title: 2015 m. spalio 21 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/502 dėl valstybės pagalbos SA.38374 (2014/C ex 2014/NN), kurią Nyderlandai suteikė bendrovei „Starbucks“ (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 7143) (Tekstas svarbus EEE. )

text:
29.3.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 83/38

            KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/502
      2015 m. spalio 21 d.
      dėl valstybės pagalbos SA.38374 (2014/C ex 2014/NN), kurią Nyderlandai suteikė bendrovei „Starbucks“

            (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 7143)

      (Tekstas autentiškas tik nyderlandų kalba)
      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
      atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
      pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į jų pateiktas pastabas,
      kadangi:
      1.   PROCEDŪRA

                  (1)

                  2013 m. liepos 30 d. raštu Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų pateikti informaciją apie sprendimų dėl mokesčių praktiką Nyderlanduose bei visus išankstinius mokestinius susitarimus, susijusius su „Starbucks Coffee EMEA BV“ (toliau – „Starbucks Coffee EMEA BV“) ir „Starbucks Manufacturing EMEA BV“ (toliau – SMBV), kurias abi netiesiogiai valdo „Starbucks Corporation“. „Starbucks Corporation“ ir visos jos valdomos bendrovės čia toliau kartu vadinamos „Starbucks“ arba grupė „Starbucks“.

                  (2)

                  2013 m. spalio 2 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė Komisijai prašomą informaciją, įskaitant išankstinį kainodaros susitarimą (toliau – IKS) (2), kuris buvo sudarytas 2008 m. tarp Nyderlandų mokesčių administratoriaus ir „Starbucks Coffee BV“ (toliau – „Starbucks Coffee BV ISK“), išankstinį kainodaros susitarimą, kuris 2008 m. buvo sudarytas tarp Nyderlandų mokesčių administratoriaus ir SMBV (toliau – SMBV IKS) ir patvirtinamuosius dokumentus. Šie dokumentai pirmiausia yra susiję su sandorių kainodaros ataskaita, kuri pateikiama pagal prašymą pateikti du pirmiau minėtus IKS (toliau – sandorių kainodaros ataskaita), ir kitais susitarimais tarp Nyderlandų mokesčių administratoriaus ir „Starbucks Corporation“ patarėjo mokesčių klausimais [patarėjo mokesčių klausimais pavadinimas] (*1) (toliau – patarėjas mokesčių klausimais), veikiančio „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV vardu (3).

                  (3)

                  2014 m. sausio 9 d., ruošdamasi 2014 m. sausio 15 d. posėdžiui, Komisija išsiuntė Nyderlandų valdžios institucijoms elektroninį laišką, pateikdama keletą klausimų, susijusių su „Starbucks Coffee BV“ išankstiniame kainodaros susitarime patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, Nyderlandų mokesčių administratoriaus sudarytu SMBV išankstiniu kainodaros susitarimu ir kt.

                  (4)

                  2014 m. sausio 15 d. vyko Komisijos tarnybų ir Nyderlandų mokesčių administratoriaus atstovų posėdis, kuriame Komisijos tarnybos siekė gauti, be kita ko, daugiau paaiškinimų dėl sandorių kainodaros ataskaitoje pateikto sąnaudų bazės koregavimo atsižvelgiant į SMBV išankstinį kainodaros susitarimą ir dėl SMBV atliktų kintančių autorinio atlyginimo mokėjimų.

                  (5)

                  Atsakydamos į 2014 m. sausio 15 d. posėdyje pateiktus klausimus, Nyderlandų valdžios institucijos 2014 m. sausio 28 d. raštu pateikė informaciją apie palyginamumo pakoregavimus, palyginamų bendrovių pasirinkimą ir kintančius autorinius atlyginimus. Kita informacija apie pateiktus dokumentus apibūdinta 9 konstatuojamojoje dalyje minimo sprendimo pradėti procedūrą 59–62 konstatuojamosiose dalyse.

