title: 2013/627/ES: 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl bendrosios įmonės SESAR 2011 finansinių metų sąskaitų uždarymo#2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos agentūrų 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo. Europos Sąjungos agentūrų veikla, finansų valdymas ir kontrolė

text:
16.11.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/373

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2013 m. balandžio 17 d.
   dėl bendrosios įmonės SESAR 2011 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2013/627/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į bendrosios įmonės SESAR 2011 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl bendrosios įmonės SESAR 2011 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 12 d. rekomendaciją (05755/2013 – C7–0040/2013),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (4), ypač į jo 4b straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7–0101/2013),

               1.

               pritaria bendrosios įmonės SESAR 2011 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą bendrosios įmonės SESAR vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 6, 2013 1 10, p. 46.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 64, 2007 3 2, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
      2013 m. balandžio 17 d.
      dėl Europos Sąjungos agentūrų 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo. Europos Sąjungos agentūrų veikla, finansų valdymas ir kontrolė
      EUROPOS PARLAMENTAS,

                  —

                  atsižvelgdamas į Komisijos 2011 m. lapkričio 14 d. ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimu (COM(2011) 736) ir į pridėtus Komisijos tarnybų darbinius dokumentus (SEC(2011) 1350 ir SEC(2011) 1351),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, ES Tarybos ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą dėl decentralizuotų agentūrų,

                  —

                  atsižvelgdamas į orientacinių principų rinkinį – Bendrą požiūrį į decentralizuotas agentūras, – kuris pridėtas prie 2012 m. liepos 19 d. bendro pareiškimo,

                  —

                  atsižvelgdamas į Komisijos 2012 m. gruodžio mėn. priimtą veiksmų planą, susijusį su Bendro požiūrio į ES decentralizuotas agentūras įgyvendinimu,

                  —

                  atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos agentūros. Tolesnės veiklos kryptys“ (COM(2008) 135),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos agentūrų 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo. Europos Sąjungos agentūrų veikla, finansų valdymas ir kontrolė (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (4), ypač į jo 96 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 15/2012 „Interesų konfliktų valdymas pasirinktose ES agentūrose“,

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąsias metines ataskaitas (5), susijusias su decentralizuotų agentūrų 2011 finansinių metų metinėmis finansinėmis ataskaitomis,

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 7 d. parengtą tyrimą „ES agentūroms skirtų bendrųjų paramos paslaugų sukūrimo galimybės ir pagrįstumas“ (angl. Opportunity and feasibility of establishing common support services for ES Agencies),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. pareiškimą dėl Sąjungos pastangų kovojant su korupcija (6), į savo 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl ES pastangų kovoti su korupcija (7) ir į Komisijos komunikatą „Kova su korupcija ES“ (COM(2011) 308),

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A7–0118/2013),

                  A.

                  kadangi šioje rezoliucijoje išdėstytos kiekvienai Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje nurodytai įstaigai skirtos horizontaliosios pastabos, pateikiamos kartu su sprendimais dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, kaip nustatyta pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 96 straipsnį ir Parlamento darbo tvarkos taisyklių VI priedo 3 straipsnį;

                  B.

                  kadangi per pastarąjį dešimtmetį agentūrų skaičius išaugo trigubai – nuo 10-ies agentūrų 2001 m. iki 30-ies 2011 m.;

         Bendrieji klausimai

                  1.

                  atkreipia ypatingą dėmesį į agentūrų atliekamų užduočių svarbą ir į jų tiesioginį poveikį kasdieniam piliečių gyvenimui, ypač kai tai susiję su vaistų kokybe, maisto sauga, aviacijos saugumu ir infekcinių ligų protrūkių kontrole; atsižvelgdamas į tai pabrėžia didžiulę jų – ypač reguliavimo agentūrų ir agentūrų, atliekančių nepriklausomo informacijos rinkimo funkciją – savarankiškumo svarbą; primena, kad pagrindinis agentūrų sukūrimo tikslas buvo užtikrinti galimybę atlikti nepriklausomus techninius ir mokslinius vertinimus;

                  2.

                  primena, kad po trejų analizės ir derybų metų Parlamentas, Taryba ir Komisija 2012 m. liepos mėn. patvirtino Bendrą požiūrį į decentralizuotas agentūras – politinį susitarimą dėl agentūrų valdymo ateityje ir jų reformos; palankiai vertina šio susitarimo sudarymą, tačiau apgailestauja, kad jame nepasirūpinta apibrėžti nei sprendimų priėmimo procedūrų, susijusių su netrukus po to pasiūlytų veiksmų įgyvendinimu, nei tvarkos, pagal kurią Parlamentas galėtų stebėti, kaip šios procedūros įgyvendinamos;

                  3.

                  teigiamai vertina Audito Rūmų ataskaitas ir ypač jų pastangas atsižvelgti į Parlamento raginimus Audito Rūmams užtikrinti geresnę audito kokybę ir palengvinti biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą;

                  4.

                  su pasitenkinimu pažymi, kad dabar į Audito Rūmų ataskaitas įtraukiama informacija išsamesnė negu ankstesniais metais; ragina Audito Rūmus tęsti savo veiklą šia teigiama kryptimi ir toliau vystyti veiklos audito elementus tiek rengiant keletą savo metinių audito ataskaitų, tiek savo specialiąsias ataskaitas; ragina Audito Rūmus skatinti diskusijas, kuriose būtų išklausytos abi šalys, kai tik agentūros šito pageidauja, ir užtikrinti, kad jų ataskaitos būtų informatyvesnės ir skaidresnės, pirmiausia tinkamai įvardijant atvejus, kai agentūra atskleidė problemą ir apie ją pranešė Audito Rūmams ir atkreipiant dar didesnį dėmesį į atvejus, kai pateikiama išlyga;

                  5.

                  primena visoms agentūroms jų įsipareigojimą perduoti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai jų direktorių parengtą ataskaitą, kurioje būtų apibendrintai nurodytas jų vidaus auditoriaus atliktų vidaus auditų skaičius ir pobūdis, jo pateiktos rekomendacijos ir veiksmai, kurių imtasi i jas atsižvelgiant, kaip nurodyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 72 straipsnio 5 dalyje;

                  6.

                  teigiamai vertina gerą bendradarbiavimą su atsakinguoju komitetu, atstovaujančiu Sąjungos agentūrų tinklui (toliau – Tinklas) – koordinavimo, informacijos mainų ir bendrųjų pozicijų agentūroms bendrai rūpimais klausimais derinimo forumui – ir ragina šį Tinklą stiprinti; su pasitenkinimu pažymi, kad agentūrų direktoriai, į kuriuos buvo kreiptasi atliekant metinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, buvo pasiekiami ir atviri; su nuostaba atkreipia dėmesį į 2012 m. spalio 19 d. Tinklo laišką, kuriame Parlamento prašoma sugrįžti prie ankstesniais metais taikytos jo praktikos; priešingai, ragina Tinklą pritarti pokyčiams, kurių savo ankstesnėse biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaitose ragino imtis Parlamentas, kad būtų užtikrintas geresnis valdymas ir didesnis skaidrumas ir vartotojų ir mokesčių mokėtojų pinigų labui būtų imtasi kovos su interesų konfliktais priemonių, ir tikisi, jog jis taip ir padarys;

                  7.

                  pabrėžia, kad atliekant biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą ypatingą dėmesį būtina skirti veiksmingumui ir skaidrumui, ir ragina visas susijusias šalis – Audito Rūmus, Tarybą, agentūras ir Tinklą – į biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą žvelgti iš šios pozicijos; pabrėžia, jog dėl to, kad dėmesys nukreipiamas į veiklos efektyvumą, jokiu būdu neturi nukentėti tvarkingumas ir patikimas finansų valdymas;

                  8.

                  atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į administracinės naštos ir agentūrų veiklos rezultatų ryšį; yra įsitikinęs, jog norint, kad agentūros veiktų kuo efektyviau ir maksimaliai išnaudotų savo išteklius, jos turi ieškoti sąveikos, keistis geriausia praktika ir dalytis paslaugomis atsižvelgdamos į geografinį artumą ar darbo srities panašumą; mano, kad taip pat turėtų būti pagerintos, išplėstos ir palengvintos galimybės naudotis Komisijos teikiamomis paslaugomis;

                  9.

                  siūlo supaprastinti agentūroms taikomas finansines taisykles – taip būtų galima mažinti agentūrų administraciniam personalui būtinas išlaidas; ragina Komisiją šiuo tikslu rengti pasiūlymus ir skatinti agentūras naudotis galimybe supaprastinti priėmimo į darbą procedūras, kai standartinė procedūra sukurta didesnio masto organizacijai ir yra pernelyg didelė našta agentūroms;

                  10.

                  su susirūpinimu pažymi, kad Audito Rūmai yra nustatę nemažai problemų, neigiamai veikiančių keletą agentūrų, ypač kai tai susiję su:

                              —

                              perkėlimais, kurių neįmanoma paremti įsipareigojimais arba kurie pasirodo esantys pernelyg dideli,

                              —

                              nepakankamai skaidria arba griežta priėmimo į darbą tvarka,

                              —

                              pirkimais ir sutarčių administravimu,

                              —

                              potencialiais interesų konfliktais, įskaitant valdančiųjų tarybų lygmeniu;

                  11.

                  atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į Tinklo atsakymą; teigiamai vertina koordinuotus agentūrų veiksmus ir jų ketinimą įveikti Audito Rūmų įvardytas problemas bei ragina Tinklą ir atskiras agentūras biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pranešti apie konkrečių priemonių, skirtų 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo procedūroje Audito Rūmų ir Parlamento nustatytiems trūkumams ištaisyti, įgyvendinimo pažangą; pabrėžia, kad už tai atsakingi agentūrų vykdomieji direktoriai ir valdančiosios tarybos;

                  12.

                  ragina Tinklą ir atskiras agentūras pranešti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai apie pažangą, padarytą įgyvendinant šias idėjas ir principus, siekiant įvertinti, ar pasirinktas būdas buvo veiksmingas sprendžiant Audito Rūmų įvardytas ir Bendrame požiūryje nurodytas neišspręstas problemas, taip pat informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie individualius ir kolektyvinius veiksmus, kurių imtasi siekiant atsižvelgti į Audito Rūmų išvadas, ir apie šių veiksmų rezultatus;

                  13.

                  pabrėžia, kad agentūros jau kuris laikas ragina užtikrinti didesnį joms pagal Finansinį reglamentą taikomų taisyklių lankstumą; pripažįsta, kad didžioji dalis šių taisyklių neproporcingos ir prastai pritaikytos ne tik prie daugumos agentūrų dydžio ir tikslų, bet ir prie jų ypatumų; mano, kad supaprastinus agentūroms taikomas finansines ir teisės aktais nustatytas taisykles pagerėtų jų veiksmingumas, sumažėtų jų išlaidos ir būtų išspręsta daug problemų, į kurias dėmesį yra atkreipę Audito Rūmai;

