title: 2018 m. vasario 27 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/311, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimą dėl vizų režimo supaprastinimo, dėl to Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo

text:
2.3.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 60/23

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/311
   2018 m. vasario 27 d.
   kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimą dėl vizų režimo supaprastinimo, dėl to Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies a punktą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimą 2014/242/ES dėl Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo sudarymo (1),
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo (2) (toliau – susitarimas) 12 straipsniu įsteigiamas Jungtinis komitetas (toliau – Jungtinis komitetas). Jame visų pirma nustatyta, kad Jungtinis komitetas turi prižiūrėti, kaip įgyvendinamas Susitarimas;

               (2)

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 810/2009 (3) nustatyta tvarka ir sąlygos, taikomos išduodant vizas vykti tranzitu per valstybių narių teritoriją arba būti joje ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį;

               (3)

               reikia parengti bendrąsias gaires, siekiant užtikrinti, kad valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos visiškai nuosekliai įgyvendintų susitarimo nuostatas, ir paaiškinti susitarimo ir susitariančiųjų šalių teisės aktų nuostatų, kurias jos toliau taiko susitarimu nereglamentuojamiems vizų klausimams, tarpusavio ryšį;

               (4)

               tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo;

               (5)

               šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB (4); todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą, jis nėra jai privalomas ir ji neprivalo jo taikyti;

               (6)

               šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (5); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (7)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo 12 straipsniu, dėl to Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo grindžiama prie šio sprendimo pridėtu Jungtinio komiteto sprendimo projektu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2018 m. vasario 27 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ZAHARIEVA

      (1)  OL L 128, 2014 4 30, p. 47.

      (2)  OL L 128, 2014 4 30, p. 49.

      (3)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (OL L 243, 2009 9 15, p. 1).

      (4)  2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).

      (5)  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

      PROJEKTAS
      EUROPOS SĄJUNGOS IR AZERBAIDŽANO RESPUBLIKOS SUSITARIMU DĖL VIZŲ REŽIMO SUPAPRASTINIMO ĮSTEIGTO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …/201…
      … m. … … d.
      dėl to Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo
      JUNGTINIS KOMITETAS,
      atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimą dėl vizų režimo supaprastinimo (toliau – susitarimas) (1), ypač į jo 12 straipsnį,
      kadangi susitarimas įsigaliojo 2014 m. rugsėjo 1 d.,
      PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo įgyvendinimo bendrosios gairės išdėstomos šio sprendimo priede.
      2 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

         Priimta …

               Europos Sąjungos vardu

               Azerbaidžano Respublikos vardu

         (1)  ES OL L 128, 2014 4 30, p. 49.

      PRIEDAS
      EUROPOS SĄJUNGOS IR AZERBAIDŽANO RESPUBLIKOS SUSITARIMO DĖL VIZŲ REŽIMO SUPAPRASTINIMO ĮGYVENDINIMO BENDROSIOS GAIRĖS
      Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo (toliau – susitarimas), kuris įsigaliojo 2014 m. rugsėjo 1 d., tikslas – remiantis abipusiškumo pagrindu supaprastinti vizų išdavimo Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos piliečiams, kai numatomo buvimo trukmė yra ne ilgesnė kaip 90 dienų per 180 dienų laikotarpį, tvarką.
      Siekiant supaprastinti vizų išdavimo Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos piliečiams tvarką, susitarime nustatomos, remiantis abipusiškumo pagrindu, teisiškai privalomos teisės ir pareigos.
      Šiomis gairėmis, kurias priėmė susitarimo 12 straipsniu įsteigtas Jungtinis komitetas (toliau – Jungtinis komitetas), siekiama užtikrinti, kad Sąjungos valstybių narių (toliau – valstybės narės) ir Azerbaidžano Respublikos diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos darniai įgyvendintų susitarimą. Šios gairės nėra susitarimo dalis, todėl jos nėra teisiškai privalomos. Vis dėlto diplomatinio ir konsulinio korpuso darbuotojams primygtinai rekomenduojama nuosekliai jomis vadovautis įgyvendinant susitarimą.
      Ketinama šias gaires atnaujinti, atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant susitarimą; už jų atnaujinimą atsakingas Jungtinis komitetas.
      Siekiant užtikrinti nuolatinį ir darnų susitarimo įgyvendinimą ir laikantis Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto darbo tvarkos taisyklių, Šalys susitarė tarp oficialių Jungtinio komiteto posėdžių palaikyti neformalius ryšius, siekiant išspręsti skubius klausimus. Išsamios ataskaitos dėl šių klausimų ir neformalių ryšių bus pateiktos kitame Jungtinio komiteto posėdyje.
      I.   BENDRIEJI KLAUSIMAI
      1.1.   Tikslas ir taikymo sritis
      Susitarimo 1 straipsnyje nustatyta: „Šio susitarimo tikslas – abipusiškumo pagrindu supaprastinti vizų ne ilgesniam kaip 90 dienų per 180 dienų buvimo laikotarpiui išdavimo tvarką Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos piliečiams.“
      Susitarimas taikomas visiems Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos piliečiams, teikiantiems prašymus išduoti trumpalaikę vizą, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje jie gyvena.
      Susitarimas netaikomas asmenims be pilietybės, turintiems bet kurios valstybės narės ar Azerbaidžano Respublikos išduotą leidimą gyventi. Tos kategorijos asmenims taikomos Sąjungos vizų acquis taisyklės ir Azerbaidžano Respublikos nacionalinė teisė.
      1.2.   Susitarimo taikymo sritis
      Susitarimo 2 straipsnyje nustatyta:

         „1.   Šiuo susitarimu numatomas vizų režimo supaprastinimas taikomas Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos piliečiams tik tais atvejais, kai jie neatleidžiami nuo vizos reikalavimo Azerbaidžano Respublikos, Sąjungos arba valstybių narių įstatymais ir kitais teisės aktais, šiuo susitarimu arba kitais tarptautiniais susitarimais.
         2.   Šiame susitarime nenumatytiems klausimams, pvz., atsisakymui išduoti vizą, kelionės dokumentų pripažinimui, pragyvenimui pakankamų lėšų įrodymui ir draudimui atvykti bei išsiuntimo priemonėms, taikoma Azerbaidžano Respublikos, valstybių narių nacionalinė teisė arba Sąjungos teisė.“

