, ir t. t.) kurti skaitmeninius Europos kūrinių katalogus, kuriuos būtų galima eksploatuoti naujomis priemonėmis.1.3. Skatinimas1.3.1. Skatinimo ir patekimo į profesines rinkas srityjeProgramos priemonės siekia:a) gerinti sąlygas, lemiančias specialistų patekimą į prekybines parodas ir profesines garso ir vaizdo rinkas Europoje bei už jos ribų ir į specialias techninės bei finansinės paramos programas kaip dalį tokių renginių kaip:- pagrindinės Europos ir tarptautinės kino filmų rinkos,- pagrindinės Europos ir tarptautinės televizijos rinkos,- specialiosios paskirties, ypač animacinių ir dokumentinių filmų, daugialypės terpės bei naujų technologijų, rinkos;b) skatinti kurti duomenų bazę ir (arba) duomenų bazių tinklus apie Europos programų katalogus, skirtus specialistams;c) kai galima, skatinti paramą kinematografijos darbams reklamuoti, pradedant nuo numatyto kūrinio gamybos etapo.Tuo tikslu Komisija skatina operatorių tinklų kūrimą Europos lygiu, ypač remdama bendras iniciatyvas, įtraukiančias valstybines ar privačias nacionalines reklamos įstaigas.Parama dažniausia bus ribojama iki 50 % projekto išlaidų, tačiau gali būti padidinta iki 60 % projektams, kurie atskleidžia Europos kalbinę ir kultūrinę įvairovę.1.3.2. FestivaliaiProgramos priemonės siekia:a) remti garso ir vaizdo festivalius, įgyvendintus bendradarbiaujant ir demonstruojant didelę dalį Europos kūrinių;b) skatinti europinio masto bendrus projektus, apimančius garso ir vaizdo renginius, kuriuose dalyvauja mažiausiai aštuonios programoje dalyvaujančios ar bendradarbiaujančios valstybės, turinčios bendrą veiksmų planą reklamuoti Europos garso ir vaizdo kūrinius bei jų judėjimą.Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į festivalius, kurie padeda reklamuoti valstybėse narėse ar mažą garso ir vaizdo gamybinį pajėgumą turinčiuose regionuose bei jaunųjų režisierių pagamintus kūrinius, ir kurie nustato aktyvią juose rodytų Europos kūrinių platinimą remiančią ir skatinančią politiką.Pirmenybė bus teikiama tiems įmonių tinklų projektams, kurie remia ilgalaikį bendradarbiavimą tarp renginių.Finansinė parama dažniausiai bus ne didesnė kaip 50 % numatytų projekto išlaidų, tačiau gali būti padidinta iki 60 % projektams, kurie padeda atskleisti Europos kalbinę ir kultūrinę įvairovę.1.3.3. Europos filmų bei garso ir vaizdo programų reklamavimo veiklaGlaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis skatinti specialistus organizuoti renginius, skirtus plačiajai visuomenei ir reklamuojančius Europos kiną bei garso ir vaizdo produkciją.1.4. Eksperimentiniai projektaiEksperimentiniai projektai, kurių tikslai apibrėžti 10 straipsnyje, gali būti nukreipti, inter alia, į toliau išvardytas sritis, siekiant atskleisti, kurti tinklus ir reklamuoti:a) kinematografinį paveldą;b) Europos garso ir vaizdo kūrinių archyvus;c) Europos garso ir vaizdo kūrinių katalogus;d) Europos turinio skaitmeninį skleidimą, pavyzdžiui, per pažangias platinimo paslaugų įmones.Eksperimentiniai projektai duos pradžią pasikeitimui patirtimi; jų rezultatai bus plačiai skelbiami, kad paskatintų geriausios praktikos skleidimą.Po dvejų programos įgyvendinimo metų Komisija patikrins eksperimentinių projektų rezultatus ir pasiūlys programos pataisymus.1.5. Lėšų paskirstymasTurimos lėšos bus paskirstomos pagal šias rekomendacijas:Kūrimui | mažiausiai 20 % |Platinimui | mažiausiai 57,5 % |Skatinimui | maždaug 8,5 % |Eksperimentiniams projektams | maždaug 5 % |Horizontaliosioms išlaidoms | mažiausiai 9 % |Visi procentiniai skaičiai yra nurodomieji ir 8 straipsnyje numatytos Komisijos gali būti keičiami 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.2. ĮGYVENDINIMO TVARKA2.1. BūdasĮgyvendindama programą Komisija užtikrins, kad būtų siekiama 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų tikslų.