                  14.

                  pažymi, kad kai kurios su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve susijusios agentūros yra operatyvinės ir kad jų biudžeto įgyvendinimas taip pat priklauso nuo išorės veiksnių, į kuriuos turėtų būti atsižvelgta biudžeto procedūros metu;

         Biudžeto ir finansų valdymas

                  15.

                  pakartoja, kad metinio periodiškumo principas yra vienas iš trijų pagrindinių apskaitos principų (tai vieningumas, metinis periodiškumas ir pusiausvyra) ir jis būtinas veiksmingam Sąjungos biudžeto įgyvendinimui užtikrinti; pažymi, kad decentralizuotos agentūros ne visada visapusiškai laikosi šio principo;

                  16.

                  primena agentūroms, kad vis dar turi būti išspręsta nuolat iškylanti perkėlimų problema; atkreipia dėmesį į agentūrų paaiškinimus, susijusius su tuo, kad veiklos išlaidų perkėlimų išvengti sunku; vis dėlto yra įsitikinęs, kad daugeliu atvejų padėtį pagerinti įmanoma, ypač geriau valdant įsipareigojimų asignavimus, pagrįstus faktiniais poreikiais, atliekant geresnį vidaus planavimą, geriau prognozuojant bendras pajamų sąmatas, taikant griežtesnę biudžetinę tvarką ir reguliariai apžvelgiant išlaidas; ragina agentūras įvertinti savo vidaus administracines procedūras, kad būtų sumažinta jų administracinė našta, ypač kai tai susiję su viešųjų pirkimų ir personalo priėmimo į darbą procedūromis; mano, kad tiek Komisija, tiek Audito Rūmai turėtų teikti agentūroms veiksmingą pagalbą šioje srityje;

                  17.

                  pabrėžia, kad kai kuriais atvejais reikia patobulinti vidaus planavimą, taigi agentūros raginamos gerinti savo procedūras; kartu pripažįsta, kad tam tikromis aplinkybėmis ir esant tinkamam pagrindui (pvz., sutartiniais metais nesant galimybių atlikti mokėjimų) tai turėtų būti skaidriai nurodyta atitinkamoje Audito Rūmų ataskaitoje; laikosi nuomonės, kad tik taip gali būti atliktas tikras įvertinimas, ar perkeltos pernelyg didelės sumos;

                  18.

                  atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad turi būti paisoma normų hierarchijos, ir mano, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas patikimam finansų valdymui; vis dėlto pažymi, kad taikant dabartines finansines taisykles neišsprendžiama agentūrų, kurių finansavimas pagrįstas mokesčiais, problema, ir ragina Komisiją kitą kartą peržiūrint agentūroms taikomas finansines taisykles pasiūlyti šios problemos sprendimą; pažymi, kad Finansinis reglamentas nepritaikytas ir perviršį generuojančioms agentūroms, ir pabrėžia, kad atliekant peržiūrą itin svarbu svarstyti šios problemos sprendimo būdus, pavyzdžiui, sukuriant ribotą rezervo fondą;

                  19.

                  tikisi, kad Audito Rūmai, atlikdami savo, kaip išorės auditoriaus, vaidmenį, atsižvelgs į Parlamento 2010 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaitą ir į jo agentūrų lyginamosios analizės ataskaitą ir tarsis su Tinklu dėl atvirai prieinamų ir skaidrių agentūrų lyginamosios analizės ir klasifikavimo procedūrų parengimo naudojant svarbius gero finansų ir biudžeto valdymo, mažų valdymo išlaidų ir efektyvaus operatyvinio veiksmingumo rodiklius ir pateiks pagrindinius duomenis lengvai prieinamu formatu (pvz., „Excel“ ir (arba) CSV rinkmenose);

                  20.

                  su susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, jog kai kurios agentūros yra pripažinusios, kad nepakankamas biudžeto lankstumas yra silpnybė – tai leidžia manyti, kad užtikrinus pakankamą biudžeto lankstumą, susijusį su skirtingomis antraštinėmis dalimis, būtų galima sutaupyti lėšų; ragina Komisiją atidžiai įvertinti padėtį ir teikti pasiūlymus, kaip spręsti šį klausimą;

                  21.

                  pažymi, kad metų laikotarpiu agentūrose atliekama daugybė skirtingų audito ir kontrolės procedūrų, kurios dažnai paskirstomos labai nevienodai, ir dėl to agentūros gali patirti sunkumų; yra įsitikinęs, kad problema turėtų būti sprendžiama pirmiausia geriau koordinuojant šį įvairų auditą (8); mano, kad su agentūromis turėtų būti konsultuojamasi siekiant rasti praktiškus šio klausimo sprendimus netrukdant joms vykdyti savo pagrindinių uždavinių; ragina Audito Rūmus, Komisiją, agentūras ir Tinklą rasti visoms susijusioms šalims tinkamą šio klausimo sprendimo būdą;

                  22.

                  reikalauja, kad visos agentūros ir bendrosios įmonės sistemingai pridėtų standartizuotą šabloną, pagal kurį būtų skelbiamos jų galutinės metinės ataskaitos – jis turėtų apimti jų biudžeto įgyvendinimo ataskaitose ir biudžeto ir finansų valdymo ataskaitose pateiktus duomenis; rekomenduoja visoms agentūroms ir bendrosioms įmonėms teikti šią informaciją išsamiu, lengvai prieinamu ir skaidriu būdu („Excel“ ir (arba) CSV rinkmenose), kad būtų lengviau palyginti, kaip įgyvendintas jų biudžetas, ir taip sudaryti Parlamentui ir visuomenei galimybę visapusiškai palyginti jų išlaidas;

                  23.

                  ragina Tinklą pradėti taikyti išsamią standartizuotą biudžeto eilučių sistemą, kad būtų galima susumuoti ir palyginti agentūrų pajamas ir išlaidas, taip pat kiekvienai biudžeto eilutei numatytų asignavimų įgyvendinimą ir panaudojimą pagal antraštinę dalį, skyrių ir eilutę; maža to, ragina Tinklą vėliau atlikti palyginimą ir užtikrinti, kas išvadas ir pagrindinius duomenis būtų galima netrukdomai gauti lengvai prieinamu formatu (pvz., „Excel“ ir (arba) CSV rinkmenose);

         Žmogiškieji ištekliai ir priėmimo į darbą politika

                  24.

                  pažymi, jog Pareigūnų tarnybos nuostatuose apibrėžti principai, kuriais grindžiama agentūrų taikoma personalo politika, ir jog būtina numatyti didesnį agentūroms taikomų teisės aktais nustatytų taisyklių lankstumą ir jas supaprastinti siekiant užtikrinti, kad šiuo požiūriu jos veiktų efektyviau; taip pat pažymi, kad, nors pagal Tarnybos nuostatų 110 straipsnį leidžiamas tam tikras lankstumas, nepaprastai svarbu, kad agentūros ir Komisija pasiektų ankstesnį susitarimą, nes galutinį sprendimą priima Komisija; mano, kad, jei nesutariama, Komisija atsakingam Parlamento komitetui turėtų pateikti pagrįstą sprendimą;

                  25.

                  primena agentūroms, jog planuodamos savo personalo politiką jos turėtų taikyti visuotinio žmogiškųjų išteklių programavimo principą, kuris būtų derinamas su jų biudžetiniais ir administraciniais pajėgumais, siekiant, kad būtų užtikrinta darni ir jų reikmes atitinkanti personalo politika; taip pat pažymi, kad personalo planuose turėtų būti atsižvelgta į tam tikras bazines aplinkybes, pavyzdžiui, į lyčių ir geografinę pusiausvyrą; šiuo požiūriu palankiai vertina iniciatyvas, kurias Komisija yra numačiusi savo veiksmų plane, ir tai, kad šiuo metu peržiūrint Pareigūnų tarnybos nuostatus pripažįstami specifiniai agentūrų ypatumai;

                  26.

                  reiškia susirūpinimą dėl to, kad agentūrų darbuotojų priėmimo į darbą tvarka vis dar kelia problemų, kurios praktiškai kartojasi nuo pat agentūrų įsteigimo dienos, – iš tikrųjų Audito Rūmai, atlikę savo 2011 finansinių metų auditą, nustatė šio tipo problemų ar trūkumų visose agentūrose, išskyrus dvi; stebisi, kad tiek bendrame požiūryje, tiek veiksmų plane nenumatyti jokie veiksmai šioje srityje;

                  27.

                  mano, kad nusistovėjusi personalo politikos planų praktika yra vertinga personalo ilgalaikio planavimo priemonė; reiškia vis didesnį susirūpinimą dėl to, kad vykdant metinę biudžeto procedūrą Komisija anuliuoja personalo politikos planus, dėl kurių susitarta, ir todėl ragina Komisiją šiuo požiūriu riboti savo veiksmus;

                  28.

                  ragina visas agentūras savo metinės veiklos ataskaitos priede kasmet informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie atostogų dienų skaičių, kiekvieno lygio darbuotojams kasmet leidžiamą pagal lankstaus darbo ir kompensuojamųjų atostogų sistemas;

         Interesų konfliktai ir skaidrumas

                  29.

                  teigiamai vertina Audito Rūmų Specialiąją ataskaitą Nr. 15/2012 „Interesų konfliktų valdymas pasirinktose ES agentūrose“, kuri parengta atsižvelgiant į Parlamento raginimą Audito Rūmams išsamiai išanalizuoti agentūrų požiūrį į situacijų, kai kyla potencialūs interesų konfliktai, valdymą;

                  30.

                  mano, kad pagrindinė Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 15/2012 papildoma nauda susijusi su reguliaria agentūrų pažangos interesų konfliktų valdymo ir prevencijos srityje stebėsena; ragina Audito Rūmus imtis tolesnių priemonių šiam klausimui spręsti išplečiant jo audito apimtį, t. y. įtraukiant kitas agentūras, ir pateikti savo išvadas būsimojoje specialiojoje ataskaitoje, susijusioje su šiuo klausimu;

                  31.

                  primena, kad savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 15/2012 Audito Rūmai įvertino interesų konfliktų valdymo politiką ir procedūras keturiose pasirinktose agentūrose – Europos aviacijos saugos agentūroje (EASA), Europos cheminių medžiagų agentūroje (ECHA), Europos maisto saugos tarnyboje (EFSA) ir Europos vaistų agentūroje (EMA);

                  32.