      Nedarant poveikio susitarimo 10 straipsniui (kuriame numatyta išimtis dėl vizų reikalavimo taikymo Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos piliečiams, turintiems galiojančius diplomatinius pasus), susitarimas neturi įtakos galiojančioms vizos reikalavimo ir jo netaikymo taisyklėms. Pavyzdžiui, Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001 (1) 4 straipsniu valstybėms narėms leidžiama numatyti vizos reikalavimo išimtis, be kitų asmenų kategorijų, civilinio oro ir jūrų transporto įguloms.
      Atsižvelgiant į tai, reikėtų pridurti, kad pagal Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo, sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos Vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo, įgyvendinimo (2) 21 straipsnį visos Šengeno valstybės narės turi pripažinti, kad viena kitos išduotos ilgalaikės vizos arba leidimai gyventi galioja trumpalaikiam buvimui viena kitos teritorijoje. Visos Šengeno valstybės narės pripažįsta Šengeno asocijuotųjų šalių išduotus leidimus gyventi, D kategorijos vizas ir trumpalaikes vizas, reikalingas atvykimui ir trumpam buvimui.
      Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009 (3) (Vizų kodeksas) taikomas visiems klausimams, nepatenkantiems į susitarimo taikymo sritį, kaip antai Šengeno valstybės narės, atsakingos už prašymo išduoti vizą tvarkymą, nustatymui, atsisakymo išduoti vizą pagrindimui, teisei apskųsti neigiamą sprendimą ir asmeninio pokalbio su prašymą išduoti vizą pateikusiu asmeniu bendrai taisyklei, taip pat visos susijusios informacijos apie prašymą išduoti vizą teikimui. Be to, visiems klausimams, nepatenkantiems į susitarimo taikymo sritį, kaip antai dėl kelionės dokumentų pripažinimo, pragyvenimui pakankamų lėšų įrodymo, atsisakymo leisti atvykti į valstybių narių teritoriją bei išsiuntimo priemonių, atitinkamais atvejais ir toliau bus taikomos Šengeno taisyklės, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 (4) (t. y. dėl atsisakymo leisti atvykti į teritoriją, pragyvenimui pakankamų lėšų įrodymo ir kt.), ir nacionalinės teisės aktai.
      NET jeigu tenkinamos susitarime numatytos sąlygos, pavyzdžiui, prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo pateikia 4 straipsnyje nurodytoms keliautojų kategorijoms nustatytą kelionės tikslą patvirtinantį dokumentą, gali būti atsisakyta išduoti vizą, jeigu netenkinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 (Šengeno sienų kodekso) 6 straipsnyje nustatytos sąlygos, t. y. asmuo neturi galiojančio kelionės dokumento, dėl jo paskelbtas perspėjimas Šengeno informacinės sistemos (toliau – SIS), asmuo laikomas keliančiu pavojų viešajai tvarkai, vidaus saugumui ir kt.
      Galima taikyti ir kitas pagal Vizų kodeksą nustatytas lanksčias vizų išdavimo sąlygas. Pavyzdžiui, asmenims, kurie nepriklauso susitarimo 5 straipsnyje nustatytoms asmenų kategorijoms, gali būti išduodamos daugkartinės ilgalaikės vizos, galiojančios iki penkerių metų, jeigu tenkinamos Vizų kodekso 24 straipsnyje nustatytos sąlygos. Taip pat toliau bus taikomos Vizų kodekso 16 straipsnio 5 ir 6 dalių nuostatos, kuriomis leidžiama neimti vizos mokesčio arba jį sumažinti.
      Azerbaidžano Respublikos atveju Azerbaidžano Respublikos migracijos kodeksas (5) ir kiti atitinkami norminiai teisės aktai taikomi visiems klausimams, nepatenkantiems į susitarimo taikymo sritį, kaip antai atsisakymo išduoti vizą pagrindimui, teisei apskųsti neigiamą sprendimą arba asmeninio pokalbio su prašymą išduoti vizą pateikusiu asmeniu bendrai taisyklei, taip pat informacijos apie prašymą išduoti vizą teikimui, kelionės dokumentų pripažinimui, pragyvenimui pakankamų lėšų įrodymui, atsisakymui leisti atvykti į Azerbaidžano Respublikos teritoriją, išsiuntimo iš šalies priemonėms.
      Toliau taikomos kitos pagal Azerbaidžano Respublikos nacionalinę teisę leidžiamos lanksčios vizų išdavimo sąlygos, jeigu jomis prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui nustatoma palankesnė tvarka. Pavyzdžiui, toliau bus taikomos Azerbaidžano Respublikos įstatymo dėl valstybinių mokesčių 17 straipsnio 2 dalies nuostatos, kuriomis leidžiama netaikyti vizos mokesčio, ir Azerbaidžano Respublikos migracijos kodekso 38 straipsnio nuostatos, kuriomis leidžiama išduoti elektronines vizas.
      NET jeigu tenkinamos susitarime numatytos sąlygos, pavyzdžiui, prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo pateikia 4 straipsnyje nurodytoms keliautojų kategorijoms nustatytą kelionės tikslą patvirtinantį dokumentą, gali būti atsisakyta išduoti vizą, jeigu netenkinamos Azerbaidžano Respublikos migracijos kodekso 36 straipsnyje nustatytos sąlygos (išskyrus jo 36 straipsnio 1 dalies 7 punktą) arba Azerbaidžano Respublikos migracijos kodekso 16 straipsnyje išvardytų aplinkybių atveju.
      1.3.   Vizų rūšys, kurios patenka į susitarimo taikymo sritį
      Susitarimo 3 straipsnio d punkte „viza“ apibrėžta kaip „valstybės narės arba Azerbaidžano Respublikos išduotas leidimas vykti tranzitu per valstybių narių arba Azerbaidžano Respublikos teritoriją arba per 180 dienų laikotarpį į tą teritoriją atvykti numatytam laikui, kuris yra ne ilgesnis kaip 90 dienų.“
      Susitarime nustatyta supaprastinta tvarka taikoma ir vienodoms vizoms, galiojančioms visoje valstybių narių teritorijoje, ir riboto teritorinio galiojimo vizoms.
      Susitarimu nustatyta supaprastinta tvarka taikoma visoms Azerbaidžano Respublikos migracijos kodekso 5 skyriuje nurodytoms vizoms.
      1.4.   Viza nustatyto leidžiamo buvimo trukmės apskaičiavimas
      Šengenų sienų kodekse trumpalaikio buvimo sąvoka suformuluota taip: „kurio bendra trukmė neviršija 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį, kai laikoma, kad kiekviena tokio buvimo diena įeina į 180 dienų laikotarpį“.
      Ši apibrėžtis taip pat taikoma Azerbaidžano Respublikos trumpalaikėms vizoms, išduotoms laikantis susitarimo.
      Atvykimo diena bus laikoma pirma buvimo valstybių narių teritorijoje diena, o išvykimo diena – paskutinė buvimo valstybių narių teritorijoje diena. Sąvoka „bet kuris“ reiškia, kad taikomas „slenkantis“ 180 dienų ataskaitinis laikotarpis, kai atsižvelgiama į kiekvieną buvimo dieną per praėjusį 180 dienų laikotarpį, siekiant patikrinti, ar ir toliau tenkinamas 90 dienų per 180 dienų laikotarpį reikalavimas. Tai reiškia, kad, jei valstybių narių teritorijoje nebūnama nepertraukiamą 90 dienų laikotarpį, galima skaičiuoti naują buvimo iki 90 dienų laikotarpį.
      Trumpalaikio buvimo skaičiuoklę, kuria galima apskaičiuoti pagal naująsias taisykles leidžiamo buvimo laikotarpį, galima rasti internete adresu http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.
      Toliau pateikiamas buvimo trukmės apskaičiavimo pagal dabartinę apibrėžtį pavyzdys.
      Asmuo, turintis daugkartinę vizą vieniems metams (2014 m. balandžio 18 d.–2015 m. balandžio 18 d.), pirmą kartą į šalį atvyksta 2014 m. balandžio 19 d. ir joje būna tris dienas. Tuomet tas pats asmuo dar kartą atvyksta 2014 m. birželio 18 d. ir būna 86 dienas. Kokia yra padėtis konkrečiomis datomis? Kada tam asmeniui bus vėl leista atvykti?
      2014 m. rugsėjo 11 d.: per pastarąsias 180 dienų (2014 m. kovo 16 d.–2014 m. rugsėjo 11 d.) asmuo išbuvo tris dienas (2014 m. balandžio 19–21 d.) ir dar 86 dienas (2014 m. birželio 18 d.–2014 m. rugsėjo 11 d.) = 89 dienos, taigi leistino buvimo trukmė neviršyta. Asmuo šalyje gali būti dar vieną dieną.
      Nuo 2014 m. spalio 16 d.: asmuo gali atvykti ir būti dar tris dienas (2014 m. spalio 16 d. buvimo nuo 2014 m. balandžio 19 d. laikotarpis nebeaktualus (nepatenka į 180 dienų laikotarpį); 2014 m. spalio 17 d. buvimo nuo 2014 m. balandžio 20 d. laikotarpis nebeaktualus (nepatenka į 180 dienų laikotarpį ir t. t.).
      Nuo 2014 m. gruodžio 15 d.: asmuo gali atvykti ir būti dar 86 dienas (2014 m. gruodžio 15 d. buvimo nuo 2014 m. birželio 18 d. laikotarpis nebeaktualus (nepatenka į 180 dienų laikotarpį); 2014 m. gruodžio 16 d. buvimas 2014 m. birželio 16 d. nebeaktualus ir t. t.
      1.5.   Padėtis, susijusi su valstybėmis narėmis, kurios taiko dar ne visas Šengeno acquis nuostatas, valstybėmis narėmis, kurios nedalyvauja vykdant Sąjungos bendrą vizų politiką, ir asocijuotosiomis šalimis
      Valstybėms narėms, kurios į Sąjungą įstojo 2004 m. (Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija), 2007 m. (Bulgarija ir Rumunija) ir 2013 m. (Kroatija), susitarimas privalomas nuo jo įsigaliojimo dienos.
      Bulgarija, Kroatija, Kipras ir Rumunija įgyvendina dar ne visas Šengeno acquis nuostatas. Šios šalys ir toliau išduos nacionalines vizas, galiojančias tik jų teritorijoje. Toms valstybėms narėms visiškai įgyvendinus Šengeno acquis, jos taikys susitarimą visa apimtimi.
      Visiems klausimams, nepriskiriamiems į Susitarimo taikymo sritį, nacionalinė teisė ir toliau taikoma iki tos dienos, kai tos valstybės narės visiškai įgyvendins Šengeno acquis. Nuo tos dienos klausimams, kurie nereglamentuojami susitarimu, galioja Šengeno taisyklės ir (arba) nacionalinė teisė.
      Bulgarija, Kroatija, Kipras ir Rumunija gali pripažinti visų Šengeno valstybių narių bei asocijuotųjų šalių leidimus gyventi, D kategorijos vizas ir trumpalaikes vizas, išduotas trumpalaikiam buvimui jų teritorijoje (6).
      Pagal Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo dėl laipsniško bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo 21 straipsnį visos tos Konvencijos šalys turi pripažinti, kad viena kitos išduotos ilgalaikės vizos arba leidimai gyventi galioja trumpalaikiam buvimui viena kitos teritorijoje. Šios Konvencijos šalys ir asocijuotosios šalys pripažįsta viena kitos išduotus leidimus gyventi, D kategorijos vizas ir trumpalaikes vizas, reikalingas atvykimui ir trumpam buvimui.
      Susitarimas netaikomas Danijai, Airijai ir Jungtinei Karalystei, tačiau prie jo pridėtos bendros deklaracijos, kuriose išreikštas tų valstybių narių pageidavimas su Azerbaidžano Respublika sudaryti dvišalius susitarimus dėl vizų režimo supaprastinimo.
      Nors Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija ir Šveicarija yra asocijuotosios Šengeno susitarimo šalys, joms susitarimas netaikomas. Vis dėlto prie susitarimo pridėta bendra deklaracija dėl šių asocijuotųjų Šengeno susitarimo šalių pageidavimo nedelsiant su Azerbaidžano Respublika sudaryti dvišalius susitarimus dėl trumpalaikių vizų išdavimo režimo supaprastinimo.
      Azerbaidžano Respublikos Vyriausybė ir Norvegijos Karalystės Vyriausybė 2013 m. gruodžio 3 d. pasirašė Susitarimą dėl vizų režimo supaprastinimo, kuris įsigaliojo 2015 m. birželio 1 d. Azerbaidžano Respublikos Vyriausybė ir Šveicarijos Federalinė Taryba 2016 m. spalio 10 d. pasirašė Susitarimą dėl vizų režimo supaprastinimo, kuris įsigaliojo 2017 m. balandžio 1 d. Be to, 2017 m. vasario 15 d. įsigaliojo Azerbaidžano Respublikos Vyriausybės ir Lichtenšteino Kunigaikštystės Vyriausybės Susitarimas dėl abipusio taisyklių taikymo, kuris paminėtas Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarime dėl vizų režimo supaprastinimo.
      1.6.   Susitarimas ir dvišaliai susitarimai
      Susitarimo 13 straipsnyje nustatyta:

         „Nuo šio susitarimo įsigaliojimo dienos jo nuostatos yra viršesnės už visų dvišalių arba daugiašalių sutarčių ar susitarimų, sudarytų tarp atskirų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos, nuostatas tiek, kiek šių sutarčių ar susitarimų nuostatos apima klausimus, reglamentuojamus šiuo susitarimu.“

      Nuo susitarimo įsigaliojimo dienos nustojo galioti valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos sudarytų dvišalių susitarimų nuostatos dėl klausimų, priskiriamų susitarimo taikymo sričiai. Pagal Sąjungos teisę valstybės narės turi imtis būtinų priemonių, kad pašalintų savo dvišalių susitarimų ir susitarimo nesuderinamumą.
      Jeigu valstybė narė sudarė dvišalį susitarimą arba sutartį su Azerbaidžano Respublika dėl klausimų, nepatenkančių į susitarimo taikymo sritį, pavyzdžiui, dėl galimybės netaikyti vizos reikalavimo tarnybinių pasų turėtojams, įsigaliojus susitarimui ta išimtis būtų taikoma toliau.
      Dvišalius susitarimus su Azerbaidžano Respublika, kuriuose numatyta netaikyti vizos reikalavimo tarnybinių pasų turėtojams, yra sudariusios šios valstybės narės: Austrija, Bulgarija, Italija, Latvija, Kroatija, Portugalija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija ir Vengrija (7).
      Valstybės narės tarnybinių pasų turėtojams taikoma vizų režimo išimtis galioja tik kelionėms šios valstybės narės teritorijoje, bet ne kelionėms į kitas Šengeno erdvei priklausančias valstybes nares.
      II.   KONKREČIOS NUOSTATOS
      2.1.   Visiems prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims galiojančios taisyklės
      Primenama, kad toliau nurodytos lengvatos, susijusios su vizos mokesčiu, prašymų išduoti vizą tvarkymo procedūrų trukme, išvykimu, jeigu buvo prarasti arba pavogti dokumentai, ir vizos pratęsimu išskirtinėmis aplinkybėmis, taikomos visiems prašymą išduoti vizą pateikiantiems Azerbaidžano Respublikos arba valstybės narės piliečiams ir vizos turėtojams, kuriems taikomas susitarimas, įskaitant turistus.
      2.1.1.   Prašymo išduoti vizą tvarkymo mokestis
      Susitarimo 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

         „1.   Prašymo išduoti vizą tvarkymo mokestis yra 35 EUR“.