                  (6)

                  2014 m. kovo 7 d. raštu (4) Komisija informavo Nyderlandų valdžios institucijas, kad ji svarstė, ar, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, išankstiniai kainodaros susitarimai galėjo būti nauja valstybės pagalba bendrovėms „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV, ir pakvietė Nyderlandų valdžios institucijas pateikti pastabas dėl tokios pagalbos suderinamumo. Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų pateikti bet kokią papildomą informaciją, susijusią su „Starbucks BV“ ir SMBV išankstiniais kainodaros susitarimais, taip pat „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV bei Nyderlanduose veikiančių bendrovių, susijusių su tomis dviem bendrovėmis, mokesčių deklaracijomis.

                  (7)

                  2014 m. kovo 21 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos atsakė į 2014 m. kovo 7 d. raštą ir pateikė prašomas mokesčių deklaracijas. Nyderlandų valdžios institucijos taip pat patvirtino, kad visi atitinkami anksčiau Komisijai pateikti dokumentai, susiję su išankstiniais kainodaros susitarimais, jau yra buvę Komisijai pateikti.

                  (8)

                  2014 m. gegužės 6 d. vyko posėdis tarp Komisijos tarnybų ir Nyderlandų mokesčių administratoriaus atstovų.

                  (9)

                  2014 m. birželio 11 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį dėl SMBV IKS, remiantis tuo, kad pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį IKS galėjo būti susijęs su valstybės pagalba (toliau –sprendimas pradėti procedūrą) (5).

                  (10)

                  2014 m. liepos 16 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Tarp pateiktų dokumentų, be kitų, buvo Susitarimas dėl skrudinimo, sudarytas tarp „Alki Limited Partnership“ (toliau – „Alki LP“) ir SMBV, ir Susitarimas dėl žalios kavos pirkimo, sudarytas tarp SMBV ir „Starbucks Coffee Trading Company SARL“ (toliau – SCTC).

                  (11)

                  2014 m. lapkričio 25 d. Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų pateikti sprendime pradėti procedūrą prašytą informaciją, kurią 2014 m. liepos 16 d. Nyderlandų valdžios institucijos buvo pateikusios tik iš dalies, ir papildomą informaciją, kuri būtina, siekiant išanalizuoti SMBV IKS.

                  (12)

                  2014 m. gruodžio 19 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos atsakė į 2014 m. lapkričio 25 d. raštą, nurodydamos, kad Nyderlandų valdžios institucijos dalies prašomos informacijos neturi.

                  (13)

                  2014 m. gruodžio 19 d. sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos.

                  (14)

                  2015 m. sausio 16 d. raštu „Starbucks“ pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą taip pat pateikė Nyderlandų patarėjų mokesčių klausimais asociacija (De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs, toliau – NOB), Nyderlandų darbdavių ir pramonės konfederacija (Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond, toliau – VNO-NCW), ATOZ Tax Advisers Luxembourg, Oxfam International ir Austrijos prekybos rūmai (Bundesarbeitskammer Österreich, toliau – BAK).

                  (15)

                  Atsakydamos į Komisijos 2014 m. lapkričio 25 d. raštą, Nyderlandų valdžios institucijos 2015 m. sausio 8 d. raštu pateikė komanditinės ūkinės bendrijos sutartį, pagal kurią buvo įkurta „Alki LP“.

                  (16)

                  2015 m. vasario 12 d. Komisija informavo Nyderlandus, kad pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (6) 6a straipsnį ji nustatė, jog oficiali tyrimo procedūra dėl SMBV išankstinio kainodaros susitarimo tuo metu buvo užstrigusi (7). 2015 m. vasario 6 d. raštu ir pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6a straipsnio 2 dalies b punktą Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų pritarimo tiesiogiai susisiekti su „Starbucks“, kad galėtų gauti trūkstamą informaciją.

                  (17)

                  2015 m. vasario 18 d. raštu Komisija informavo Nyderlandų valdžios institucijas, kad ji gavo konkurento pastabas dėl žalių kavos pupelių skrudinimo proceso pridėtinės vertės, ir pakvietė Nyderlandų valdžios institucijas pateikti savo pastabas dėl šių pastabų. 2015 m. kovo 11 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl šių pastabų.