                  mano, kad Audito Rūmų audito tikslas buvo atsakyti į du klausimus: pirma, ar taikoma tinkama politika ir procedūros, ir, antra, ar ši politika ir procedūros tinkamai įgyvendinamos; taip pat pažymi, kad Audito Rūmai grindė savo darbą Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) gairėse pateikta interesų konflikto apibrėžtimi ir kad Audito Rūmų taikoma pavyzdinė minimalių reikalavimų sistema taip pat kildinama iš EBPO gairių; vis dėlto pabrėžia, kad, nors EBPO gairėse siūlomas tarptautinis lyginamasis standartas šiuo klausimu, jos iš esmės susijusios su viešojo sektoriaus darbuotojų interesų konfliktais ir todėl negali būti pakankamas pagrindas, kuriuo remiantis būtų veiksmingai sprendžiami galimi agentūrų valdymo organų ir kitų su agentūrų darbų susijusių organų, pavyzdžiui, valdančiųjų tarybų ir ekspertų grupių, interesų konfliktai; vis dėlto pripažįsta EBPO priemonių paketo naudą, ypač savarankiško dovanų, pelno ir pan. tikrinimo sąrašą, taip pat pripažįsta rekomendacijas dėl sankcijų, būtinybės tikrinti interesų deklaracijų išsamumą bei turinį ir reikalavimo turėti tam tikrų įgūdžių bei žinių nustatant interesų konflikto pavojų;

                  33.

                  pažymi, kad dėl nacionalinių ar institucinių interesų taip pat galimi agentūros valdančiosios tarybos ir pačios agentūros interesų konfliktai ir kad tai kelia pavojų tinkamai agentūros veiklai; todėl ragina Komisiją skubiai pateikti Parlamentui pasiūlymą siekiant spręsti šį klausimą; tikisi, kad vardan skaidrumo tuo tarpu bus paviešinta kiekvieno atitinkamos agentūros valdančiosios tarybos nario interesų deklaracija;

                  34.

                  apgailestauja, kad, kaip pažymima Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 15/2012 išvadose, tuo metu, kai buvo baigiami faktinio duomenų rinkimo darbai (2011 m. spalio mėn.), interesų konfliktų situacijų tinkamai nevaldė nė viena iš keturių pasirinktų agentūrų; pažymi, kad, nors EMA ir EFSA yra parengusios pažangesnę interesų konfliktų valdymo politiką, ECHA politika buvo neišbaigta, o EASA tokios politikos nebuvo parengusi;

                  35.

                  su susirūpinimu pažymi, kad Audito Rūmai informavo apie nemažai trūkumų, pirmiausia susijusių su personalo ir Apeliacinės komisijos politikos ir procedūrų įgyvendinimu (ECHA), su skaidrumu skelbiant metines interesų deklaracijas (EASA) ir su mokymais interesų konfliktų srityje (ECHA ir EASA); pabrėžia, kad iš keturių agentūrų, kuriose buvo atliktas Audito Rūmų auditas, tik EMA įgyvendina su dovanų ir kvietimų klausimais susijusią politiką;

                  36.

                  teigiamai vertina rekomendacijas, pateiktas Audito Rūmų keturioms agentūroms, kuriose atliktas auditas; palankiai vertina tai, kad po Audito Rūmų audito keturios pasirinktos agentūros ėmėsi įvairių veiksmų, siekdamos spręsti su savo individualiais trūkumais susijusias problemas; ragina agentūras informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie bet kokias tolesnes priemones, kurių imtasi siekiant įgyvendinti savo politiką ir procedūras ir spręsti su šiais trūkumais susijusias problemas, įskaitant interesų konfliktų valdymo srityje;

                  37.

                  pažymi, kad Audito Rūmai nustatė nemažai didelių trūkumų, susijusių su problemomis pasibaigus tarnybos laikotarpiui – dėl to silpnėja vadinamoji „sukamųjų durų“ padėties prevencija; pritaria Audito Rūmų rekomendacijai, kurioje pabrėžiama, kad būtina spręsti šias pasibaigus tarnybos laikotarpiui kylančias problemas, ir laikosi nuomonės, kad būtina tikslinti, ką reiškia vadinamasis persigalvojimo laikotarpis, suteikiamas bet kuriam asmeniui, dirbusiam agentūros direktoriumi ar ėjusiam svarbias pareigas agentūroje;

                  38.

                  pritaria Audito Rūmų rekomendacijai, kurioje visos Sąjungos institucijos ir decentralizuotos įstaigos raginamos įvertinti, ar jų Specialiojoje ataskaitoje Nr. 15/2012 pateiktos rekomendacijos joms aktualios ir taikytinos; mano, kad visos agentūros turėtų vystyti ir įgyvendinti visapusišką savarankiškumo politiką ir procedūras, kad, inter alia, būtų sukurtas mechanizmas, kuris būtų taikomas sulaužius pasitikėjimą, ir nustatytos aiškios sankcijos arba remiantis įgyta patirtimi ir Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 15/2012 rekomendacijomis pakeistos jau galiojančios sankcijos; ragina agentūras iki 2013 m. pabaigos informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją šiuo klausimu;

                  39.

                  palankiai vertina Europos ombudsmeno sprendimą savo iniciatyva atlikti keleto atvejų, susijusių su vadinamojo sukamųjų durų tipo interesų konfliktais, apie kuriuos neseniai pranešta Komisijai, tyrimą; pritaria ombudsmeno įspėjimui, kad, nors veiksmingas interesų konfliktų valdymas yra esminė gero valdymo ir patikimo etiško elgesio dalis, ne visos problemos, susijusios su valdymu ir etika, būtinai reiškia, kad susiduriama su interesų konfliktu; laikosi nuomonės, kad interesų konfliktus reikia nagrinėti laikantis griežtų ribų, ir pabrėžia, kad būtina skatinti mokymo ir prevencijos strategijas ir veiksmus, susijusius su interesų konfliktais Sąjungos institucijose;

                  40.

                  teigiamai vertina Audito Rūmų rekomendaciją Sąjungai svarstyti galimybę toliau vystyti savo reglamentavimo sistemą, kuri būtų skirta interesų konfliktų situacijoms valdyti;

                  41.

                  teigiamai vertina 2012 m. liepos 19 d. bendrą tarpinstitucinį pareiškimą dėl decentralizuotų agentūrų ir ypač jo nuostatas dėl interesų konfliktų valdymo ir prevencijos (11 ir 18 dalys) ir dėl jų mokslo ekspertų nepriklausomumo (20 dalis);

                  42.

                  ragina Audito Rūmus atlikti vertinimą, kaip agentūros įgyvendina bet kokias priemones, kurių imamasi atsižvelgiant į jų Specialiojoje ataskaitoje Nr. 15/2012 joms pateiktas rekomendacijas; ragina Tinklą parengti pasiūlymus, pagrįstus geros praktikos mainais ir įgyta patirtimi, kad bendradarbiaujant su Komisija ir Audito Rūmais būtų galima įvardyti tas agentūras ar jų veiklos sritis, kuriose kyla didžiausia interesų konflikto rizika; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina Sąjungos institucijose dirbančių lobistų grupių Skaidrumo registro peržiūrą ir primygtinai ragina Komisiją ir agentūras įgyvendinti su šia peržiūra susijusias priemones galimų interesų konfliktų srityje;

                  43.

                  teigiamai vertina numatytus Komisijos veiksmus, susijusius su interesų konfliktais, ypač jos ketinimą parengti nuoseklios interesų konfliktų prevencijos ir valdymo politikos gaires, kurios būtų skirtos valdančiųjų tarybų nariams ir direktoriams, mokslinių komitetų ekspertams ir apeliacinių komisijų nariams (9) – užduotį, už kurią Komisija pati prisiėmė atsakomybę ir išsikėlė tikslą ją atlikti 2013 m.; su pasitenkinimu pažymi, kad ši užduotis – vienas iš Komisijos prioritetinių veiksmų ir svarbiausių etapų; ragina Komisiją įgyvendinant šią veiklą laikytis pasiūlyto termino ir iki 2013 m. pabaigos informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie šios veiklos rezultatus ir prie savo ataskaitos pridėti atitinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;

                  44.

                  atsižvelgdamas į tai pažymi, jog Komisija yra numačiusi, kad agentūros 2013 m. imsis dvejų veiksmų, t. y. kad jos priims ir įgyvendins aiškią politiką interesų konfliktų srityje ir pirmiausia keisis patirtimi ir galimai parengs koordinuotą požiūrį bendroms problemoms, susijusioms su moksliniais komitetais ir apeliacinėmis komisijos, spręsti ir kad jos apibrėš skaidrius ir objektyviai vertintinus apeliacinių komisijų narių nešališkumo ir nepriklausomumo kriterijus bei peržiūrės mokslinių komitetų narių atrankos procedūras (10); ragina agentūras iki 2013 m. pabaigos informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie šių užduočių įgyvendinimo padėtį;

                  45.

                  ragina Komisiją atsižvelgti į tai, kad, pirma, valdant interesų konfliktus būtina išsaugoti tinkamą rizikos ir naudos pusiausvyrą ir, antra, būtina siekti tikslo užsitikrinti pačias geriausias mokslines konsultacijas; mano, kad masiškai rengiant elgesio kodeksus ir etikos gaires kelio interesų konfliktams užkirsti neįmanoma; laikosi nuomonės, kad elgesio kodeksų ir etikos gairių priėmimas būtinas, bet nepakankamas ir kad kelias interesų konfliktams gali būti užkirstas tik įgyvendinant paprastas ir tinkamas taisykles ir jas veiksmingai taikant – tai būtų dalis bendros garbingumo, sąžiningumo ir skaidrumo kultūros;

                  46.

                  pabrėžia, kad aukšto lygio skaidrumas – esminis elementas, būtinas interesų konfliktų rizikai švelninti; todėl ragina agentūras, kurios savo tinklavietėse dar nėra paskelbusios savo valdančiosios tarybos, valdančiojo personalo narių, taip pat išorės ir vidaus ekspertų sąrašo, tai padaryti ir kartu paskelbti atitinkamas jų interesų deklaracijas ir gyvenimo aprašymus;

         Veiksmų planas

                  47.

                  teigiamai vertina Komisijos 2012 m. gruodį priimtą veiksmų planą, susijusį su bendro požiūrio į ES decentralizuotas agentūras įgyvendinimu (toliau – Veiksmų planas), ir ragina visas susijusias šalis atsižvelgti į čia pateiktas idėjas, ypač toliau derantis dėl daugiametės finansinės programos (DFP);

                  48.