      Pagal susitarimo 6 straipsnio 1 dalį prašymo išduoti vizą tvarkymo mokestis yra 35 EUR. Tas mokestis taikomas visiems Azerbaidžano Respublikos ar Sąjungos piliečiams, pateikusiems prašymą išduoti trumpalaikę vizą (įskaitant turistus), neatsižvelgiant į atvykimų skaičių.
      Susitarimo 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta:

         „2.   Nedarant poveikio šio straipsnio 3 daliai, nuo prašymo išduoti vizą tvarkymo mokesčio atleidžiami šių kategorijų asmenys:

                     a)

                     Europos Sąjungos piliečių, teisėtai gyvenančių Azerbaidžano Respublikos teritorijoje arba Azerbaidžano Respublikos piliečių, teisėtai gyvenančių valstybių narių teritorijoje, arba Europos Sąjungos piliečių, gyvenančių valstybės narės, kurios piliečiai jie yra, teritorijoje, ir Azerbaidžano Respublikos piliečių, gyvenančių Azerbaidžano Respublikos teritorijoje, artimi giminaičiai – sutuoktiniai, vaikai (įskaitant įvaikius), tėvai (įskaitant globėjus), seneliai ir vaikaičiai;

                     b)

                     oficialių delegacijų nariai, įskaitant nuolatinius oficialių delegacijų narius, kurie pagal oficialų valstybėms narėms, Europos Sąjungai ar Azerbaidžano Respublikai adresuotą kvietimą dalyvaus oficialiuose susitikimuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos Azerbaidžano Respublikos arba kurios nors iš valstybių narių teritorijoje organizuoja tarpvalstybinės organizacijos;

                     c)

                     mokiniai, studentai, aukštesnių studijų pakopų studentai ir lydintieji mokytojai, kurie vyksta studijų arba mokymo tikslais, įskaitant mainų programas ir kitokią su mokyklomis susijusią veiklą;

                     d)

                     neįgalieji ir, jei reikia, juos lydintys asmenys;“.

      Kad nebūtų imamas vizos mokestis, reikėtų pateikti dokumentus, kad abu prašymus išduoti vizą pateikiantys asmenys priklauso šiai kategorijai. Tais atvejais, kai prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens negalia akivaizdi (aklieji, galūnių netekę asmenys), pakanka konsulinės įstaigos vizualaus pripažinimo.
      Pagrįstais atvejais prašymą išduoti vizą gali pateikti neįgaliojo atstovas ar globėjas;

                  „e)

                  tarptautinių sporto renginių dalyviai ir juos lydintys asmenys, einantys profesines pareigas;. (Pastaba. Sirgaliai nebus laikomi lydinčiaisiais asmenimis);

                  f)

                  mokslo, kultūros ir meno veikloje, įskaitant universitetų ir kitokias mainų programas, dalyvaujantys asmenys;

                  g)

                  asmenys, pateikę dokumentus, įrodančius jų kelionės būtinybę dėl humanitarinių priežasčių, įskaitant skubios medicininės pagalbos gavimą, ir tokį asmenį lydintis asmuo, arba asmenys, vykstantys į artimo giminaičio laidotuves arba norintys aplankyti sunkiai sergantį artimą giminaitį;

                  h)

                  pilietinės visuomenės organizacijų atstovai, kai vykstama mokymosi, seminarų, konferencijų tikslais, įskaitant mainų programas;“.

            Kad iš šios kategorijos nebūtų imamas vizos mokestis, prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys turi pateikti dokumentus, kuriais patvirtinama, kad jie yra valstybėse narėse arba Azerbaidžano Respublikoje registruotų pilietinės visuomenės organizacijų arba ne pelno organizacijų nariai – žr. susitarimo 4 straipsnį.

                     „i)

                     pensininkai;“.

      Kad iš šios kategorijos nebūtų imamas vizos mokestis, prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys turi pateikti savo, kaip pensininko, statusą patvirtinančius dokumentus. Nuo šio mokesčio neatleidžiama tais atvejais, kai kelionės tikslas yra mokama veikla;

                  „j)

                  vaikai iki 12 metų;

                  k)

                  žurnalistai ir juos lydintys techniniai darbuotojai, atliekantys profesines pareigas;“.

            Kad iš šios kategorijos nebūtų imamas vizos mokestis, prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys turi pateikti dokumentus, kuriais patvirtinama, kad jie yra žurnalistų arba žiniasklaidos darbuotojų profesinių organizacijų nariai – žr. susitarimo 4 straipsnį.
      Valstybių narių atveju iš pirmiau nurodytų kategorijų asmenų mokestis neimamas. Be to, pagal Vizų kodekso 16 straipsnio 4 dalį reikalavimas mokėti vizos mokestį taip pat netaikomas šių kategorijų asmenims:

                  —

                  trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, Europos Sąjungoje keliaujantiems mokslinių tyrimų vykdymo tikslais, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje 2005/761/EB (8);

                  —

                  ne pelno organizacijų atstovams, jaunesniems nei 25 metų amžiaus, dalyvaujantiems seminaruose, konferencijose, sporto, kultūros ar švietimo renginiuose, kuriuos organizuoja ne pelno organizacijos.

            Vizų kodekso 16 straipsnio 6 dalyje nustatyta. kad:

         „6.   Atskirais atvejais mokėtina vizos mokesčio suma gali būti neimama arba sumažinama, kai šia priemone skatinami kultūriniai ar sportiniai interesai bei interesai užsienio politikos bei vystymosi politikos srityse ir kitose esminių visuomeninės svarbos interesų srityse arba dėl humanitarinių priežasčių.“

      Vizų kodekso 16 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad vizos mokestis mokamas eurais, trečiosios šalies, kurioje pateikiamas prašymas, nacionaline valiuta arba toje šalyje paprastai naudojama valiuta ir nėra grąžinamas, išskyrus atvejus, kai prašymas yra nepriimtinas arba konsulatas nėra kompetentingas.
      Siekiant išvengti neatitikimų, dėl kurių galėtų būti ieškoma palankiausių vizos išdavimo sąlygų, valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos Azerbaidžano Respublikoje turėtų siekti visiems prašymą išduoti vizą pateikiantiems Azerbaidžano piliečiams nustatyti panašų vizos mokestį, kai mokestis imamas užsienio valiuta.
      Panašiai Azerbaidžano Respublikos atveju, pagal Azerbaidžano Respublikos įstatymo dėl valstybinių mokesčių 17 straipsnio 2 dalį mokestis neimamas iš šių kategorijų užsienio piliečių:

                  —

                  valstybinių delegacijų narių ir pareigūnų;

                  —

                  tarptautinių humanitarinės pagalbos organizacijų atstovų Azerbaidžano Respublikoje;

                  —

                  asmenų, kurie studijuoja arba užsiima pedagogine veikla pagal valstybines programas;

                  —

                  asmenų, keliaujančių gynybos tikslais.

            Prašymą išduoti vizą pateikiantiems Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos piliečiams bus išduodamas sumokėto vizos mokesčio kvitas.
      Susitarimo 6 straipsnio 3 dalyje nustatyta:

         „3.   Jei išduodama vizas valstybė narė arba Azerbaidžano Respublika bendradarbiauja su išorės paslaugų teikėju, jis gali imti aptarnavimo mokestį. Šis mokestis proporcingas išorės paslaugų teikėjo išlaidoms, patirtoms teikiant paslaugą, ir neviršija 30 EUR. Valstybės narės ir Azerbaidžano Respublika visiems prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims palieka galimybę tiesiogiai teikti prašymus jų konsulatuose.
         Bendradarbiaudamas su Sąjunga išorės paslaugų teikėjas vykdo veiklą laikydamasis Vizų kodekso ir visapusiškai laikydamasis Azerbaidžano Respublikos teisės aktų.
         Bendradarbiaudamas su Azerbaidžano Respublika, išorės paslaugų teikėjas vykdo veiklą laikydamasis Azerbaidžano Respublikos ir ES valstybių narių teisės aktų.“

      Vizų kodekso 43 straipsnyje pateikiama išsami informacija apie bendradarbiavimo su išorės paslaugų teikėjais tvarka ir jų užduotis.
      2.1.2.   Prašymų išduoti vizą tvarkymo procedūrų trukmė
      Susitarimo 7 straipsnyje nustatyta:

         „1.   Valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos priima sprendimą dėl prašymo išduoti vizą per 10 kalendorinių dienų nuo prašymo ir vizai išduoti reikalingų dokumentų gavimo.
         2.   Atskirais atvejais, t. y. jeigu reikalingas išsamesnis prašymo nagrinėjimas, sprendimo dėl prašymo išduoti vizą priėmimo laikotarpis gali būti pratęstas iki 30 kalendorinių dienų.
         3.   Skubiais atvejais sprendimo dėl prašymo išduoti vizą priėmimo laikotarpis gali būti sutrumpintas iki 2 arba mažiau darbo dienų.“

      Iš esmės sprendimas dėl prašymo išduoti vizą bus priimamas per 10 kalendorinių dienų nuo priimtino prašymo išduoti vizą pateikimo dienos.
      Atskirais atvejais, t. y. kai prašymą reikia išnagrinėti išsamiau, arba atstovavimo atveju, kai konsultuojamasi su atstovaujamosios valstybės narės valdžios institucijomis, tas laikotarpis gali būti pratęstas iki 30 kalendorinių dienų.
      Visi tie terminai pradedami skaičiuoti tik nuo tada, kai parengiama išduoti vizą prašymo byla, t. y. nuo prašymo išduoti vizą ir patvirtinamųjų dokumentų gavimo dienos.
      Paprastai diplomatinėse atstovybėse ir konsulinėse įstaigose, kuriose veikia susitikimo paskyrimo sistema, laikas iki susitikimo neskaičiuojamas kaip prašymo nagrinėjimo laikas. Šis klausimas, taip pat kitos praktinės prašymo išduoti vizą pateikimo sąlygos, reglamentuojamos Vizų kodekso 9 straipsnio ir Azerbaidžano Respublikos migracijos kodekso bendrosiomis taisyklėmis.
      Susitarimo 7 straipsnio 3 dalyje numatyta:

         „Jei reikalaujama, kad prašymai išduoti vizą būtų pateikiami susitarus dėl susitikimo, toks susitikimas paprastai turi įvykti per dvi savaites nuo tos dienos, kai jo buvo paprašyta.“

         „Pagrįstais skubiais atvejais“ (kai dėl priežasčių, kurių prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo negalėjo numatyti, prašymo išduoti vizą nebuvo galima pateikti anksčiau) „konsulatas gali leisti prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims pateikti jį nesusitarus dėl susitikimo arba susitikimas paskiriamas nedelsiant.“

      Siekiant įgyvendinti susitarimo 7 straipsnio 3 dalį, nustatant susitikimo laiką reikėtų atsižvelgti į galimą skubą, kurios gali paprašyti prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo. Sprendimą sutrumpinti sprendimo dėl prašymo išduoti vizą priėmimo laikotarpį priima konsulinis pareigūnas.
      2.1.3.   Išvykimas iš šalies, jeigu buvo prarasti arba pavogti asmens tapatybės dokumentai
      Susitarimo 8 straipsnyje nustatyta:

         „Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos piliečiai, pametę savo asmens tapatybės dokumentus arba iš kurių šie dokumentai buvo pavogti jiems lankantis Azerbaidžano Respublikos arba valstybių narių teritorijoje, gali išvykti iš Azerbaidžano Respublikos arba valstybių narių teritorijos be vizos arba kitokio leidimo, pateikę galiojančius asmens tapatybės dokumentus, suteikiančius teisę kirsti sieną, išduotus valstybių narių arba Azerbaidžano Respublikos diplomatinių atstovybių arba konsulinių įstaigų.“

      Jeigu asmens tapatybės dokumentai prarandami arba pavagiami, iš Azerbaidžano Respublikos arba Šengeno erdvės bus galima išvykti pateikus diplomatinių atstovybių arba konsulinių įstaigų išduotus galiojančius asmens tapatybės dokumentus, kuriais vizų turėtojams suteikiama teisė kirsti sieną. Priimančiosios šalies valdžios institucijos negali tikėtis, kad vizos turėtojas arba konsulinė įstaiga pateiks papildomus dokumentus ar leidimus arba vykdys papildomus formalumus.
      2.1.4.   Vizos galiojimo pratęsimas išskirtinėmis aplinkybėmis
      Susitarimo 9 straipsnyje nustatyta:

         „Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos piliečiams, kurie neturi galimybės išvykti iš Azerbaidžano Respublikos arba valstybių narių teritorijos iki jų vizoje nurodytos datos dėl force majeure priežasčių, jiems išduotų vizų galiojimo ir (arba) buvimo terminas pratęsiamas nemokamai pagal Azerbaidžano Respublikos arba priimančiosios valstybės narės teisės aktus laikotarpiui, kuris reikalingas grįžimui į valstybę, kurioje jie gyvena.“

      Dėl galimybės pratęsti vizos galiojimą dėl pagrįstų asmeninių priežasčių, kai vizos turėtojas negali išvykti iš valstybės narės teritorijos iki vizos įklijoje nurodytos datos, taikomos Vizų kodekso 33 straipsnio nuostatos, jei jos yra suderinamos su susitarimu. Tačiau, pagal susitarimą viza nemokamai pratęsiama dėl force majeure arba humanitarinių priežasčių.
      Azerbaidžano Respublikos atveju Migracijos kodeksu remiamasi sprendžiant klausimus, susijusius su užsieniečių laikino buvimo Azerbaidžano Respublikoje laikotarpio pratęsimu.
      Sprendimas dėl užsieniečių laikino buvimo Azerbaidžano Respublikoje laikotarpio pratęsimo yra oficialus dokumentas, kuriuo užsieniečiams suteikiama teisė laikinai būti Azerbaidžano Respublikoje.
      Užsieniečiai, kurių laikino buvimo Azerbaidžano Respublikoje laikotarpis buvo pratęstas, pateikę savo pasą arba kitą teisę kirsti sieną suteikiantį dokumentą ir sprendimą dėl laikino buvimo šalyje laikotarpio pratęsimo gali išvykti iš šalies per valstybės sienos perėjimo punktus.
      2.2.   Taisyklės, taikomos kai kurių kategorijų prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims
      2.2.1.   Kelionės tikslą patvirtinantys dokumentai
      Iš visų susitarimo 4 straipsnio 1 dalyje išvardytų kategorijų asmenų bus reikalaujama pateikti tik nurodytus kelionės tikslą patvirtinančius dokumentus. Kaip nustatyta susitarimo 4 straipsnio 3 dalyje, nebus reikalaujama jokio kito kelionės tikslo pagrindimo, kvietimo arba patvirtinimo.
      Tačiau tai nereiškia, kad nebus taikomas bendras reikalavimas asmeniškai pateikti prašymą išduoti vizą arba dokumentus, kuriais patvirtinamas pavyzdžiui, pragyvenimo šaltinis.
      Jei atskirais atvejais išlieka abejonių dėl kelionės tikslą patvirtinančio dokumento autentiškumo, pagal Vizų kodekso 21 straipsnio 8 dalį ir Azerbaidžano Respublikos migracijos kodeksą prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo gali būti kviečiamas atvykti į ambasadą ir (arba) konsulatą papildomo pokalbio, per kurį tam prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui gali būti pateikiama klausimų dėl faktinio kelionės tikslo arba ketinimo grįžti. Tokiais atskirais atvejais prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo gali pats savanoriškai arba konsulinio pareigūno prašymu pateikti papildomų dokumentų. Tačiau tokia praktika neturi būti taikoma sistemingai ir ją atidžiai stebės Jungtinis komitetas.
      Paprastai kartu su prašymu išduoti vizą bus pateikiamas susitarimo 4 straipsnio 1 dalyje reikalaujamo dokumento originalas. Vis dėlto konsulatas gali pradėti nagrinėti prašymą išduoti vizą remdamasis dokumento faksimile arba kopijomis. Nepaisant to, konsulatas gali paprašyti dokumento originalo, kai pateikiamas pirmasis prašymas išduoti vizą; dokumento originalo taip pat bus prašoma atskirais atvejais, jeigu kyla kokių nors abejonių.
      Susitarimo 4 straipsnyje nepaminėtų kategorijų asmenims (pavyzdžiui, turistams) toliau taikomos šiuo metu galiojančios taisyklės, susijusios su kelionės tikslą patvirtinančiais dokumentais. Šios taisyklės taip pat taikomos dokumentams dėl tėvų sutikimo, reikalingo jaunesnių kaip 18 metų amžiaus vaikų kelionių atveju.
      Klausimams, nepatenkantiems į šio susitarimo taikymo sritį, kaip antai kelionės dokumentų pripažinimas ir su grįžimu susijusios garantijos ir pakankamos pragyvenimo lėšos, taikomos Šengeno taisyklės ir nacionalinė teisė.
      Susitarimo 4 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad:

         „1.   Šių kategorijų Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos piliečiams pakanka toliau išvardytų dokumentų vykimo į kitą susitariančiąją šalį tikslui pagrįsti:

                     a)

                     artimiems giminaičiams – sutuoktiniams, vaikams (įskaitant įvaikius), tėvams (įskaitant globėjus), seneliams ir vaikaičiams, lankantiems Europos Sąjungos piliečius, teisėtai gyvenančius Azerbaidžano Respublikos teritorijoje arba Azerbaidžano Respublikos piliečius, teisėtai gyvenančius valstybėse narėse, arba Europos Sąjungos piliečius, gyvenančius valstybės narės, kurios piliečiai jie yra, teritorijoje, arba Azerbaidžano Respublikos piliečius, gyvenančius Azerbaidžano Respublikos teritorijoje:

                                 —

                                 priimančiojo asmens raštiško kvietimo;“.

      Kviečiančiojo asmens parašo autentiškumą turi patvirtinti kompetentinga institucija, remdamasi gyvenamosios šalies nacionalinės teisės aktais. Kvietimą turėtų patvirtinti kompetentingos institucijos.
      Ši nuostata taip pat taikoma diplomatinių atstovybių ir konsulatų darbuotojų giminaičiams, vykstantiems į valstybių narių arba Azerbaidžano Respublikos teritoriją šeimos narių lankymo tikslu ne ilgesniam nei 90 dienų laikotarpiui, tačiau jiems nereikia patvirtinti teisėto gyvenimo šalyje ir giminystės ryšių.

                     „b)

                     nedarant poveikio 10 straipsniui, oficialių delegacijų nariams, įskaitant šių delegacijų nuolatinius narius, kurie pagal oficialų valstybėms narėms, Europos Sąjungai ar Azerbaidžano Respublikai adresuotą kvietimą dalyvauja oficialiuose susitikimuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos Azerbaidžano Respublikos arba kurios nors iš valstybių narių teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos;

                                 —

                                 valstybės narės arba Azerbaidžano Respublikos kompetentingos institucijos arba Europos Sąjungos institucijos laiško, patvirtinančio, kad vizos prašantis asmuo yra atitinkamai jos delegacijos narys arba nuolatinis jos delegacijos narys, vykstantis į kitos Šalies teritoriją dalyvauti pirmiau minėtuose renginiuose, kartu su oficialaus kvietimo kopija;“.

      Kompetentingos valdžios institucijos laiške, patvirtinančiame, kad prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo yra jos delegacijos narys, vykstantis į kitos šalies teritoriją dalyvauti oficialiame renginyje, turi būti nurodyti prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens vardas ir pavardė. Oficialiame kvietime nebūtina nurodyti prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens vardo ir pavardės, tačiau to gali reikėti tuo atveju, jeigu kvietimas skirtas konkrečiam asmeniui.
      Ta nuostata taikoma oficialių delegacijų nariams, neatsižvelgiant į jų turimo paso rūšį (tarnybinis ar paprastas pasas).