                  (18)

                  Atsakydami į 2015 m. vasario 6 d. Komisijos raštą, Nyderlandai 2015 m. kovo 12 d. raštu pateikė savo leidimą tiesiogiai susisiekti su „Starbucks“. Vadovaudamasi šiuo leidimu, 2015 m. kovo 16 d. raštu Komisija paprašė „Starbucks“ remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnio a dalies 6 punktu pateikti informaciją apie teisinę struktūrą ir verslo modelį, susijusius su „Starbucks“ parduotuvėmis, ir SMBV naudojamas žaliavas, t. y. žalias kavos pupeles (toliau – „Starbucks“ pateiktas prašymas suteikti rinkos informaciją).

                  (19)

                  2015 m. kovo 20 d. ir 26 d. raštais Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų, susijusių su sprendimu pradėti procedūrą.

                  (20)

                  2015 m. balandžio 7 d., paskelbus 2015 m. vasario 12 d. sprendimą ir pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6a straipsnio 6 dalį Komisija susisiekė su keturiais „Starbuck“ konkurentais, prašydama pateikti rinkos informaciją apie jų verslo modelį ir jų vertę kuriančias veiklas, kad Komisija galėtų užbaigti atvejo vertinimą (toliau – konkurentams pateiktas prašymas suteikti rinkos informaciją). Šie keturi konkurentai buvo bendrovė Y, Alois Dallmayr Kaffee oHG (toliau – „Dallmayr“), Nestlé S.A. (toliau „Nestlé“) ir Melitta Europa GmbH & Co. KG (toliau – „Melitta“). Tuo pat metu Komisija informavo Nyderlandų valdžios institucijas apie išsiųstus prašymus „Starbucks“ konkurentams pateikti informaciją.

                  (21)

                  2015 m. balandžio 13 d.„Starbucks“ pateikė Komisijos 2015 m. kovo 16 d. rašte prašytą informaciją.

                  (22)

                  2015 m. balandžio 27 d. parengtais raštais Dallmayr ir Y bendrovė atsakė į 2015 m. balandžio 7 d. Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją.

                  (23)

                  2015 m. balandžio 29 d. įvyko Komisijos tarnybų ir „Starbucks“ posėdis, kurio metu Komisijos tarnybos pateikė patikslinimus, kaip turėtų būti suprantami kai kurie klausimai „Starbucks“ pateiktame prašyme suteikti rinkos informaciją, atsižvelgiant į tyrimą.

                  (24)

                  Gavusi 2015 m. balandžio 13 d. pateiktą „Starbucks“ atsakymą, Komisija 2015 m. gegužės 6 d. raštu paprašė „Starbucks“ pateikti papildomos informacijos.

                  (25)

                  2015 m. gegužės 11 d. raštu Komisija paprašė bendrovės Y labiau patikslinti pateiktą rinkos informaciją. 2015 m. gegužės 21 d. raštu Y bendrovė pateikė šiuos patikslinimus.

                  (26)

                  2015 m. gegužės 20 d. ir 2015 m. gegužės 26 d. raštais Nestlé ir Melitta atsakė į Komisijos 2015 m. balandžio 7 d. pateiktą konkurentams pateiktą prašyme suteikti rinkos informaciją.

                  (27)

                  2015 m. gegužės 27 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl informacijos, kurią pateikė bendrovė Y ir Dallmayr.

                  (28)

                  2015 m. gegužės 29 d. raštu „Starbucks“ atsakė į Komisijos 2015 m. gegužės 6 d. prašymą.

                  (29)

                  2015 m. birželio 19 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl „Starbucks“2015 m. balandžio 13 d. ir 2015 m. gegužės 29 d. pateiktos informacijos.

                  (30)

                  2015 m. birželio 26 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl Nestlé, Melitta pateiktos rinkos informacijos ir bendrovės Y pateiktų patikslinimų.

                  (31)

                  2015 m. birželio 29 d., papildydama 2015 m. balandžio 13 d. ir 2015 m. gegužės 29 d. pateiktus dokumentus, „Starbucks“ pateikė daugiau argumentų dėl SCTC žalių kavos pupelių tiekimui taikomos sandorių kainodaros tariamo suderinamumo su įprastų rinkos sąlygų principu.