                  visapusiškai remia Komisijos pagrindinius tikslus, išdėstytus Veiksmų plane, t. y. užtikrinti labiau subalansuotą valdymą, didinti agentūrų veiksmingumą ir atskaitomybę ir pasiekti didesnį jų veiklos būdo nuoseklumą; palankiai vertina jame siūlomus veiksmus, ypač susijusius su valdančiųjų tarybų supaprastinimu, su pastangomis rasti agentūrų sąveiką ir su galimybe kai kurias iš jų sujungti;

                  49.

                  tačiau pažymi, kad, nors Veiksmų planas yra geras atspirties taškas, pagal jį nenumatytas visapusiškas dabartinio agentūrų struktūros įvertinimas, be to, jam trūksta aiškios vizijos ir strategijos, kuria remiantis būtų išspręstas būtinybės modernizuoti agentūras klausimas; laikosi nuomonės, kad, kalbant apie konkrečius veiksmus, susijusius su atskiromis agentūromis arba agentūrų tipais ar grupėmis, Komisija galėjo būti ambicingesnė ir reiklesnė; apgailestauja, kad šiuo etapu ilgai trukusio tarpinstitucinės darbo grupės darbo rezultatai gana kuklūs ir kad Taryba neparodė pritarimo platesnio užmojo principui; yra įsitikinęs, kad vadovaujantis iniciatyvesniu ir labiau į ateitį orientuotu požiūriu būtų užtikrinta gerokai didesnė papildoma nauda;

                  50.

                  palankiai vertina tai, kad vienas iš Bendro požiūrio prioritetų yra agentūrų valdymo gerinimas, ypač aiškiau apibrėžiant valdančiosios tarybos ir vykdomojo direktoriaus vaidmenį ir peržiūrint Komisijos ir Parlamento atstovų valdančiosiose tarybose funkciją; laikosi nuomonės, kad šis procesas taip pat būtų naudingas agentūrų, Sąjungos institucijų ir valstybių narių ryšiui paaiškinti, didesnės agentūrų atskaitomybės mechanizmams nustatyti ir Komisijos atsakomybės laipsniui agentūrų veiklos atžvilgiu apibrėžti kartu laikantis agentūrų savarankiškumo principo;

                  51.

                  ragina Komisiją geriau išnaudoti agentūrų kompetencijos ugdymą ir rekomendacijas Europos semestro kontekste, visų pirma rengiant metinę augimo apžvalgą ir makroekonominius rodiklius; pabrėžia, kad siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų agentūros atlieka esminį vaidmenį;

         Savarankiškumas

                  52.

                  atkreipia ypatingą dėmesį į didžiulę agentūrų savarankiškumo svarbą; primena, kad agentūros turėtų pajėgti savarankiškai vykdyti savo įgaliojimus, ir apgailestauja, kad šiuo metu taip būna ne visada; laikosi nuomonės, kad į Komisijos generalinius direktoratus turėtų būti žiūrima kaip į agentūrų partnerius, ir su susirūpinimu pažymi, kad Komisijos intervencijos kartais priverčia abejoti agentūrų sprendimų objektyvumu ir jų vykdomais veiksmais, ypač kalbant apie didelę riziką, susijusią su vartotojų sauga;

         Atskaitomybė

                  53.

                  mano, kad turėtų būti supaprastinta agentūrų demokratinė atskaitomybė, pirmiausia kalbant apie tai, kaip jos informuoja biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją (kalbant konkrečiai, tebesama neatitikimų, susijusių su tuo, kaip pateikiama finansinė informacija ir priemonių, kurių imtasi gavus sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, ataskaitos); laikosi nuomonės, kad Parlamento ir agentūrų santykiams būtų naudingesnė tvirtesnė ir geresnės struktūros atskaitomybės Parlamentui sistema; mano, kad dabartinė sistema gana fragmentiška ir kad pernelyg dažnai ryšiai palaikomi ir ataskaitos teikiamos tik ad hoc pagrindu;

                  54.

                  mano, jog nepaprastai svarbu, kad už agentūras atsakingi Parlamento komitetai kuo atidžiau išnagrinėtų jų metines darbo programas ir užtikrintų, kad jose būtų atspindėta dabartinės aplinkybės ir politiniai prioritetai; atsižvelgdamas į tai tikisi, kad agentūros, rengdamos savo metines darbo programas, glaudžiai bendradarbiaus su šiais komitetais ir Komisija, kaip nurodoma 2012 m. liepos 19 d. bendrame pareiškime;

                  55.

                  dėl skaidrumo ir demokratinės priežiūros, įskaitant Parlamento vykdomą demokratinę priežiūrą, ragina agentūras savo tinklavietėse skelbti valdančiųjų tarybų posėdžių protokolus;

                  56.

                  siūlo, kad Parlamento Biudžeto kontrolės komiteto narys stebėtojo teisėmis galėtų dalyvauti agentūrų valdančiųjų tarybų posėdžiuose;

         Tvirtesnio bendradarbiavimo ir kai kurių agentūrų sujungimo galimybės

                  57.

                  laikosi nuomonės, kad toliau turėtų būti tiriama Europos policijos koledžo (CEPOL) ir Europos policijos biuro (Europolo) sąveika atsižvelgiant į CEPOL 2011 m. parengto tyrimo rezultatus (sutartis CEPOL/CT/2010/002); pažymi, kad 2014 m. kovo mėn. koledžas ketina išsikraustyti iš dabartinių patalpų Bramshile (JK); ragina Komisiją pateikti pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl koledžo perkėlimo į Hagą (Nyderlandai), kur šiuo metu veikia Europolas, kad abi agentūros galėtų dalytis patalpomis ir paslaugomis nekeliant grėsmės jų esminiams uždaviniams ir savarankiškumui; pabrėžia, kad priėmus greitą sprendimą dėl CEPOL perkėlimo būtų gerokai sumažintas netikrumas, kuris gali neigiamai paveikti personalą ir įdarbinimo procedūras;

                  58.

                  ragina Komisiją kartu su Europos mokymo fondu, Europos profesinio mokymo plėtros centru, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondu ir Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra toliau tirti esamą šių agentūrų sąveiką ir informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie galimą gilesnę jų integraciją; ragina šias agentūras ir Komisiją įvertinti, ar užtikrinus tvirtesnį bendradarbiavimą galėtų būti pasiekta masto ekonomija ir optimizuota jų veikla;

                  59.

                  mano, kad turėtų būti užtikrintas tvirtesnis kai kurių agentūrų tarpusavio koordinavimas, ypač kai tai susiję su sprendimais, darančiais poveikį kitos agentūros veiklos sričiai; siūlo susijusioms agentūroms pasiekti tarpusavio susitarimą įtraukiant atitinkamas suinteresuotąsias šalis, kad būtų išvengta konkuruojančių teisės aktų; ragina agentūras tokiais atvejais visada informuoti kompetentingus Parlamento komitetus;

         Geriausios praktikos mainai

                  60.

                  pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad sukurtos naujos agentūros (pvz., Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER), Europos bankininkystės institucija (EBI), Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EDPPI) ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI) – visos įkurtos 2011 m.) pasinaudotų geriausia seniau sukurtų žinomų agentūrų praktika, kad išvengtų su priėmimo į darbą tvarka, pirkimais ir finansų reguliavimų susijusių problemų;

                  61.

                  su pasitenkinimu pažymi, kad sukurtos naujos agentūros tris kartus per metus dalyvauja Tinklo posėdžiuose ir kad šie posėdžiai apima geriausios praktikos mainus; taip pat pažymi, kad sukurtos naujos agentūros kviečiamos prisijungti prie potinklių, sukurtų techninių žinių reikalaujantiems klausimams aptarti, ypač Administracijos vadovų potinklyje, kuris posėdžiauja taip pat dažnai, kaip ir Tinklas, ir aptaria priėmimo į darbą tvarkos, pirkimų ir finansų reguliavimo klausimus;

                  62.

                  atkreipia dėmesį į du EVPRI surengtus pažintinius vizitus, kurie įvyko 2011 m. Europos geležinkelio agentūroje (ERA) ir 2012 m. Europos jūrų saugumo agentūroje (EMSA) ir per kuriuos EVPRI personalas turėjo galimybę gauti informacijos apie geriausią praktiką iš šių gerai žinomų agentūrų; atkreipia dėmesį į dažno EVPRI, EDPPI ir EBI bendravimo vystymą dalijantis patirtimi, derinant veiklą ir naudojantis sąveika;

                  63.

                  ragina Tinklą palaikyti ryšius su Komisija siekiant tirti galimybes rengti agentūroms bendrą mokymo veiklą, skirtą Audito Rūmų 2011 m. įvardytoms finansinėms problemoms įveikti;

         Europos priežiūros institucijos

                  64.

                  su susirūpinimu pažymi, kad Finansinio reglamento nuostatos nėra visiškai suderintos su Europos priežiūros institucijų finansavimo schema, nes 55–60 % jų biudžeto finansuojama valstybių narių ir Europos laisvosios prekybos asociacijos šalių įnašais; yra įsitikinęs, kad būtina rasti tinkamus mechanizmus Europos priežiūros institucijų, kurioms dėl mišraus jų finansavimo pobūdžio gresia ypatinga rizika, saugumui ir finansiniam stabilumui užtikrinti; laikosi nuomonės, kad šis klausimas vėliausiai turėtų būti keliamas atliekant kitą Finansinio reglamento nuostatų dėl agentūrų peržiūrą, ir ragina Komisiją įvertinti šią padėtį bei šiuo klausimu informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją;

                  65.

                  pabrėžia, kad svarbu tinkamai derinti paskirtą biudžetą ir turimus etatus iš vienos pusės ir Europos priežiūros institucijoms patikėtas užduotis iš kitos, nes neatitikimai gali lemti neproporcingą etatų politiką, pirma, Europos priežiūros institucijų personalo įdarbinimo ir, antra, nacionalinių ekspertų įtraukimo atžvilgiu; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisija aiškiai nenurodžiusi pakeitė Europos priežiūros institucijų pasiūlytus etatų planus; ragina Komisiją visapusiškai skaidriai spręsti šį ir kitus klausimus;

                  66.