Įgyvendindama programą Komisija, padedama 8 straipsnyje numatyto komiteto, glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis. Ji taip pat konsultuosis su suinteresuotomis šalimis ir užtikrins, kad specialistų dalyvavimas programoje atspindėtų Europos kultūrinę įvairovę.2.2. Finansavimas2.2.1. Bendrijos paramaBendrijos finansavimas neviršys 50 % priemonių (kitų nei tais atvejais, kurie tiksliai nurodyti šiame priede, kai taikomas 60 % maksimumas) įgyvendinimo galutinių išlaidų ir bus suteikiamas sąlyginai grąžintinu avansu ar subsidijomis. Bus pageidaujamos tik su paramą gaunančia priemone tiesiogiai susijusios išlaidos, net ir tada, jei prieš atrankos procedūrą dalį išlaidų apmokės pats paramos gavėjas. Paramą įvairiakalbei gamybai Bendrija suteiks subsidijomis.2.2.2. Pradinis įvertinimas, kontrolė ir paskesnis vertinimasPrieš patvirtindama Bendrijos paramos prašymą, Komisija jį atidžiai įvertins ir nuspręs, ar prašymas atitinka šį sprendimą ir sąlygas, nustatytas šiame priede šio skirsnio 2 ir 3 punktuose.Bendrijos paramos prašyme turi būti:a) finansinis planas, kuriame nurodyti visi projekto finansavimo šaltiniai, įskaitant iš Komisijos prašomą finansinę paramą;b) numatomas darbų grafikas;c) visa kita Komisijos reikalaujama informacija.2.2.3. Finansinės nuostatos ir kontrolėKomisija nustatys įsipareigojimų ir mokėjimų, susijusių su priemonėmis, kurių imasi pagal šį sprendimą, taisykles pagal finansinių reglamentų atitinkamas nuostatas.Ji ypač užtikrins, kad naudojamos administracinės ir finansinės procedūros būtų tinkamos siekiant tikslų ir pritaikytos prie garso ir vaizdo pramonės veiklos bei interesų.2.3. Įgyvendinimas2.3.1. Programą įgyvendina Komisija. Tuo tikslu ji gali kreiptis į nepriklausomus konsultantus ir techninės pagalbos įstaigas, atrinktas konkurso būdu remiantis jų kompetencija šiame sektoriuje, įgyvendinant programą MEDIA II įgyta patirtimi ar kita šioje srityje įgyta patirtimi. Techninė pagalba bus finansuojama iš programos biudžeto. 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka Komisija taip pat gali sudaryti veiksmų partnerystės sutartis su specialiomis organizacijomis, įskaitant ir tas, kurios buvo įkurtos pagal kitas Europos iniciatyvas, tokias kaip Audiovisual Eureka, EURIMAGES bei Europos garso ir vaizdo observatorija, kad galėtų įgyvendinti bendras priemones, padedančias pasiekti programos tikslus reklamos srityje.Komisija atliks galutinę programos paramos gavėjų atranką ir, remdamasi techninės pagalbos pareigūnų atliktu parengiamuoju darbu, nuspręs, pagal 8 straipsnį, dėl finansinės paramos teikimo. Tai bus pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija atrinks kandidatus Bendrijos paramai gauti ir užtikrins programos įgyvendinimo skaidrumą.Kad galėtų vykdyti programą ir, ypač, įvertinti programos finansavimą bei įmonių tinklų veiklą naudojančius projektus, Komisija kvies kūrimo, gamybos, platinimo ir reklamos srityje pripažintus, nepriklausomus ekspertus, kurie, jei būtina, yra patyrę teisių vadybos srityje, ypač naujoje skaitmeninėje aplinkoje.2.3.2. Komisija imsis reikiamų priemonių informacijai apie programos siūlomas galimybes teikti ir užtikrins jos reklamavimą. Komisija taip pat teiks internetu papildomą informaciją apie paramos programas, prieinamas pagal Europos Sąjungos politiką, tiesiogiai susijusią su garso ir vaizdo sektoriumi.Tęsdamos veiklą kartu su MEDIA Desks ir Antennae tinklu bei užtikrindamos, kad šių institucijų profesinis meistriškumas auga, Komisija ir valstybės narės ypač imsis reikiamų priemonių, kad:a) informuotų garso ir vaizdo sektoriaus specialistus apie įvairias paramos programas, prieinamas pagal Europos Sąjungos politikos sritis;b) skelbtų ir reklamuotų šią programą;c) skatintų maksimalų specialistų dalyvavimą programos veikloje;d) padėtų specialistams pateikti projektus konkursams;e) skatintų specialistų tarptautinį bendradarbiavimą;f) palaikytų ryšį tarp įvairių valstybių narių paramos organizacijų siekiant užtikrinti, kad programos veiksmai papildytų nacionalines paramos priemones.--------------------------------------------------