                     „c)

                     verslininkams ir verslo organizacijų atstovams:

                                 —

                                 priimančiojo juridinio asmens arba įmonės, organizacijos arba tokio juridinio asmens arba įmonės biuro arba filialo, Azerbaidžano Respublikos arba valstybių narių valstybinės ar vietos valdžios institucijos arba organizacinio komiteto arba prekybos ir pramonės parodų, konferencijų ir simpoziumų, rengiamų Azerbaidžano Respublikos arba vienos iš valstybių narių teritorijoje, raštiško kvietimo, patvirtinto kompetentingos valdžios institucijos pagal nacionalinės teisės aktus;“.

      Be to, kas minėta pirmiau, nacionalinis įmonių registras išduos dokumentą, patvirtinantį verslo organizacijų egzistavimą.

                     „d)

                     vairuotojams, vykdantiems tarptautinius krovinių ir keleivių pervežimus tarp Azerbaidžano Respublikos ir valstybių narių transporto priemonėmis, registruotomis valstybėse narėse arba Azerbaidžano Respublikoje:

                                 —

                                 raštiško Azerbaidžano Respublikos nacionalinės vežėjų įmonės arba asociacijos (sąjungos) arba valstybių narių nacionalinių vežėjų asociacijų kvietimo dėl tarptautinių pervežimų keliais, kuriame nurodomas kelionių tikslas, maršrutas, trukmė ir dažnumas;“.

      Nacionalinė vairuotojo kilmės šalies asociacija yra kompetentinga išduoti raštišką kvietimą. Raštiškus kvietimus taip pat gali išduoti valstybių narių nacionalinių asociacijų regioniniai ar kiti padaliniai.

                     „e)

                     mokiniams, studentams, aukštesnės studijų pakopos studentams ir lydintiesiems mokytojams, kurie vyksta studijų arba mokymo tikslais, įskaitant mainų programas ir kitokią su mokyklomis susijusią veiklą:

                                 —

                                 raštiško priimančiojo universiteto, akademijos, instituto, kolegijos arba mokyklos kvietimo arba pažymos dėl įtraukimo į studentų sąrašus, studento pažymėjimo arba lankytinų kursų pažymėjimo;“.

      Studento pažymėjimas kaip kelionės tikslo patvirtinimas priimamas tik jeigu jį išdavė priimantysis universitetas, kolegija ar mokykla, kuriame vyks studijos arba mokymas.

                  „f)

                  mokslo, akademinėje, kultūros ir meno veikloje, įskaitant universitetų ir kitokias mainų programas, dalyvaujantiems asmenims:

                              —

                              priimančiosios organizacijos raštiško kvietimo dalyvauti tokioje veikloje;

                  g)

                  žurnalistams ir juos lydintiems techniniams darbuotojams, einantiems profesines pareigas:

                              —

                              profesinės organizacijos arba prašymą išduoti vizą teikiančio asmens darbdavio išduoto pažymėjimo arba kito dokumento, kuriuo patvirtinama, kad atitinkamas asmuo yra kvalifikuotas žurnalistas, ir kad kelionės tikslas – atlikti žurnalistinį darbą, arba kad šis asmuo yra žurnalistą lydintis techninis darbuotojas, einantis profesines pareigas;“.

            Šiai kategorijai nepriklauso laisvai samdomi žurnalistai ir jų asistentai.
      Turi būti pateikiamas profesinės žurnalistų organizacijos išduotas pažymėjimas arba prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens darbdavio dokumentas, kuriuo patvirtinama, kad prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo yra kvalifikuotas žurnalistas arba profesines pareigas atliekantis lydintysis asmuo, ir kuriame nurodoma, kad kelionės tikslas – atlikti arba padėti atlikti žurnalistinį darbą.

                     „h)

                     tarptautinių sporto renginių dalyviams ir juos lydintiems asmenims, einantiems profesines pareigas:

                                 —

                                 priimančiosios organizacijos, kompetentingos institucijos, valstybės narės arba Azerbaidžano Respublikos nacionalinės sporto federacijos, arba Azerbaidžano Respublikos nacionalinio olimpinio komiteto arba valstybių narių nacionalinių olimpinių komitetų raštiško kvietimo;“.

      Tarptautinių sporto renginių atveju į lydinčių asmenų sąrašą bus įtraukiami tik profesines pareigas atliekantys sportininkus lydintys asmenys: treneriai, masažuotojai, vadybininkai, medicinos darbuotojai ir sporto klubų vadovai. Todėl sirgaliai nebus laikomi lydinčiaisiais asmenimis.

                     „i)

                     susigiminiavusių miestų organizuojamų oficialių mainų programų dalyviams:

                                 —

                                 šių miestų administracijų vadovų (merų) raštiško kvietimo;“.

      Savivaldybės, kurioje bus vykdoma miestų giminiavimosi veikla, administracijos vadovas arba priimančiojo miesto meras yra raštišką kvietimą išduoti kompetentingas savivaldybės administracijos vadovas arba miesto meras. Tai kategorijai priskiriami tik oficialiai susigiminiavę miestai.

                     „j)

                     dėl medicininių priežasčių vykstantiems asmenims ir, jei reikia, juos lydintiems asmenims:

                                 —

                                 oficialaus medicinos įstaigos dokumento, patvirtinančio, kad būtina medicininė priežiūra šioje institucijoje ir būtinas lydintysis asmuo, taip pat pakankamų lėšų medicininiam gydymui apmokėti įrodymo;“.

      Turi būti pateikiamas medicinos įstaigos išduotas dokumentas, kuriuo patvirtinami trys aspektai: būtina medicininė priežiūra toje įstaigoje, būtinas lydintysis asmuo ir pakankamos lėšos medicininiam gydymui apmokėti, pvz., išankstinio apmokėjimo dokumentas.

                  „k)

                  laisvųjų profesijų atstovams, dalyvaujantiems tarptautinėse parodose, konferencijose, simpoziumuose, seminaruose ar kituose panašiuose renginiuose, organizuojamuose Azerbaidžano Respublikos arba valstybių narių teritorijose:

                              —

                              priimančiosios organizacijos raštiško kvietimo, kuriuo patvirtinama, kad atitinkamas asmuo dalyvauja renginyje;

                  l)

                  pilietinės visuomenės organizacijų atstovams, kurie vyksta mokymosi, seminarų, konferencijų tikslais, įskaitant mainų programas:

                              —

                              priimančiosios organizacijos raštiško kvietimo, patvirtinimo, kad asmuo yra pilietinės visuomenės organizacijos atstovas ir tokios organizacijos įsteigimo pažymėjimo iš atitinkamo registro, išduoto valstybinės valdžios institucijos, laikantis nacionalinės teisės nuostatų;“.

            Turi būti pateiktas pilietinės visuomenės organizacijos dokumentas, kuriuo patvirtinama, kad prašymą išduoti vizą teikiantis asmuo atstovauja tai organizacijai.
      Šis susitarimas netaikomas atskiriems pilietinės visuomenės organizacijų nariams.

                  „m)

                  į laidotuves vykstantiems giminaičiams:

                              —

                              oficialaus dokumento, patvirtinančio mirties faktą, taip pat dokumento, kuriame nurodytas pareiškėjo ir palaidoto asmens giminystės arba kitoks ryšys;

                  n)

                  lankantiesiems kariškių arba civilių kapus:

                              —

                              oficialaus dokumento, patvirtinančio palaidojimo faktą ir tai, kad kapas yra išlikęs, taip pat pareiškėjo ir palaidoto asmens giminystės arba kitokio ryšio įrodymo.“

            Susitarime nėra konkrečiai nurodyta, kurios šalies institucijos turėtų išduoti pirmiau minėtą oficialų dokumentą – šalies, kurioje yra kapas, ar šalies, kurioje gyvena kapą norintis aplankyti asmuo. Turėtų būti pripažįstama, kad tokį oficialų dokumentą gali išduoti bet kurios šalies kompetentingos institucijos.
      Turi būti pateiktas pirmiau minėtas oficialus dokumentas, patvirtinantis palaidojimo faktą ir tai, kad kapas yra išlikęs, ir dokumentas, kuriame nurodytas prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens ir palaidoto asmens giminystės arba kitoks ryšys.
      Susitarimu nenustatomos jokios naujos fizinių ar juridinių asmenų, pateikiančių raštiškus kvietimus, atsakomybės taisyklės. Tokių kvietimų išdavimo siekiant sukčiauti atveju taikomi atitinkami Sąjungos ir (arba) nacionalinės teisės aktai.
      2.2.2.   Daugkartinių vizų išdavimas
      Tais atvejais, kai prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo turi dažnai keliauti į valstybių narių ar Azerbaidžano Respublikos teritoriją, trumpalaikės vizos gali būti išduodamos keliems apsilankymams, jeigu bendra tų apsilankymų trukmė neviršija 90 dienų per 180 dienų laikotarpį.
      Susitarimo 5 straipsnyje nustatyta:

         „1.   Valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos išduoda daugkartines vizas, kurios galioja ne ilgiau kaip penkerius metus, šių kategorijų piliečiams:

                     a)

                     sutuoktiniams, vaikams (įskaitant įvaikius), kuriems nėra suėję 21 metai arba išlaikomiems, tėvams (įskaitant globėjus), lankantiems Europos Sąjungos piliečius, teisėtai gyvenančius Azerbaidžano Respublikos teritorijoje arba Azerbaidžano Respublikos piliečiams, teisėtai gyvenančius valstybių narių teritorijoje, arba Europos Sąjungos piliečius, gyvenančius valstybės narės, kurios piliečiai jie yra, teritorijoje, arba Azerbaidžano Respublikos piliečius, gyvenančius Azerbaidžano Respublikos teritorijoje;

                     b)

                     oficialių delegacijų nuolatiniams nariams, kurie pagal oficialų valstybėms narėms, Europos Sąjungai ar Azerbaidžano Respublikai adresuotą kvietimą reguliariai dalyvaus susitikimuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos Azerbaidžano Respublikos arba kurios nors iš valstybių narių teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos;

               Kai akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina arba ketinama trumpesnį laikotarpį, nukrypstant nuo pirmo sakinio išduodama daugkartinė viza, galiojanti tik atitinkamą laikotarpį, ypač jeigu:

                     —

                     a punkte nurodytų asmenų atveju – teisėtai vienoje iš valstybių narių gyvenančių Azerbaidžano Respublikos piliečių, arba teisėtai Azerbaidžano Respublikoje gyvenančių Sąjungos piliečių leidimo teisėtai gyventi galiojimo trukmė,

                     —

                     b punkte nurodytų asmenų atveju – nuolatinio oficialios delegacijos nario statuso galiojimo trukmė,

               yra trumpesnė nei penkeri metai.“

      Atsižvelgiant į tų kategorijų asmenų profesinį statusą arba jų giminystės ryšius su Azerbaidžano Respublikos piliečiu, teisėtai gyvenančiu valstybių narių teritorijoje, Sąjungos piliečiu, teisėtai gyvenančiu Azerbaidžano Respublikoje, arba Sąjungos piliečiu, gyvenančiu valstybėje narėje, kurios pilietybę tas asmuo turi, jiems galima pagrįstai išduoti daugkartinę vizą, kuri galioja penkerius metus arba kurios galiojimo terminas neviršija tarnybinių įgaliojimų termino ar leidimo teisėtai gyventi galiojimo trukmės, jeigu šie laikotarpiai yra trumpesni nei penkeri metai.
      Asmenys, kuriems taikomas susitarimo 5 straipsnio 1 dalies a punktas, turi pateikti dokumentus, kuriais patvirtinama kviečiančiojo asmens teisėta gyvenamoji vieta.
      Asmenys, kuriems taikomas susitarimo 5 straipsnio 1 dalies b punktas, turėtų pateikti savo profesinio statuso ir tarnybinių įgaliojimų trukmės patvirtinimą.
      Ta nuostata netaikoma asmenims, kuriems taikomas susitarimo 5 straipsnio 1 dalies b punktas, jeigu pagal susitarimą jiems netaikomas vizos reikalavimas, t. y. jeigu jie turi diplomatinį pasą.
      Tais atvejais, kai akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina ar ketinama trumpesnį laikotarpį, daugkartinė viza galios tik šį laikotarpį.