                  šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į susirūpinimą, pareikštą preliminariose Tarptautinio valiutos fondo (TVF) 2012 m. gruodžio mėn. atlikto finansų sektoriaus vertinimo, susijusio su Sąjunga, išvadose, kuriose rekomenduojama padidinti Europos priežiūros institucijų išteklius ir galias, kad jos galėtų sėkmingai vykdyti savo ir kartu būtų skatinamas jų veiklos nepriklausomumas;

         Lyčių lygybė

                  67.

                  pabrėžia, kad svarbu parengti politiką, pagal kurią būtų užtikrintas tinkamas moterų ir vyrų atstovavimas agentūrų valdančiosiose tarybose; ragina Tinklą parengti ir skatinti bendrąsias gaires, susijusias su geriausia praktika šiuo klausimu, net jei agentūrų steigiamuosiuose reglamentuose nepateikta konkrečių nurodymų; ragina agentūrų vykdomuosius direktorius, kurie turi visus valdymo įgaliojimus, susijusius su personalo klausimais, užtikrinti tiek agentūrų darbuotojų lyčių lygybę, tiek atsakingas pareigas agentūrose einančių asmenų lygybę;

                  68.

                  su susirūpinimu pažymi, kad nedaug moterų atlieka agentūrų vykdomojo direktoriaus pareigas; kadangi daugumoje agentūrų direktorių skiria valdančioji taryba, remdamasi Komisijos patvirtintu trumpuoju sąrašu, ragina agentūrų valdančiąsias tarybas ir Komisiją laikytis lyčių lygybės principų ir atsižvelgti į Komisijos 2010 m. inicijuotą strategiją, kuria siekiama užtikrinti geresnę lyčių pusiausvyrą tarp atsakingas pareigas einančių asmenų; reiškia susirūpinimą dėl to, kad lyčių lygybės politika nepaminėta nei tarp Bendro požiūrio, nei Veiksmų plano tikslų, ir ragina Komisiją parengti konkrečius pasiūlymus šiai problemai spręsti;

                  69.

                  pažymi, kad valstybės narės atsako už savo atstovų atranką į agentūrų valdančiąsias tarybas; ragina valstybes nares skiriant savo atstovus į šiuos organus atsižvelgti į lyčių lygybės principus, be to, rengiantis rinkti pirmininką ir pirmininko pavaduotoją ragina vykdomuosius direktorius išsamiau informuoti tarybų narius šiuo klausimu; su pasitenkinimu pažymi, kad dviejų iš dabartinio trejeto agentūrų valdančiųjų tarybų pirmininkės yra moterys;

         Sudėtingos IT sistemos

                  70.

                  pabrėžia, kad agentūroms ir Komisijai būtina koordinuoti geriausią praktiką ir patirtį ir jomis keistis siekiant įveikti techninius ir valdymo iššūkius, susijusius su sudėtingomis informacinių technologijų (IT) sistemomis, kurios turi veikti visos Sąjungos pagrindu; stebisi, kad Komisija iš agentūrų ima mokestį už naudojimąsi IT sistemomis ir kad šie mokesčiai nustatyti ne remiantis objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, agentūrų dydžiu; atsižvelgdamas į tai, kad šie mokesčiai yra nemaža našta mažoms agentūroms, ir, jei nesama alternatyvos jų apmokestinimui, ragina Komisiją šį mokestį pritaikyti pagal agentūrų dydį ir agentūrų finansines galimybes;

                  71.

                  atkreipia Komisijos dėmesį į sunkumus, su kuriais agentūros susiduria sudėtingų IT sistemų srityje, pavyzdžiui, taikydamos kaupiamosios apskaitos sistemą ABAC ir sistemą SYSPER2, kadangi šios sistemos parengtos siekiant patenkinti Komisijos, o ne agentūrų reikmes; teigiamai vertina šios problemos pasekmių klausimą keliančių potinklių – pirmiausia Sąjungos agentūrų informacinių ir ryšių technologijų tinklo (IT klausimai) ir Administracijos vadovų potinklio (sistemos ABAC ir SYSPER2) – veiksmus ir ragina Komisiją glaudžiau bendradarbiauti su agentūromis sprendžiant šį klausimą;

                  72.

                  siūlo sudaryti agentūroms galimybę naudotis Komisijos žmogiškųjų išteklių programine įranga arba bet kokio kito tipo programine įrangą, kad joms nereikėtų pirkti nuosavos brangios programinės įrangos;

                  73.

                  siūlo, kad nuo kitų finansinių metų – siekiant palengvinti agentūrų biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos darbą ir atsižvelgiant į didelį agentūrų skaičių, vis sudėtingesnę jų veiklą ir vis didesnę veiklos apimtį – Parlamentas, nagrinėdamas ir rengdamas savo nuomonę dėl agentūros, svarstytų pertvarkos galimybę, pagal kurią būtų galima skirti keletą pranešėjų, kaip šiais metais jau buvo padaryta kitų institucijų atveju;

                  74.

                  paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją agentūroms, kurioms taikoma ši biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

         (1)  OL L 286, 2012 10 17, p. 388.

         (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

         (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

         (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

         (5)  OL C 368, 2011 12 16.

         (6)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 62.

         (7)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 121.

         (8)  Šiuo klausimu žr. veiksmų plano, susijusio su Bendro požiūrio į ES decentralizuotas agentūras įgyvendinimu, 53 veiksmą.

         (9)  Šiuo klausimu žr. veiksmų plano, susijusio su Bendro požiūrio į ES decentralizuotas agentūras įgyvendinimu, 33 veiksmą.

         (10)  Šiuo klausimu žr. veiksmų plano, susijusio su Bendro požiūrio į ES decentralizuotas agentūras įgyvendinimu, 34 ir 35 veiksmus.


title: 2012 m. liepos 23 d. Tarybos sprendimas 2012/486/BUSP dėl Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinės organizacijos ir Europos Sąjungos susitarimo dėl įslaptintos informacijos apsaugos pasirašymo ir sudarymo#Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinės organizacijos ir Europos Sąjungos susitarimas dėl įslaptintos informacijos apsaugos

text:
24.8.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 229/1

         TARYBOS SPRENDIMAS 2012/486/BUSP
   2012 m. liepos 23 d.
   dėl Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinės organizacijos ir Europos Sąjungos susitarimo dėl įslaptintos informacijos apsaugos pasirašymo ir sudarymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį ir ypač į jos 37 straipsnį kartu su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 5 dalimi ir 218 straipsnio 6 dalimi,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. birželio 15 d. posėdyje Taryba nusprendė įgalioti pirmininkaujančią valstybę narę pradėti derybas pagal Europos Sąjungos sutarties ankstesnį 24 straipsnį dėl Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinės organizacijos ir Europos Sąjungos susitarimo dėl informacijos saugumo;

               (2)

               gavusi šį įgaliojimą pradėti derybas, pirmininkaujanti valstybė narė vedė derybas dėl Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinės organizacijos ir Europos Sąjungos susitarimo dėl įslaptintos informacijos apsaugos;

               (3)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinės organizacijos ir Europos Sąjungos susitarimas dėl įslaptintos informacijos apsaugos.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, kad jis taptų privalomas Sąjungai.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 23 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      VERTIMAS
      Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinės organizacijos ir Europos Sąjungos
      SUSITARIMAS
      dėl įslaptintos informacijos apsaugos
      Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinė organizacija (toliau – OCCAR)
      ir
      Europos Sąjunga (toliau – ES),
      toliau – Šalys,
      ATSIŽVELGDAMOS Į TAI, kad Šalys sutaria, jog reikėtų plėtoti tarpusavio konsultacijas ir bendradarbiavimą su saugumu susijusiais bendro intereso klausimais;
      PRIPAŽINDAMOS, KAD, siekiant visapusiškų ir veiksmingų konsultacijų bei bendradarbiavimo, gali būti reikalinga galimybė naudotis OCCAR ir ES įslaptinta informacija, taip pat Šalims keistis įslaptinta informacija;
      SUPRASDAMOS, kad tokiam naudojimuisi ir keitimuisi įslaptinta informacija reikalingos atitinkamos saugumo priemonės;
      ATSIŽVELGDAMOS Į TAI, kad 2009 m. gegužės 18 d. Taryba patvirtino Europos gynybos agentūros valdančiosios tarybos rekomendaciją toliau rengti ES ir OCCAR saugumo susitarimą, kad jis būtų parengtas laiku, jog būtų galima patvirtinti EGA ir OCCAR administracinį susitarimą;
      PAŽYMĖDAMA, kad OCCAR stebėtojų taryba įgaliojo OCCAR vykdomosios administracijos (VA) direktorių sudaryti tokį saugumo susitarimą;
      PAŽYMĖDAMA, kad 2009 m. birželio 15 d. Taryba įgaliojo pirmininkaujančią valstybę narę pradėti derybas su OCCAR siekiant sudaryti informacijos saugumo susitarimą,
      SUSITARĖ:
      1 straipsnis
      OCCAR ir ES susitarimas dėl įslaptintos informacijos apsaugos (toliau – Susitarimas) taikomas bet kurios formos įslaptintai informacijai, kurią Šalys viena kitai teikia ar kuria keičiasi.
      2 straipsnis
      Šiame Susitarime „įslaptinta informacija“ – informacija (t. y. žinios, kurios gali būti perduodamos bet kuria forma), dokumentas ar medžiaga, kurią, kaip nustatyta vienos iš Šalių, reikia saugoti nuo neleistino atskleidimo, kuris galėtų padaryti įvairaus lygio žalos, pakenkti ar turėti neigiamos įtakos OCCAR ar ES arba vienos ar daugiau jų atitinkamų valstybių narių interesams, ir kuriai yra suteikta slaptumo žyma.
      3 straipsnis
      ES institucijos ir subjektai, kuriems taikomas šis Susitarimas, yra: Europos Vadovų Taryba, Europos Sąjungos Taryba (toliau – Taryba), Tarybos generalinis sekretoriatas, Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau – EIVT). Šiame Susitarime šios institucijos ir subjektai toliau vadinami „ES“.
      4 straipsnis
      1.   Viena Šalis (teikiančioji Šalis) gali atskleisti arba perduoti įslaptintą informaciją kitai Šaliai (gaunančiajai Šaliai) laikantis informacijos rengėjo kontrolės principo.
      2.   Įgyvendinant 1 dalį neleidžiamas informacijos perdavimas be atskiro leidimo, išskyrus atvejus, kai Šalys susitaria dėl tam tikrų kategorijų informacijai taikomos jų veiklos reikalavimus atitinkančios tvarkos.
      5 straipsnis
      Abi Šalys ir šio Susitarimo 3 straipsnyje nurodyti jų subjektai užtikrina, kad turėtų įdiegtą saugumo sistemą ir saugumo priemones, atitinkančias jų atitinkamuose saugumą reglamentuojančiuose taisyklėse ir teisės aktuose nustatytus pagrindinius principus bei būtiniausius saugumo standartus ir numatytas priemonėse, kurios turi būti nustatytos remiantis 12 straipsniu, kad būtų užtikrinta, jog įslaptintai informacijai, kuri teikiama ar kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, būtų taikoma lygiaverčio lygio apsauga.
      6 straipsnis
      1.   Įslaptinta informacija žymima taip:

                  a)

                  OCCAR įslaptinta informacija žymima OCCAR SECRET, OCCAR CONFIDENTIAL arba OCCAR RESTRICTED žymomis;

                  b)

                  ES įslaptinta informacija žymima SECRET UE/EU SECRET, CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL arba RESTREINT UE/EU RESTRICTED žymomis.