                  (32)

                  2015 m. liepos 24 d. raštu „Starbucks“ savo iniciatyva pateikė papildomą informaciją dėl SCTC, SMBV ir „Starbucks US“ (8) vykdomų funkcijų ir pateikė naujus duomenis, susijusius su „Alki LP“.

                  (33)

                  2015 m. rugpjūčio 5 d. raštu Komisija, atsižvelgdama į „Starbucks“2015 m. liepos 24 d. pateiktą informaciją, paprašė jos pateikti patikslinimus ir kitus dokumentus, kad Komisija galėtų išsamiai išanalizuoti naują informaciją.

                  (34)

                  2015 m. rugpjūčio 24 d. raštu ir 2015 m. rugpjūčio 26 d. elektroniniu pranešimu „Starbucks“ iš dalies pateikė Komisijos 2015 m. rugpjūčio 5 d. rašte prašytą informaciją. 2015 m. rugpjūčio 28 d. Komisija persiuntė šią informaciją Nyderlandų valdžios institucijoms.

                  (35)

                  2015 m. rugsėjo 10 d. raštu ir 2015 m. rugsėjo 11 d. elektroniniu pranešimu „Starbucks“ pateikė Komisijai likusią informaciją. 2015 m. rugsėjo 23 d. raštu „Starbucks“ papildė 2015 m. rugsėjo 10 d. ir 11 d. Komisijai pateiktą informaciją.

                  (36)

                  2015 m. rugsėjo 25 d. ir 2015 m. spalio 7 d. raštais Nyderlandų valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl 2015 m. rugsėjo 10, 11 ir 23 d.„Starbucks“ pateiktos informacijos.

            2.   GINČIJAMOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

      2.1.   Paramos gavėjo apibūdinimas

                  (37)

                  Priemonės paramos gavėjas yra SMBV. SMBV yra Nyderlanduose įkurta grupės „Starbucks“ patronuojamoji bendrovė. Grupę „Starbucks“ sudaro „Starbucks Corporation“ ir visos šios korporacijos valdomos bendrovės. „Starbucks Corporation“ pagrindinė buveinė yra Sietle, Jungtinėse Amerikos Valstijose (toliau –JAV). Grupės „Starbucks“ organizacinė struktūra išsamiau paaiškinta 27 konstatuojamojoje dalyje ir sprendimo pradėti procedūrą 1 paveiksle.

                  (38)

                  „Starbucks“ yra įmonė, vykdanti specialaus asortimento kavos skrudinimo, pirkimo ir pardavimo veiklas 65 šalyse. Ji perka ir skrudina kavą, kuri yra parduodama kartu su rankų darbo kava, arbata ir kitais gėrimais bei šviežiais maisto produktais bendrovės valdomose parduotuvėse. „Starbucks“ taip pat parduoda įvairius kavos ir arbatos gaminius ir suteikia licencijas savo prekių ženklams, pasinaudodama kitais kanalais, tokiais kaip licencijas turinčios parduotuvės, maisto prekių parduotuvės ir nacionalinės visuomeninio maitinimo įstaigos (9). 2014 m. grupė „Starbucks“ pasauliniu mastu turėjo 16 448 mln. JAV dolerių (USD) grynųjų pajamų ir 2 067 mln. USD pajamų po mokesčių (10).

                  (39)

                  SMBV yra vienintelis ne JAV teritorijoje esantis „Starbucks“ valdomas ūkio subjektas, kuris vykdo kavos skrudinimo veiklą.

            2.2.   Ginčijamos priemonės aprašymas

                  (40)

                  Šis sprendimas yra susijęs su SMBV IKS – išankstiniu kainodaros susitarimu, kurį 2008 m. balandžio 28 d. Nyderlandų mokesčių administratorius sudarė su SMBV (Vaststellingsovereenkomst APA). SMBV IKS yra įpareigojantis 10 metų, t. y. nuo 2007 m. spalio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. (11)

                  (41)

                  IKS yra susitarimas tarp mokesčių administratoriaus ir mokesčių mokėtojo dėl mokesčių įstatymo taikymo (būsimiems) sandoriams, t. y. jame yra nustatyta ta mokesčių mokėtojo veiklų metu gauta pelno suma, į kurią atsižvelgiama toje mokesčių jurisdikcijoje. Prieš sudarant vidinius grupės sandorius IKS nustato atitinkamą kriterijų sistemą (pvz., metodą, lygintinus duomenis ir atitinkamus jų pataisymus ir kritines prielaidas, susijusias su būsimais įvykiais), kad būtų sudarytos tiems sandoriams nustatytą laikotarpį įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos. IKS oficialiai inicijuoja mokesčių mokėtojas.