         „2.   Valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos išduoda vienus metus galiojančias daugkartines vizas šių kategorijų piliečiams (su sąlyga, kad per praėjusius metus jie buvo gavę bent vieną vizą, pasinaudojo ja laikydamiesi lankomos valstybės teisės aktų, reglamentuojančių atvykimą ir buvimą jos teritorijoje):

                     a)

                     studentams ir aukštesnių studijų pakopų studentams, kurie reguliariai vyksta studijų arba mokymosi tikslais, taip pat pagal mainų programas;

                     b)

                     žurnalistams ir juos lydintiems techniniams darbuotojams, einantiems profesines pareigas;

                     c)

                     susigiminiavusių miestų organizuojamų oficialių mainų programų dalyviams;

                     d)

                     vairuotojams, vykdantiems tarptautinius krovinių ir keleivių pervežimus tarp Azerbaidžano Respublikos ir valstybių narių teritorijų transporto priemonėmis, registruotomis valstybėse narėse arba Azerbaidžano Respublikoje;

                     e)

                     asmenims, kuriems dėl medicininių priežasčių būtina reguliariai lankytis valstybėse narėse, ir, jei reikia, juos lydintiems asmenims;

                     f)

                     tarptautinėse parodose, konferencijose, simpoziumuose, seminaruose ar kituose panašiuose renginiuose dalyvaujantiems laisvųjų profesijų atstovams, kurie reguliariai vyksta į Azerbaidžano Respubliką arba valstybes nares;

                     g)

                     pilietinės visuomenės organizacijų atstovams, kurie reguliariai vyksta į Azerbaidžano Respubliką arba valstybes nares mokymosi, seminarų, konferencijų tikslais, įskaitant mainų programas;

                     h)

                     mokslo, kultūros ir meno veikloje, įskaitant universitetų ir kitokius mainus, dalyvaujantiems asmenims, kurie reguliariai vyksta į Azerbaidžano Respubliką arba valstybes nares;

                     i)

                     tarptautinių sporto renginių dalyviams ir juos lydintiems asmenims, einantiems profesines pareigas;

                     j)

                     oficialių delegacijų nariams, kurie pagal oficialų valstybėms narėms, Europos Sąjungai ar Azerbaidžano Respublikai adresuotą kvietimą reguliariai dalyvaus susitikimuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos Azerbaidžano Respublikos arba kurios nors iš valstybių narių teritorijoje organizuoja tarpvalstybinės organizacijos;

                     k)

                     verslininkams ir verslo organizacijų atstovams, kurie reguliariai vyksta į Azerbaidžano Respubliką arba valstybes nares.

               Kai akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina arba ketinama trumpesnį laikotarpį, nukrypstant nuo pirmo sakinio išduodama tik atitinkamą laikotarpį galiojanti daugkartinė viza.“

      Iš principo vienus metus galiojančios daugkartinės vizos bus išduodamos pirmiau nurodytų kategorijų prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims, jeigu per ankstesnius metus (12 mėnesių) prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo buvo gavęs bent vieną vizą, pasinaudojo ja laikydamasis lankomos (-ų) valstybės (-ių) teritorijoje (-ose) galiojančių teisės aktų (pavyzdžiui, asmuo neviršijo leistino buvimo trukmės) ir jeigu prašymas gauti daugkartinę vizą yra pagrįstas.
      Tais atvejais, kai nėra pagrindo išduoti vienus metus galiojančią vizą, pavyzdžiui, jeigu mainų programa trunka trumpiau nei vienus metus arba asmeniui į keliones vykti reikia ne visus metus, vizos galiojimo trukmė bus trumpesnė nei vieni metai, su sąlyga, kad tenkinami kiti vizos išdavimo reikalavimai.

         „3.   Valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos šio straipsnio 2 dalyje išvardytų kategorijų asmenims išduoda nuo 2 iki 5 metų galiojančias daugkartines vizas, su sąlyga, kad per praėjusius 2 metus jie pasinaudojo vienus metus galiojančia daugkartine viza laikydamiesi lankomos valstybės teisės aktų, reglamentuojančių atvykimą ir buvimą jos teritorijoje, išskyrus tuos atvejus, kai akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina arba ketinama trumpesnį laikotarpį – tuomet išduodama tik atitinkamą laikotarpį galiojanti daugkartinė viza.
         4.   Šio straipsnio 1–3 dalyse išvardytų asmenų visa buvimo valstybių narių arba Azerbaidžano Respublikos teritorijoje trukmė negali viršyti 90 dienų per 180 dienų laikotarpį.“

      Ne mažiau kaip dvejus ir ne daugiau kaip penkerius metus galiojančios daugkartinės vizos bus išduodamos susitarimo 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų kategorijų asmenims, pateikusiems prašymą išduoti vizą, su sąlyga, kad per praėjusius dvejus metus (24 mėnesius) jie pasinaudojo dviem vienus metus galiojančiomis daugkartinėmis vizomis laikydamiesi lankomos (-ų) valstybės (-ių) teritorijoje (-ose) galiojančių teisės aktų, reglamentuojančių atvykimą ir buvimą, ir prašymas išduoti daugkartinę vizą tebėra pagrįstas. Reikia pažymėti, kad nuo dvejų iki penkerių metų galiojanti viza bus išduodama, tik jeigu prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui per ankstesnių dvejų metų laikotarpį (24 mėnesių) buvo išduotos dvi bent vienus metus galiojusios vizos ir jeigu tas asmuo tomis naudojosi laikydamasis lankomos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) teritorijoje galiojančių teisės aktų, reglamentuojančių atvykimą ir buvimą. Diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos, remdamosi kiekvieno prašymo išduoti vizą vertinimu, sprendžia, kokiam laikotarpiui – nuo dvejų iki penkerių metų – išduoti tas vizas.
      Nėra prievolės išduoti daugkartinę vizą, jeigu prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo nepasinaudojo anksčiau išduota viza.
      2.2.3.   Diplomatinių pasų turėtojai
      Susitarimo 10 straipsnyje nustatyta:

         „1.   Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos piliečiai, turintys galiojančius diplomatinius pasus, gali atvykti, išvykti arba vykti tranzitu per Azerbaidžano Respublikos arba valstybių narių teritoriją be vizų.
         2.   Šio straipsnio 1 dalyje paminėti piliečiai Azerbaidžano Respublikos arba valstybių narių teritorijoje be vizos gali būti ne ilgiau kaip 90 dienų per 180 dienų laikotarpį.“

      Susitarimu nereglamentuojamos diplomatų skyrimo valstybėse narėse procedūros. Taikoma įprasta akreditavimo procedūra.
      III.   BENDRADARBIAVIMAS KELIONĖS DOKUMENTŲ KLAUSIMAIS
      Prie susitarimo pridėtoje bendroje deklaracijoje Šalys susitaria, kad Jungtinis komitetas turėtų įvertinti atitinkamų kelionės dokumentų saugumo lygio poveikį šio susitarimo veikimui. Šiuo tikslu Šalys susitarė reguliariai informuoti viena kitą apie priemones, kurių imtasi, siekiant, kad vienam asmeniui nebūtų išduodami keli kelionės dokumentai, apie priemones, kuriomis nustatomi kelionės dokumentų saugumo techniniai aspektai, ir apie priemones, susijusias su kelionės dokumentų išdavimo personalizavimo procesu.
      IV.   STATISTIKA
      Kad Jungtinis komitetas galėtų veiksmingai stebėti, kaip įgyvendinamas susitarimas, valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos kas šešis mėnesius pateikia Komisijai to laikotarpio mėnesinius statistinius duomenis. Jei įmanoma, tuos statistinius duomenis reikėtų suskirstyti pagal mėnesius ir nurodyti:

                  —

                  atmestų prašymų išduoti vizą skaičiumi;

                  —

                  išduotų daugkartinių vizų skaičiumi;

                  —

                  išduotų daugkartinių vizų galiojimo trukme;

                  —

                  nemokamai išduotų vizų skaičiumi.

         (1)  2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (OL L 81, 2001 3 21, p. 1).

         (2)  ES OL L 239, 2000 9 22, p. 19.

         (3)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (ES OL L 243, 2009 9 15, p. 1).

         (4)  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (ES OL L 77, 2016 3 23, p. 1).

         (5)  Azerbaidžano Respublikos migracijos kodeksas priimtas 2013 m. liepos 2 d. Azerbaidžano Respublikos įstatymu Nr. 713-IVQ ir įsigaliojo 2013 m. rugpjūčio 1 d.

         (6)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 565/2014/ES, kuriuo nustatoma supaprastinta asmenų kontrolės prie išorės sienų tvarka, grindžiama vienašališku Bulgarijos, Kroatijos, Kipro ir Rumunijos tam tikrų dokumentų pripažinimu lygiaverčiais jų išduodamoms nacionalinėms vizoms tranzito per jų teritoriją arba buvimo joje ne ilgiau kaip 90 per bet kurį 180 dienų laikotarpį tikslu ir panaikinami sprendimai Nr. 895/2006/EB ir Nr. 582/2008/EB (ES OL L 157, 2014 5 27, p. 23). Nesant diplomatinių santykių, Kipras šiuo metu netaiko 2014 m. gegužės 15 d. Sprendimo Nr. 565/2014/ES nuostatų Azerbaidžano pasų (išskyrus diplomatinius pasus) turėtojams.