            2.   Atitinkamos slaptumo žymos yra:

                  OCCAR

                  Europos Sąjungoje

                  OCCAR SECRET

                  SECRET UE/EU SECRET

                  OCCAR CONFIDENTIAL

                  CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

                  OCCAR RESTRICTED

                  RESTREINT UE/EU RESTRICTED

            7 straipsnis
      1.   Kiekviena Šalis:

                  a)

                  saugo kitos Šalies pagal šį Susitarimą pateiktą ar su kita Šalimi pasikeistą įslaptintą informaciją nuo neleistino atskleidimo, praradimo arba saugumo pažeidimo;

                  b)

                  užtikrina, kad būtų išlaikyta teikiančiosios Šalies nustatyta įslaptintos informacijos, kuri pateikiama arba kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, slaptumo žyma. Gaunančioji Šalis saugo įslaptintą informaciją ne mažiau griežtai nei jos pačios saugumą reglamentuojančiose taisyklėse ir teisės aktuose numatyta saugoti lygiaverte slaptumo žyma pažymėtą informaciją ar medžiagą, kaip nurodyta 6 straipsnyje;

                  c)

                  užtikrina, kad iš kitos Šalies gautos įslaptintos informacijos slaptumo žymos laipsnis nebūtų sumažintas arba ji nebūtų išslaptinta negavus išankstinio rašytinio tos Šalies sutikimo;

                  d)

                  nenaudoja tokios įslaptintos informacijos kitais tikslais nei tie, kuriuos nustatė informacijos rengėjas, arba tie, kuriais informacija teikiama arba ja keičiamasi;

                  e)

                  leidžia susipažinti su įslaptinta informacija tik tiems asmenims, kuriems būtina ją žinoti, kad jie galėtų vykdyti savo oficialias pareigas, o jei jiems reikia susipažinti su CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ar OCCAR CONFIDENTIAL arba su SECRET UE/EU SECRET ar OCCAR SECRET informacija – tik jei buvo atliktas jų patikimumo patikrinimas pagal gaunančiosios Šalies saugumą reglamentuojančias taisykles ir teisės aktus; ir

                  f)

                  užtikrina, kad visi asmenys, galintys susipažinti su įslaptinta informacija, būtų informuoti apie savo pareigą apsaugoti informaciją pagal taikomas saugumą reglamentuojančias taisykles ir teisės aktus.

            2.   ES be OCCAR išankstinio rašytinio sutikimo neatskleidžia pagal šį Susitarimą OCCAR pateiktos įslaptintos informacijos trečiosioms Šalims ar kuriai nors 3 straipsnyje nepaminėtai ES institucijai ar subjektui.
      OCCAR be ES išankstinio rašytinio sutikimo neatskleidžia pagal šį Susitarimą ES pateiktos informacijos trečiosioms šalims. Duoti tokį sutikimą vieningai nusprendžia Taryba.
      8 straipsnis
      1.   Šalys užtikrina, kad visų asmenų, kuriems vykdant jų oficialias pareigas yra būtina naudotis įslaptinta informacija, kuri teikiama arba kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, arba kurie dėl jų pareigų ar funkcijų gali turėti galimybę ja naudotis, patikimumas būtų atitinkamai patikrintas prieš suteikiant jiems galimybę naudotis įslaptinta informacija, pažymėta slaptumo žymomis CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ar OCCAR CONFIDENTIAL arba SECRET UE/EU SECRET ar OCCAR SECRET.
      2.   Patikimumo patikrinimo procedūrų tikslas yra nustatyti, ar asmeniui, atsižvelgiant į jo lojalumą ir patikimumą, gali būti suteikiama prieiga prie įslaptintos informacijos.
      9 straipsnis
      Šalys teikia savitarpio pagalbą, susijusią su įslaptintos informacijos, kuri teikiama ar kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, saugumu. 12 straipsnyje nurodytos institucijos konsultuojasi tarpusavyje saugumo klausimais ir vykdo vertinimo vizitus, kad įvertintų jų atitinkamai kompetencijai priklausančių saugumo priemonių, skirtų tokios informacijos apsaugai, veiksmingumą.
      10 straipsnis
      1.   Šiame Susitarime:

                  a)

                  ES atveju visa korespondencija siunčiama Tarybos vyriausiajam registracijos padalinio pareigūnui, kuris pagal 2 dalį persiunčia ją valstybėms narėms ir 3 straipsnyje nurodytiems subjektams.

                  b)

                  OCCAR atveju visa korespondencija siunčiama OCCAR VA registracijos kontrolės pareigūnui, kuris pagal 2 dalį prireikus persiunčia ją atitinkamiems OCCAR VA įslaptintos informacijos registrams.

            2.   Išimtiniais atvejais iš vienos Šalies gauta korespondencija, kuria gali naudotis tik tam tikri tos Šalies kompetentingi pareigūnai, organai ar tarnybos, dėl darbinių priežasčių gali būti adresuojama ir prieinama tik tam tikriems kitos Šalies kompetentingiems pareigūnams, organams ar tarnyboms, kurie yra teikiančiosios Šalies konkrečiai nurodyti gavėjais, atsižvelgiant į jų kompetenciją ir laikantis principo „būtina žinoti“.
      Europos Sąjungos atveju tokia korespondencija perduodama atitinkamai per Tarybos vyriausiąjį registracijos padalinio pareigūną, Europos Komisijos vyriausiąjį registracijos padalinio pareigūną ar EIVT vyriausiąjį registracijos padalinio pareigūną.
      OCCAR atveju tokia korespondencija perduodama per OCCAR VA registracijos kontrolės pareigūną.
      3.   Visa įslaptinta informacija perduodama Šalių saugumo institucijų sutartais kanalais.
      4.   Elektroninėmis priemonėmis perduodama įslaptinta informacija šifruojama pagal teikiančiosios Šalies reikalavimus, išdėstytus jos saugumą reglamentuojančiose taisyklėse ir teisės aktuose. Šalių vidaus tinkluose perduodant, saugant ir tvarkant įslaptintą informaciją laikomasi teikiančiosios Šalies reikalavimų.
      11 straipsnis
      OCCAR VA direktorius prižiūri, kaip šį Susitarimą įgyvendina OCCAR. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, už saugumo klausimus atsakingas Europos Komisijos narys ir Tarybas generalinis sekretorius prižiūri, kaip šį Susitarimą įgyvendina ES.
      12 straipsnis
      1.   Šiam Susitarimui įgyvendinti 2, 3, 4 ir 5 dalyse nurodytos keturios institucijos nustato saugumo priemones, nustatančias šiame Susitarime numatytam įslaptintos informacijos perdavimui, abipusei apsaugai ir vizitams taikomus standartus.
      2.   OCCAR VA saugumo padalinys, laikydamasis OCCAR VA direktoriaus nurodymų ir jo vardu, veikdamas OCCAR vardu ir jai vadovaujant, laikydamasis OCCAR saugumą reglamentuojančių taisyklių ir teisės aktų parengia įslaptintos informacijos, kuri OCCAR teikiama pagal šį Susitarimą, apsaugai skirtas saugumo priemones.
      3.   Tarybos generalinio sekretoriato Saugumo tarnyba, laikydamasi Tarybos generalinio sekretoriaus nurodymų ir jo vardu, veikdama Tarybos vardu ir jai vadovaujant, laikydamasi Tarybos saugumo taisyklių parengia įslaptintos informacijos, kuri Europos Sąjungai teikiama pagal šį Susitarimą, apsaugai skirtas saugumo priemones.
      4.   Europos Komisijos Saugumo direktoratas, veikdamas vadovaujant už saugumo klausimus atsakingam Europos Komisijos nariui, laikydamasi Komisijos saugumo nuostatų parengia įslaptintos informacijos, kuri teikiama pagal šį Susitarimą, apsaugai Europos Komisijoje ir jos patalpose skirtas saugumo priemones.
      5.   Europos išorės veiksmų tarnybos Saugumo direktoratas, veikdamas vadovaujant Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, laikydamasis EIVT saugumo taisyklių parengia įslaptintos informacijos, kuri teikiama pagal šį Susitarimą, apsaugai EIVT ir jos patalpose skirtas saugumo priemones.
      6.   ES atveju 1 dalyje nurodytas saugumo priemones tvirtina Tarybos Saugumo komitetas.
      7.   OCCAR atveju 1 dalyje nurodytas saugumo priemones tvirtina OCCAR Saugumo komitetas.
      13 straipsnis
      Saugumo pažeidimo, dėl kurio prarandama iš teikiančiosios Šalies gauta įslaptinta informacija arba pažeidžiamas jos saugumas, arba įtarimo, kad tokia įslaptinta informacija buvo atskleista leidimo neturintiems asmenims, atveju gaunančioji Šalis nedelsdama praneša apie tai teikiančiajai Šaliai.
      Gaunančioji Šalis (prireikus padedant teikiančiajai Šaliai) nedelsdama atlieka tyrimą laikydamasi įslaptintos informacijos apsaugą reglamentuojančių savo saugumo taisyklių ir teisės aktų. Gaunančioji Šalis informuoja teikiančiąją Šalį apie aplinkybes, priemones, kurių imtasi, ir tyrimo rezultatus iš karto, kai tik tai gali būti padaryta, ir apie ištaisomuosius veiksmus, kurių imtasi siekiant užkirsti kelią kitiems tokiems įvykiams. 12 straipsnyje nurodytos institucijos gali nustatyti tam skirtas procedūras.
      14 straipsnis
      Kiekviena Šalis padengia savo išlaidas, patirtas įgyvendinant šį Susitarimą.
      15 straipsnis
      Prieš Šalims viena kitai teikiant įslaptintą informaciją arba ja keičiantis pagal šį Susitarimą, 12 straipsnyje nurodytos atsakingos saugumo institucijos sutaria, kad gaunančioji Šalis gali apsaugoti tą informaciją ir užtikrinti jos saugumą nepažeisdama priemonių, kurios turi būti priimtos pagal tą straipsnį.
      16 straipsnis
      Šis Susitarimas nekliudo Šalims sudaryti kitų susitarimų, susijusių su įslaptintos informacijos teikimu ar keitimusi ja, jei tokie susitarimai neprieštarauja šio Susitarimo nuostatoms.
      17 straipsnis
      Visi OCCAR ir ES ginčai, kylantys aiškinant ar taikant šį Susitarimą, sprendžiami Šalių derybų keliu. Laukdamos, kol bus išspręsti ginčai, Šalys toliau vykdo visas šiame Susitarime numatytas savo pareigas.
      18 straipsnis
      1.   Šis Susitarimas įsigalioja tą dieną, kai Šalys jį pasirašo.
      2.   Kiekviena Šalis praneša kitai Šaliai apie jos taisyklių ir teisės aktų pakeitimus, kurie galėtų turėti įtakos šiame Susitarime nurodytos įslaptintos informacijos apsaugai.
      3.   Bet kurios Šalies prašymu šis Susitarimas gali būti peržiūrėtas siekiant apsvarstyti galimus pakeitimus. Jis peržiūrimas tuo atveju, kai ES nare nesanti valstybė tampa OCCAR nare.
      4.   Visi šio Susitarimo pakeitimai daromi tik raštu ir kiekviena šio Susitarimo Šalis juos pasirašo.
      19 straipsnis
      Šis Susitarimas sudaromas neribotam laikui. Viena Šalis gali jį denonsuoti pateikdama kitai Šaliai rašytinį denonsavimo pranešimą. Toks denonsavimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo dienos, kurią kita Šalis gauna pranešimą, tačiau jis neturi poveikio įsipareigojimams, jau kilusiems pagal šio Susitarimo nuostatas. Visų pirma visa įslaptinta informacija, kuri buvo pateikta arba kuria buvo pasikeista pagal šį Susitarimą, toliau saugoma laikantis šiame Susitarime išdėstytų nuostatų.