            2.2.1.   SMBV išankstinis kainodaros susitarimas

                  (42)

                  Sudarydama SMBV išankstinį kainodaros susitarimą, Nyderlandų mokesčių administratorius patvirtino, kad sandorių kainodaros ataskaitoje „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais nustatytas atlyginimas už Nyderlanduose SMBV vykdomas funkcijas (įskaitant prisiimtą riziką ir naudojamą turtą) yra įprastas rinkos sąlygas atitinkantis atlyginimas (12).

                  (43)

                  Šį atlyginimą sudaro [9–12] % atitinkamos sąnaudų bazės antkainis. Atitinkama sąnaudų bazė, naudojama apskaičiuojant tą atlyginimą, apima visas išlaidas personalui, dalyvaujančiam tiek gamybos, tiek tiekimo grandinės veiklose, sąnaudas gamybinei įrangai (t. y. nusidėvėjimo) ir įrangos kapitaliniam remontui. Į ją neįeina išlaidos „Starbucks“ puodeliams, popierinėms servetėlėms ir t. t., sąnaudos žalioms kavos pupelėms (sąnaudos žaliavoms), logistikos ir paskirstymo išlaidos, susijusios su trečiųjų šalių teikiamomis paslaugomis, atlyginimas už trečiųjų šalių vykdomą veiklą pagal taip vadinamas konsignacinės gamybos sutartis ir autorinio atlyginimo mokėjimas „Alki LP“.

                  (44)

                  SMBV išankstiniame kainodaros susitarime Nyderlandų mokesčių administratorius taip pat patvirtino, kad SMBV mokamų autorinių atlyginimų „Alki LP“ lygis bus nustatomas kiekvienų metų pabaigoje kaip skirtumas tarp gauto veiklos pelno iki autorinio atlyginimo mokėjimo ir pirmiau minėto [9–12] % eksploatacinių išlaidų antkainio. SMBV išankstiniame kainodaros susitarime taip pat numatyta, kad, „mokant įmonės pajamų mokestį, šie autoriniai atlyginimai yra atskaitomi, ir jiems netaikomas Nyderlandų išskaičiuojamasis mokestis“ (13).

                  (45)

                  Taigi SMBV išankstiniame kainodaros susitarime patvirtinama, kad pelnas būtų paskirstytas SMBV grupėje „Starbucks“, taip nustatant jos metinį įmonės pelno mokesčio įsipareigojimą Nyderlandams 10 metų laikotarpiui. Kadangi išankstinis kainodaros susitarimas įsigaliojo 2007 m. spalio 1 d., šiame sprendime SMBV IKS analizuojamas pagal valstybės pagalbos taisykles nuo tos datos.

            2.2.2.   Sandorių kainodaros ataskaita

                  (46)

                  SMBV išankstiniame kainodaros susitarime Nyderlandų mokesčių administratoriaus patvirtintas atlyginimas yra pagrįstas sandorių kainodaros analize, kurią paruošė „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje, sudarančioje sudėtinę IKS dalį.