         (7)  Vizos reikalavimas netaikomas pagal Reglamento (EB) Nr. 539/2001 4 straipsnio 1 dalį.

         (8)  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija 2005/761/EB, siekiant supaprastinti valstybių narių vykdomą vienodų trumpalaikių vizų išdavimą trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, keliaujantiems Bendrijoje mokslinių tyrimų vykdymo tikslais (ES OL L 289, 2005 11 3, p. 23).


title: 2018 m. vasario 27 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/312, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Ispanijos Karalystės pasiūlytas narys

text:
2.3.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 60/39

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/312
   2018 m. vasario 27 d.
   kuriuo skiriamas Regionų komiteto Ispanijos Karalystės pasiūlytas narys
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Ispanijos vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. sausio 26 d., 2015 m. vasario 5 d. ir 2015 m. birželio 23 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) ir (ES) 2015/994 (3), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d.

               (2)

               pasibaigus Iñigo de la SERNA HERNÁIZ kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2020 m. sausio 25 d. Regionų komiteto nariu skiriama:

               —

               Concepción GAMARRA RUIZ-CLAVIJO, Alcaldesa de Logroño.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2018 m. vasario 27 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ZAHARIEVA

      (1)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/116, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2015 1 27, p. 42).

      (2)  2015 m. vasario 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/190, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 31, 2015 2 7, p. 25).

      (3)  2015 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/994, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 159, 2015 6 25, p. 70).


title: 2017 m. rugsėjo 14 d. Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijos sprendimas registruoti partiją „Mouvement pour une Europe des nations et des libertés“

text:
6.3.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 84/5

         Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijos sprendimas
   2017 m. rugsėjo 14 d.
   registruoti partiją „Mouvement pour une Europe des nations et des libertés“
   (Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
   (2018/C 84/05)
   EUROPOS POLITINIŲ PARTIJŲ IR EUROPOS POLITINIŲ FONDŲ INSTITUCIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (1), ypač į jo 9 straipsnį,
   atsižvelgdama į partijos „Mouvement pour une Europe des nations et des libertés“ prašymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucija (toliau – institucija) 2017 m. birželio 28 d. gavo partijos „Mouvement pour une Europe des nations et des libertés“ (toliau – pareiškėja) prašymą pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 8 straipsnio 1 dalį registruoti ją kaip Europos politinę partiją;

               (2)

               2017 m. liepos 18 d. institucija pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 9 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą telefonu informavo pareiškėją, kad jos prašymas neišsamus, ir nurodė, kokius duomenis pareiškėja dar turi pateikti, kad prašymas būtų išsamus;

               (3)

               2017 m. liepos 25 d. pareiškėja pateikė dokumentą, kuriuo papildomas jos prašymas;

               (4)

               2017 m. liepos 26 d. institucija oficialiai paprašė pareiškėjos pateikti informaciją, kurios vis dar trūksta, kad prašymas būtų išsamus;

               (5)

               2017 m. rugpjūčio 1 d. ir 2017 m. rugpjūčio 28 d. pareiškėja pateikė papildomus dokumentus, papildančius jos prašymą;

               (6)

               2017 m. rugpjūčio 29 d. institucija dar kartą oficialiai paprašė pareiškėjos pateikti informaciją, kurios vis dar trūksta, kad prašymas būtų išsamus;

               (7)

               2017 m. rugpjūčio 30 d. ir 2017 m. rugsėjo 4 d. pareiškėja pateikė papildomus dokumentus, papildančius jos prašymą;

               (8)

               pareiškėja pateikė dokumentus, įrodančius, kad ji tenkina Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 3 straipsnyje nustatytas sąlygas, ypač dokumentus, įrodančius, kad bent ketvirtadalyje valstybių narių jai atstovauja bent šie Europos Parlamento nariai, nacionalinių parlamentų, regioninių parlamentų ar regioninių asamblėjų nariai: Jean-François Jalkh („Front national“, Prancūzija), Harald Vilimsky („Freiheitliche Partei Österreichs“, Austrija), Gerolf Annemans („Vlaams Belang“, Belgija), kurie yra pareiškėjui priklausančių partijų nariai, ir Lorenzo Fontana (Italija), Michał Marusik (Lenkija), Janice Atkinson (Jungtinė Karalystė) ir Laurenţiu Rebega (Rumunija), kurie yra pareiškėjos nariai;

               (9)

               pareiškėja pateikė deklaraciją, naudodama Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 priede nustatytą formą, ir savo statutą, kuriame išdėstytos nuostatos, nurodytos reglamento 4 straipsnyje;

               (10)

               pareiškėja pateikė papildomus dokumentus pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES, Euratomas) 2015/2401 1 ir 2 straipsnius (2);

               (11)

               pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 9 straipsnį institucija išnagrinėjo prašymą ir pateiktus patvirtinamuosius dokumentus ir mano, kad pareiškėja atitinka šio reglamento 3 straipsnyje išdėstytas registracijos sąlygas ir kad jos statute išdėstytos nuostatos, nurodytos šio reglamento 4 straipsnyje,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Partija „Mouvement pour une Europe des nations et des libertés“ registruojama kaip Europos politinė partija.
   Ji įgis Europos teisinį subjektiškumą šio sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas

               partijai „Mouvement pour une Europe des nations et des libertés“

               3, rue de Téhéran

               75008 Paris

               FRANCE

      Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 14 d.

            Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijos vardu

            Direktorius

         M. ADAM

      (1)  OL L 317, 2014 11 4, p. 1.

      (2)  2015 m. spalio 2 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES, Euratomas) 2015/2401 dėl Europos politinių partijų ir fondų registro turinio ir veikimo (OL L 333, 2015 12 19, p. 50).

      PRIEDAS

         STATUTS

            Article 1

            Constitution et conversion

         Il est constitué entre les adhérents aux présents statuts et ceux qui y adhèreront ultérieurement, une association régie par la loi du 1er juillet 1901 et son décret d’application.
         Elle peut se convertir de la personnalité juridique nationale en une personnalité juridique européenne en cas de l’acquisition de la personnalité juridique européenne conformément aux conditions exposées dans le règlement (UE/Euratom) No 1141/2014 du Parlement européen et du Conseil du 22 octobre 2014 relatif au statut et au financement des partis politiques européens et des fondations politiques européennes.

            Article 2

            Dénomination et logo

         Elle est dénommée «Mouvement pour une Europe des Nations et des Libertés» en abrégé «MENL».
         Le logo de l’association est un aigle bleu en vol. Il est défini à l’ANNEXE 1 des statuts.

            Article 3

            Objet

         L’association rassemble les mouvements politiques, les élus européens, nationaux, régionaux et locaux des États membres de l’Union européenne et des États tiers qui adhèrent au programme politique défini dans l’ANNEXE 2. Elle œuvre par tous les moyens à la réalisation du présent objet. En particulier, elle peut, sur décision du bureau, s’engager dans la procédure de reconnaissance en tant que parti politique au niveau européen conformément au règlement (CE) no 2004/2003 du parlement européen et du Conseil du 4 novembre 2003 relatif au statut et au financement des partis politiques au niveau européen et leurs actes modificatifs.
         L’association peut accomplir tous les actes se rapportant directement ou indirectement à son but. Elle peut notamment prêter son concours et s’intéresser à toute activité similaire à son but. Dans cet objectif elle peut également, de façon accessoire, exercer toute activité commerciale, à la condition que les revenus de ces activités soient affectés exclusivement à son but principal.
         L’association ne doit pas poursuivre de buts lucratifs.

            Article 4

            Siège et représentation

         Son siège est fixé au 3, rue de Téhéran 75008 Paris 8EME et sera transféré au 75, boulevard Hausmann, 75008 Paris 8EME le jour de la publication de ce changement au Journal officiel.
         Il pourra être transféré en tout autre lieu par décision du Bureau, cette décision impliquant un changement de statut.
         Sa représentation auprès de l’Union européenne est fixée au 14B rue de la Science, 1040 Bruxelles, Belgique
         L’administration centrale du MENL se situe à son siège à Paris.

            Article 5

            Durée

         L’association est constituée pour une durée indéterminée.

            Article 6.1.

            Membres

                     1.

                     L’association se compose de membres individuels, des partis membres et membres observateurs.

                     2.

                     Sont membres individuels de l’association les personnes physiques qui, après s’être acquittées de la cotisation fixée annuellement par le Bureau, participent au fonctionnement de l’association et à réalisation de son objet.

                     3.

                     Sont partis membres de l’association les personnes morales qui après s’être acquittées de la cotisation fixée annuellement par le Bureau, participent par leur représentants au fonctionnement de l’association et à réalisation de son objet.
                     Liste de partis membres est définie dans l’ANNEXE 3 de statuts.

                     4.

                     Sont membres observateurs de l’association les personnes physiques et/ou personnes morales soutient l’association à réalisation de son objet sans payer la cotisation.

            Article 6.2.

            Les droits et les devoirs de membres

                     1.

                     Les membres individuels participent aux réunions de l’association avec le droit d’expression, le droit d’initiative et le droit de vote.

                     2.

                     Les représentants de partis membres ont le droit d’assister aux réunions auxquelles ils sont invités avec le droit d’expression et le droit d’initiative, mais sans droit de vote.

                     3.

                     Les membres observateurs peuvent assister aux réunions auxquelles ils ont été invités avec le droit d’expression mais sans droit d’initiative ni droit de vote.

            Article 7

            Admission – Radiation des membres

                     1.

                     L’admission des membres est décidée par le Bureau statuant aux deux tiers. Le refus d’admission n’a pas à être motivé.

                     2.

                     La qualité de membre de l’association se perd par:

                                 —

                                 radiation prononcée par le Bureau statuant aux deux tiers de ses membres hormis, le cas échéant, celui qui est concerné par ladite radiation, pour défaut de paiement de la cotisation annuelle ou pour tout autre motif grave, l’intéressé ayant été préalablement invité à présenter sa défense;

                                 —

                                 démission notifiée par lettre recommandée au président de l’association;

                                 —

                                 décès pour les personnes physiques ou la dissolution, pour quelle que cause que ce soit pour les personnes morales. Les membres fondateurs ne peuvent être radiés.

            Article 8

            Cotisations – Ressources

                     1.