         Tai patvirtindami, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą.
         Priimta du tūkstančiai dvyliktųjų metų liepos dvidešimt septintą dieną Briuselyje dviem egzemplioriais, kurių kiekvienas sudarytas anglų kalba.

            OCCAR vardu

            Europos Sąjungos vardu


title: 2013/572/ES: 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos aplinkos agentūros 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo#2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos aplinkos agentūros 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį

text:
16.11.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/216

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2013 m. balandžio 17 d.
   dėl Europos aplinkos agentūros 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2013/572/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros 2011 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos aplinkos agentūros 2011 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 12 d. rekomendaciją (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 401/2009 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo (4), ypač į jo 13 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7–0070/2013),

               1.

               patvirtina Europos aplinkos agentūros vykdomajam direktoriui, kad Agentūros 2011 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos aplinkos agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 388, 2012 12 15, p. 80.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 126, 2009 5 21, p. 13.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
      2013 m. balandžio 17 d.
      su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos aplinkos agentūros 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
      EUROPOS PARLAMENTAS,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros 2011 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos aplinkos agentūros 2011 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 12 d. rekomendaciją (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 401/2009 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo (4), ypač į jo 13 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0070/2013),

                  A.

                  kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog Europos aplinkos agentūros (toliau – Agentūra) 2011 finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir pagal jas atliktos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos,

                  B.

                  kadangi Agentūros 2011 finansinių metų biudžetas buvo 62,2 mln. EUR,

                  C.

                  kadangi Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) pradėjo vidinį tyrimą, susijusį su Agentūra;

         Biudžeto ir finansų valdymas

                  1.

                  atsižvelgdamas į galutines metines ataskaitas atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos Agentūrai skiriama subsidija 2011 m. siekė 35 445 155,69 EUR, palyginti su 34 674 450,58 EUR 2010 m., ir kad visos įplaukos sudarė 44 447 489,45 EUR (45 550 051,50 EUR 2010 m.); teigiamai vertina tai, kad 132 iš 134 laisvų etatų buvo užimti, ir pažymi, kad iki 2011 m. pabaigos buvo įdarbinti 82 sutartininkai ir deleguotieji nacionaliniai ekspertai;

                  2.

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą pažymi, kad Agentūra atliko 6 061 EUR mokėjimą vienai tarptautinei aplinkos organizacijai, susijusį su Agentūros darbuotojų dalyvavimu šios organizacijos 2011 m. vasario ir gegužės mėn. organizuotose ekspedicijose; pažymi, kad dėl šių ekspedicijų nebuvo vykdoma jokia viešųjų pirkimų procedūra ir nebuvo sudaryta jokia sutartis; nurodo, kad Agentūra turėjo 11 625 EUR kelionės išlaidų; atkreipia dėmesį į Audito Rūmų išvadas, kad Agentūros vykdomasis direktorius iki 2011 m. balandžio mėn. buvo tarptautinės aplinkos organizacijos globėjų tarybos narys ir kad dėl to gali atsirasti interesų konfliktas;

                  3.

                  pripažįsta, kad, kai 2011 m. balandžio mėn. Audito Rūmai informavo apie galimą interesų konfliktą, vykdomasis direktorius atsistatydino iš kitos organizacijos globėjų tarybos;

         Viešieji pirkimai

                  4.

                  gavo išsamesnius paaiškinimus apie Agentūros sutartinius santykius su Kopenhagoje įsikūrusia Danijos garso ir vaizdo įrašų bendrove „Ace&Ace“; pažymi, kad 2011 m. Agentūra po atviro konkurso su bendrove „Ace&Ace“ sudarė vaizdo įrašų gamybos sutartį (EEE/COM/10/001 – Nr. 5), kurios biudžeto viršutinė riba siekė 1 000 000 EUR; pabrėžia, kad sutarties sudarymo kriterijai labai skyrėsi nuo tų, kurie buvo taikomi vykdant ankstesnius konkursus dėl vaizdo įrašų gamybos (EEE/CCA/07/001 – Nr. 1) ir apėmė siauresnius kriterijus, pvz., „prieiga prie montažo paslaugų netoli EEE“; pripažįsta, kad, kaip nurodyta vykdomojo direktoriaus pareiškime (6), 16 netoli Agentūros įsikūrusių bendrovių dalyvavo šiame konkurse, o 15 iš jų atitiko visus kriterijus; gavo iš Agentūros visų konkurse EEE/COM/10/001 dalyvavusių pareiškėjų pavadinimus ir adresus;

                  5.

                  pažymi, kad po atviro konkurso 2007 m. bendroji sutartis sudaryta su Londone įsikūrusia bendrove „N1 Creative“, kuri kai kurias paslaugas subrangos būdu pavedė vykdyti bendrovei „Ace&Ace“; pažymi, kad jau 2007–2008 m. nesurengus viešųjų pirkimų procedūros, tačiau laikantis Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių (išskirtinės teisės) buvo sudarytos dvi Agentūros ir bendrovės „Ace&Ace“ sutartys, kurių bendra vertė siekė apie 101 000 EUR; atsižvelgia į biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos gautą informaciją apie tai, kiek ir kokio pobūdžio projektų pagal šias sutartis įvykdė „N1 Creative“, ir kiek – „Ace&Ace“;

                  6.

                  Agentūros vykdomasis direktorius informavo (7), kad OLAF šiuo metu atlieka šių vaizdo įrašų gamybos sutarčių tyrimą;

         Skaidrumas

                  7.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai pažymėjo, jog pastaraisiais metais Agentūra žymiai pagerino įdarbinimo procedūrų skaidrumą; tačiau pažymi, kad Audito Rūmų ataskaitoje vis dar buvo nustatytas tinkamumo ir atrankos kriterijų, susijusių su atitinkamu profesinės patirties metų skaičiumi, nenuoseklumas; be to, pažymi, kad nebuvo įrodymų, kad prieš nagrinėjant paraiškas buvo parengtas testų raštu turinys ir nustatytas privalomas balų skaičius;

                  8.

                  pažymi, kad Agentūra pradėjo Audito Rūmų rekomendacijų įgyvendinimo procesą;

         Veikla

                  9.

                  pabrėžia, kad Komisija turi atlikti jai pavestą priežiūros funkciją ir dalyvauti EAA valdybos ir biuro veikloje, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 401/2009 ir tinkamai atsižvelgdama į Agentūros teisinę autonomiją; pažymi, kad Parlamentas turi būti reguliariai informuojamas;

                  10.

                  palankiai vertina tai, kad EAA 2009–2013 m. strategijoje Agentūros personalo ir valdymo veikla, kokybės kontrolės procesai, produktai ir paslaugos, administracinės ir pastatų paslaugos priskiriamos strateginei sričiai;

         Interesų konfliktas

                  11.

                  pripažįsta, kad valdančioji taryba ir Agentūros administracija sugriežtino Agentūros interesų konfliktų politiką siekdamos ateityje išvengti tokių problemų; pažymi, kad numatyta, jog valdančioji taryba turi iš anksto pritarti vykdomojo direktoriaus sutikimui būti išorės valdybų ir patariamųjų organų nariu;

                  12.

                  pažymi, kad buvo pradėta naudoti teisių ir prievolių forma, kurią turi pasirašyti konsultantai ir sutarties šalys, pripažindami, kad susilaiko nuo bet kokio elgesio ir veiksmų, dėl kurių sumažėtų jų nepriklausomumas arba būtų daromas neigiamas poveikis jų pareigoms, darbui arba Sąjungos reputacijai;

                  13.

                  palankiai vertina naujas procedūras, kurias 2012 m. gruodžio 12 d. per savo 65–ąjį posėdį patvirtino Agentūros valdančioji taryba:

                              —

                              interesų konflikto prevencijos mokymus įgyvendinant naujų darbuotojų supažindinimo programą,

                              —

                              reikalavimą pasirašyti A1 formą „Europos aplinkos agentūros pareigūnų ir kitų tarnautojų prievolės pagal Tarnybos nuostatus ir įdarbinimo sąlygas“, taip pat Tarnybos nuostatų ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų kopijos gavimo patvirtinimą,

                              —

                              mokymus etikos ir sąžiningumo klausimais, susijusius su darbuotojų prievolėmis ir pareigomis, ir procedūrą, kurios laikantis pranešama apie netinkamą elgesį (informatoriaus mechanizmas),

                              —

                              tai, kad darbuotojams suteikiama Europos gero administracinio elgesio kodekso kopija ir 2004 m. birželio 22 d. valdančiosios tarybos sprendimo dėl šio kodekso įgyvendinimo Agentūroje kopija;

                        pripažįsta, kad gavo iš Agentūros informaciją apie minėtų procedūrų įgyvendinimą, taip pat apie tolesnius veiksmus, susijusius su interesų konflikto valdymu;

                  14.

                  pažymi, kad kitos su sprendimu dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo susijusios pastabos, kurios yra horizontaliojo pobūdžio, pateikiamos 2013 m. balandžio 17 d. rezoliucijoje (8) dėl agentūrų veiklos, finansų valdymo ir kontrolės.

         (1)  OL C 388, 2012 12 15, p. 80.

         (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

         (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

         (4)  OL L 126, 2009 5 21, p. 13.

         (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

         (6)  Žr. Europos aplinkos agentūros vykdomojo direktoriaus atsakymus, pateiktus per 2013 m. sausio 24 d. Biudžeto kontrolės komiteto surengtą klausymą dėl ES decentralizuotų agentūrų 2011 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo.

         (7)  Ten pat.

         (8)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0134 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 374).


title: 2012/556/ES: 2012 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas#2012 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą Europos Parlamento sprendimo dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo (VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas) dalį

text:
17.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/109

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2012 m. gegužės 10 d.
   dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas
   (2012/556/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

               —

               atsižvelgdamas į 2010 finansinių metų Europos Sąjungos metines ataskaitas (COM(2011) 473 – C7–0261/2011) (2),

               —

               atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto metinę 2010 m. atlikto vidaus audito ataskaitą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2010 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais (3),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2010 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 10 dalį, 317, 318 ir 319 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7–0092/2012),

               1.

               patvirtina Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Generaliniam sekretoriui, kad Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrasis biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ombudsmenui bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL L 64, 2010 3 12.

      (2)  OL C 332, 2011 11 14, p. 1.

      (3)  OL C 326, 2011 11 10, p. 1.

      (4)  OL C 332, 2011 11 14, p. 134.

      (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
      2012 m. gegužės 10 d.
      su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą Europos Parlamento sprendimo dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo (VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas) dalį
      EUROPOS PARLAMENTAS,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2010 finansinių metų Europos Sąjungos metines ataskaitas (COM(2011) 473 – C7–0261/2011) (2),

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto metinę 2010 m. atlikto vidaus audito ataskaitą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai,

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2010 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais (3),

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2010 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),

                  —

                  atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 10 dalį, 317, 318 ir 319 straipsnius,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7–0092/2012),

                  1.

                  pažymi, kad Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) 2010 m. turėjo iš viso 127 200 000 EUR įsipareigojimų asignavimų (2009 m. – 122 000 000 EUR) ir kad šių asignavimų panaudojimo lygis siekė 98 %, (2009 m. buvo 98 %); pabrėžia, kad EESRK biudžetas yra vien tik administracinis, 70 % jo lėšų išleidžiama padengti išlaidoms, susijusioms su institucijoje dirbančiais asmenimis, ir 30 % – išlaidoms, susijusioms su pastatais, kilnojamuoju turtu, įranga, ir įvairioms su veikla susijusioms išlaidoms;

                  2.

                  ragina EESRK kuo labiau apriboti savo biudžeto didinimą ateinančiais metais ir naują bei tęsiamą veiklą finansuoti visų pirma panaudojant sutaupytas lėšas;

                  3.

                  pakartoja savo 2011 m. gegužės 10 d. rezoliucijoje (6) dėl EESRK 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo įrašytą raginimą skubiai atlikti išsamią visų veiklos sričių išlaidų peržiūrą, kad būtų užtikrintas visų išlaidų naudingumas, siekiant nustatyti sutaupytas lėšas, kurias panaudojus bus sumažinta našta biudžetui šiuo griežto taupymo laikotarpiu Sąjungoje;

                  4.

                  džiaugiasi, kad Audito Rūmai, atsižvelgdami į atlikto audito rezultatus, savo metinėje ataskaitoje daro išvadą, kad 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų mokėjimuose, susijusiuose su institucijų ir įstaigų administracinėmis ir kitomis išlaidomis, nėra reikšmingų klaidų; nustatyta, kad administracinių išlaidų sektoriuje labiausiai tikėtinas klaidų lygis paprastai buvo 0,4 % (7.9 ir 7.10 punktai);

                  5.

                  pabrėžia, kad savo 2010 m. metinėje ataskaitoje Audito Rūmai pateikė pastabų dėl kelionės išlaidų kompensavimo EESRK nariams ir dėl ribotos viešųjų pirkimų procedūros;

                  6.

                  džiaugdamasis pažymi, kad EESRK biuras 2011 m. gruodžio 6 d. nusprendė vykdyti narių išlaidų kompensavimo sistemos reformą, kurios tikslas, be kita ko, – kompensuoti transporto išlaidas remiantis tik realiomis išlaidomis ir dienpinigių bei transporto išmokas priderinti prie Parlamento išmokų, taip pat numatyti kompensuojamąsias išmokas už laiką, kurį nariai skiria savo pareigoms vykdyti, ir su tuo susijusių administracinių išlaidų kompensavimą, atsižvelgiant į tai, kad EESRK nariai negauna jokio atlyginimo ar pensijos iš Sąjungos biudžeto;

                  7.

                  ragina skubiai įgyvendinti minėtąjį 2011 m. gruodžio 6 d. sprendimą ir tikisi, kad tai bus padaryta;

                  8.

                  yra nustebęs dėl didelio EESRK narių skrydžių, dėl kurių pateiktos sąskaitos faktūros, skaičiaus 2010 m. ir dėl ilgų arba vidutinio ilgumo skrydžių atstumų (vidurkis 2 000 km); ragina EESRK pateikti išsamų visų skrydžių, dėl kurių 2010 m. pateiktos sąskaitos faktūros, sąrašą ir nurodyti išvykimo oro uostą, sustojimus kelyje, paskirties vietą, skrydžio trukmę ir išlaidas, kurios tenka Europos mokesčių mokėtojams;

                  9.

                  palankiai vertina tai, kad 2012 m. vasario 21 d. EESRK Biuro posėdyje padaryti pakeitimai dėl dalyvavimo patvirtinimo ir kompensavimo už dalyvavimą videokonferencijose atitinka Parlamento pasiūlymus (tvirtesnis EESRK biuro 2012 m. vasario 21 d. sprendimo dėl Komiteto narių ir patariamųjų komisijų deleguotųjų narių bei atitinkamai juos pavaduojančių narių patirtų išlaidų kompensavimo ir gautų išmokų 12 straipsnyje numatytos išmokos pagrindimas ir punkto, susijusio su videokonferencijomis, išbraukimas); nekantriai laukia EESRK ir Tarybos derybų rezultatų tam, kad būtų galima rasti galutinį ir patenkinamą visų šių klausimų, dėl kurių sprendžia Taryba, sprendimą;

                  10.

                  džiaugdamasis pažymi, kad EESRK biuras nusprendė skelbti narių finansinių interesų deklaracijas; su pasitenkinimu pažymi, kad šis sprendimas jau įgyvendinamas;

                  11.

                  džiaugiasi, kad neseniai EESRK nariai, ypač biudžeto grupės, kuri yra visapusiškai atsakinga tiek už biudžeto sudarymą, tiek už jo vykdymo priežiūrą, nariai, pradėjo labai domėtis finansiniais ir biudžeto reikalais; pageidauja, kad būtų sustiprintas EESRK narių bendradarbiavimas su Parlamento biudžeto kontrolės komitetu;

                  12.

                  džiaugiasi, kad abu komitetai (Regionų komitetas ir EESRK) pagaliau 2011 m. gruodžio 27 d. gavo EMAS (Europos Sąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos) sertifikatą; norėtų kasmet būti informuojamas apie tai, kokia pažanga buvo planuojama ir (arba) padaryta siekiant toliau mažinti neigiamą komitetų veiklos poveikį aplinkai;

                  13.

                  džiaugiasi rezultatais, nurodytais susitarimo dėl Regionų komiteto ir EESRK administracinio bendradarbiavimo taikymo laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad sukūrę bendras tarnybas abu komitetai sutaupė lėšų; norėtų, kad komitetai įgyvendintų rekomendacijas, susijusias su personalo sektoriumi (labiau suderintų taisykles), socialinėmis ir medicinos paslaugomis ir vidaus tarnybomis;

                  14.

                  siūlo labiau suderinti abiejų komitetų prioritetines biudžeto eilutes; mano, kad tai padėtų sutaupyti daugiau lėšų ir dar labiau sustiprintų tarpinstitucinį bendradarbiavimą;

                  15.

                  palankiai vertina 2012 m. balandžio 24 d. EESRK priimtą sprendimą organizuoti savo darbo vertinimą, kaip tai jau padarė Regionų komitetas (angl. CAF (7) – viešųjų tarnybų įsivertinimo modelis), atsižvelgiant į šioje rezoliucijoje pateikiamas rekomendacijas, kurias 2012 m. kovo 27 d. patvirtino Biudžeto kontrolės komitetas;

                  16.

                  taip pat džiaugdamasis pažymi, kad EESRK deramai atsižvelgė į Audito Rūmų pastabas ir kad priminimai apie svarbius dalykus, kurių reikia laikytis vykdant viešųjų pirkimų procedūras, buvo išsiųsti visiems perįgaliotiems leidimus suteikiantiems pareigūnams; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad EESRK imsis dar daugiau priemonių siekdamas užtikrinti, kad vertinimo komitetuose būtų reikiamos viešųjų pirkimų patirties turinčių asmenų;

                  17.

                  ragina EESRK pagerinti vidaus audito tarnybos veiklos santraukos kokybę, kad Parlamentas galėtų įvertinti EESRK naudojamas stebėsenos ir kontrolės sistemas; primygtinai reikalauja, kad santrauka būtų informatyvi ir dalykiška; ragina EESRK nedelsiant nusiųsti naują jos redakciją kompetentingam Parlamento komitetui;

                  18.

                  mano, kad metinės veiklos ataskaitos D priedas, kuriame nurodomi veiklos ir rezultatyvumo rodikliai, yra labai naudingas; yra susirūpinęs dėl to, kad atšaukta 12,3 % pareikalautų vertimo žodžiu paslaugų, kurios sudarė 913 344 EUR sąnaudų; pageidautų, kad jį informuotų apie skubias priemones, kurių imtasi siekiant išspręsti šią problemą;

                  19.

                  ragina užtikrinti geresnį finansinį planavimą ir biudžeto valdymą, kad ateityje būtų išvengta panašios padėties;

                  20.

                  tikisi, kad ateityje į metinę veiklos ataskaitą bus įtraukiama lentelė, kurioje bus pateikiami išsamūs duomenys apie visus turimus EESRK žmogiškuosius išteklius ir kurioje šie duomenys bus pateikiami pagal kategoriją, pareigų lygį, lytį, dalyvavimą kvalifikacijos kėlimo kursuose ir pilietybę;

                  21.

                  pakartoja savo prašymą ombudsmenui, kad jis praneštų Biudžeto kontrolės komitetui tyrimų, susijusių su darbuotojų paaukštinimu, rezultatus;

                  22.

                  ragina prie atitinkamų bylų pridėti visas EESRK parengtas nuomones.

         (1)  OL L 64, 2010 3 12.

         (2)  OL C 332, 2011 11 14, p. 1.

         (3)  OL C 326, 2011 11 10, p. 1.

         (4)  OL C 332, 2011 11 14, p. 134.

         (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

         (6)  OL L 250, 2011 9 27, p. 98.

         (7)  Bendro vertinimo sistema (angl. Common Assessment Framework), Europos viešojo administravimo institutas, Mastrichtas, 2006 m.