                     Les membres de l’association contribuent à sa vie matérielle par le versement d’une cotisation dont le montant est fixé chaque année par le Bureau.

                     2.

                     Les ressources de l’association sont constituées des cotisations annuelles et de toute ressource d’origine publique ou privée autorisée par les lois et règlements nationaux et européens en vigueur.

            Article 9

            Bureau

                     1.

                     Le Bureau de l’association comprend au moins un président et un trésorier.
                     Il pourra être complété par adjonction d’un ou plusieurs membres individuels. La demande d’adhésion doit être adressée au président et confirmée par le Bureau actuel.

                     2.

                     La durée des fonctions des membres du Bureau est fixée à deux années, chaque année s’entendant de la période comprise entre deux assemblées générales annuelles.
                     En cas de vacance d’un ou plusieurs postes de membres du Bureau, cet organe pourvoira à leur remplacement en procédant à une ou plusieurs nominations à titre provisoire.
                     Le mandat de membre du Bureau prend fin par la démission, la perte de la qualité de membre de l’association ou la révocation prononcée par l’assemblée générale, ladite révocation pouvant intervenir sur incident de séance.
                     Les fonctions de membre du Bureau sont gratuites.

            Article 10

            Réunions et délibérations du Bureau

                     1.

                     Le Bureau se réunit

                                 —

                                 sur convocation du président, chaque fois que celui-ci le juge utile et au moins une fois par an;

                                 —

                                 si la réunion est demandée par au moins la moitié des membres du Bureau;

                           Les convocations sont adressées 15 jours avant la réunion au moins par lettre simple ou par courrier électronique dans un délai raisonnable. Elles mentionnent l’ordre du jour de la réunion arrêté par le président ou les membres qui ont demandé cette réunion.

                     2.

                     Quorum: le Bureau peut délibérer si au moins la moitié de ses membres sont présents ou représentés. Le nombre de pouvoirs pouvant être détenus par une seule personne est illimité.

                     3.

                     Sauf dispositions contraires dans les présents statuts le Bureau prend les décisions a' la majorité absolue des présents ou représentés.

            Article 11

            Pouvoirs du Bureau

                     1.

                     Le Bureau est investi des pouvoirs les plus étendus pour administrer l’association, dans les limites de son objet et sous réserve des pouvoirs de l’assemblée générale. Il autorise le(s) président(s) à agir en justice. Il désigne le trésorier et les éventuels vice-présidents de l’association. Il prend notamment toutes décisions relatives à l’emploi des fonds, à la prise à bail des locaux nécessaires à la réalisation de l’objet de l’association, à la gestion du personnel. Le Bureau définit les principales orientations de l’association. Il arrête le budget et les comptes annuels de l’association.

                     2.

                     Le membres de Bureau sous la direction du président et du Trésorier veillent à la transparence de toutes activités menées par l’association, en particulier en ce qui concerne la tenue des livres de compte, les comptes et les dons, le respect de la vie privée et la protection des données à caractère personnel.

            Article 12

            Président(s)

                     1.

                     Un président ou deux co-présidents est (sont) élu(s) à la majorité des membres de l’association avec droit de vote, pour une période de deux ans renouvelable. Il(s) dirige(nt) et représente(nt) de plein droit l’association, notamment dans tous les actes de représentation administrative, financière et juridique. Il(s) peut (peuvent) déléguer l’exercice de ces responsabilités.

                     2.

                     Tous les actes juridiques passés au nom de l’association, ne relevant pas de la gestion journalière comme décrite dans l’article 15.1 ou d’une délégation spéciale de pouvoirs, doivent être signés par le président

            Article 13

            Trésorier

         Le trésorier est nommé par le Bureau pour une période de deux ans. Il est chargé des aspects financiers de la vie de l’association. Il veille en particulier à la régularité de la gestion de l’association au regard de la réglementation nationale et des obligations que l’association pourrait souscrire auprès des pouvoirs publics nationaux et européens.

            Article 14

            Assemblées générales

         Elles réunissent tous les membres de l’association à jour du paiement de leurs cotisations à la date de la réunion. Chaque membre peut se faire représenter par un autre membre de l’association muni d’un pouvoir spécial.
         Le nombre de pouvoirs dont peut disposer chaque membre de l’assemblée est illimité. Chaque membre de l’association dispose d’une voix et des voix des membres qu’il représente. Les assemblées sont convoquées à l’initiative du président.
         La convocation est effectuée par lettre simple ou par courrier électronique contenant l’ordre du jour arrêté par le président et adressé à chaque membre de l’association quinze jours à l’avance. L’assemblée ne peut délibérer que sur les questions inscrites à l’ordre du jour. Il est établi une feuille de présence émargée par les membres de l’assemblée en entrant en séance et certifiée par le président et le secrétaire de l’assemblée.
         Quorum: l’assemblée délibère valablement quel que soit le nombre de ses membres présents ou représentés.
         Sauf dispositions contraires dans les présents statuts l’Assemblée générale prend les décisions a' la majorité absolue des présents ou représentés.
         Les procès-verbaux sont retranscrits, sans blanc ni rature, dans l’ordre chronologique sur le registre des délibérations de l’association.

            Article 15.1.

            Secretariat et gestion journalière

         Le Secretariat est en charge de la gestion journalière de l’association, y compris la représentation de l’association, dans les limites de la gestion journalière.
         Le secrétariat est dirigé par le secrétaire général et peut être composé de plusieurs membres sous la responsabilité directe du secrétaire général.
         Cette gestion journalière inclut, entre autres:

                     —

                     la gestion du secrétariat général et la mise en œuvre des décisions prises par le Bureau et Assemblées générales;

                     —

                     la coordination entre les membres individuels, les secrétariats généraux des partis membres, les membres observatoires et le secrétariat général du Groupe ENL au Parlement européen;

                     —

                     la préparation, en accord avec le président, des ordres du jour des réunions des organes, la supervision de la convocation des réunions, leur préparation et la rédaction des procès-verbaux;

                     —

                     la vérification des documents relatifs a' toutes les demandes d’activité qui engage l’association financièrement et politiquement

                     —

                     il est en lien direct avec l’exécutif: président et trésorier

            Article 15.2.

            Secrétaire générale et coordinateur

         Le Secretariat est dirigé par le secrétaire général choisi par le Bureau sous recommandation du président.
         Le secrétaire général peut assister à toutes réunions des organes de l’association sans droit de vote. Il est élu pour une période de 5 ans renouvelable indéfiniment. Il peut déléguer l’exercice de ses responsabilités pour une période déterminée.
         La poste de secrétaire général peut être rémunérée.
         Le secrétaire général avec l’accord du président peut être assisté dans ses taches par une équipe composant le Secrétariat. Il gère en toute autonomie cette équipe dont il est le responsable hiérarchique.

            Article 16

            Comptes annuelles

         L’exercice social commence le 1er janvier et se termine le 31 décembre de chaque année.
         Au plus tard dans les cinq mois qui suivent la fin de l’exercice, le Secretariat présente au Bureau pour l’acceptation les états financiers annuels et les notes d’accompagnement, qui couvrent les recettes et les dépenses, ainsi que l’actif et le passif de début et de fin d’exercice, conformément au droit applicable.
         Les états financiers, les notes d’accompagnement et les comptes sont vérifiés et préparés par un expert-comptable indépendant.
         Les documents acceptés par le Bureau sont signés par le président.

            Article 17

            Dissolution

         En cas de dissolution de l’association pour quelque cause que ce soit, décidée à la majorité absolue par l’assemblée générale après accord des membres du Bureau, l’assemblée générale désigne un ou plusieurs liquidateurs chargé des opérations de liquidation. Lors de la clôture de la liquidation, l’assemblée se prononce sur la dévolution de l’actif net.

            Article 18

            Règlement intérieur

         Le Bureau peut établir un règlement intérieur ayant pour objet de préciser et compléter les règles de fonctionnement de l’association.

            Article 19

            Modification des statuts

         Toute modification des présents statuts doit être approuvée par au moins deux tiers des membres du Bureau présents.

            Article 20

            Fondation politique européenne affiliée

         L’Association pour la Fondation pour une Europe des Nations et des Libertés, en abrégé «FENL» est la fondation politique européenne officielle du Mouvement pour une Europe des Nations et des Libertés, qui soutien et complète les objectifs décrits dans l’Article 3 par observation, analyse et contribution au débat.

            Fait à Strasbourg le 14 juin 2017.

               Jean François JALKH,

                  Président

         Annexe 1
         Logo

         Annexe 2
         Programme politique
         1.   Respect du principe de Démocratie

         Le MENL et ses membres basent leur projet politique en conformité avec les principes démocratiques et avec la charte des droits fondamentaux et rejettent de ce fait toute affiliation passée ou présente, toute connexion ou sympathie pour tout projet autoritaire ou totalitaire.
         2.   Souveraineté

         Le MENL est convaincu que la souveraineté des États et des peuples, en s’appuyant sur la coopération entre les nations, est une solution. Elle rejette donc toute politique visant à créer un Super-État ou tout modèle supranational. L’opposition à tout transfert de souveraineté nationale à des instances supranationales et/ou des institutions européennes est l’un des principes fondamentaux qui unissent les membres du MENL.
         3.   Identité

         Les partis et les Députés européens du MENL fondent leur alliance politique sur la préservation de l’identité des peuples et des nations d’Europe, en conformité avec les caractéristiques spécifiques de chaque peuple. Le droit de contrôler et de réguler l’immigration est donc un principe fondamental partagé par les membres du MENL.
         4.   Spécificité

         Les membres du MENL reconnaissent les droit de chacun à défendre leurs modèles économiques, sociaux, culturelles et territoriaux spécifiques et uniques en Europe. Le MENL cherche à préserver la diversité des projets politiques de ses membres.
         5.   Libertés

         Les membres du MENL fondent leur mouvement politique sur la défense des libertés individuelles et mettant l’accent sur l’importance particulière de la protection de la liberté d’expression parmi lesquels la liberté numérique est aujourd’hui de plus en plus menacé.
         6.   La culture comme base de l’action politique

         Le MENL considère que la culture est l’essence même de toute action politique, et que seul une pédagogie culturelle et scientifique peut permettre de développer une conscience politique chez le citoyen.

         Annexe 3
         Liste des partis membres

                     1.

                     Freiheitliche Partei Österreichs - FPÖ - Autriche

                     2.

                     Front National – FN - France

                     3.

                     Svoboda a přímá demokracie – SPD - République tchèque

                     4.

                     Vlaams Belang – VB – Belgique (Flandre)