                  (47)

                  Sandorių kainodaros ataskaitos tikslas yra remti siūlomą pelno priskyrimą SMBV grupėje „Starbucks“, remiantis grupės viduje vykdomų sandorių kainodara, sudaroma įprastomis rinkos sąlygomis. Sandorių kainodaros ataskaitoje pateikiama bendrovės apžvalga, funkcijų analizė ir sandorių kainodaros metodų parinkimas. Ataskaitoje pateikiama ši aktuali informacija apie „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV (14):

            2.2.2.1.   „Starbucks Coffee BV“

                  (48)

                  „Starbucks Coffee BV“ veikia kaip grupės „Starbucks“ pagrindinė buveinė Europos, Artimųjų Rytų ir Afrikos (toliau – EARA) regionui, remianti grupės EARA veiklą. „Starbucks Coffee BV“ padeda nustatyti vystytojus, kurie įkurtų „Starbucks“ mažmenines parduotuves EARA teritorijose ir vykdytų jų veiklą. Kaip pagrindinė buveinė, „Starbucks Coffee BV“ išduoda licencijas naudoti tam tikrus „Starbucks“ prekių ženklus, technologijas ir jos akcininko, „Alki LP“, praktinę patirtį (15), už tai mokant autorinį atlyginimą. „Starbucks Coffee BV“ sudaro taip vadinamą Susitarimą dėl rinkos zonos vystymo ir veiklos joje (toliau – SZVV) su susijusiais ir nesusijusiais su „Starbucks“ parduotuvėmis ekonominės veiklos vykdytojais EARA regione. Šie ekonominės veiklos vykdytojai, vadinami vystytojais, taip pat šiame dokumente toliau nurodomi kaip parduotuvės. „Starbucks Coffee BV“ išduoda vystytojams sublicencijas intelektinės nuosavybės (toliau – IN) teisėms, taip suteikdama jiems galimybę kurti „Starbucks“ parduotuves ir vykdyti jose veiklą. Už IN naudojimą vystytojai moka autorinį atlyginimą ir kitus mokesčius „Starbucks Coffee BV“, remiantis apyvartos procentinėmis dalimis. Pagal 2013 m. spalio 2 d. Nyderlandų pateiktus dokumentus, susijusių ir nesusijusių vystytojų mokamas autorinis atlyginimas „Starbucks Coffee BV“ sudaro vienodą procentinę dalį nuo apyvartos. Todėl „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais mano, kad, siekiant nustatyti grupės vidaus autorinių atlyginimų mokėjimų pagrindinei buveinei EARA „Starbucks Coffee BV“ įprastomis rinkos sąlygomis taikomą kainą (16), yra taikomas palyginamų nekontroliuojamų kainų metodas (17).

            2.2.2.2.   SMBV

                  (49)

                  Pristatydamas SMBV svarbiausius sandorius ir bendrovės vidinius srautus sandorių kainodaros ataskaitoje (18), „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais apsiriboja apibūdindamas, kad SMBV daugiausiai apdoroja žalią kavą ir parduoda skrudintą kavą asocijuotoms ir neasocijuotoms šalims. Jis taip pat paaiškina, kad SMBV tiekiamos žalios kavos pupelės yra tiekiamos iš SMBV asocijuotos patronuojamosios įmonės Šveicarijoje (SCTC). Be to, jis paaiškina, kad SMBV veikia kaip daugelio su kava nesusijusių produktų tarpinį paskirstymą atliekantis ūkio subjektas. Patarėjas mokesčių klausimais toliau paaiškina, kad, be savo gamybos veiklų tiekimo grandinės funkcijos, SMBV taip pat vykdo tam tikrą tiekimą kai kurioms rinkoms. Patarėjas mokesčių klausimais neapibūdina skrudinimo IN licencijų suteikimo tvarkos, pagal kurią SMBV mokami autoriniai atlyginimai „Alki LP“ už licencijuotą IN yra tarp svarbiausių sandorių ir bendrovės vidaus srautų. Jis parodo tai tik diagramoje ir apibūdina atskirame sandorių kainodaros ataskaitos skirsnyje, apibūdinančiame EARA rinką ir Nyderlanduose vykdomas operacijas (19).

                  (50)

                  Pagal sandorių kainodaros ataskaitoje (20) pateiktą funkcijų analizę SMBV dėmesys yra orientuotas į Amsterdame esančią skrudinimo gamyklą. Pagrindinis skrudinimo proceso žaliavos komponentas yra žalios kavos pupelės. Faktinis tam tikro kavos mišinio skrudinimo procesas priklauso nuo tam tikros recepte naudojamos žalių kavos pupelių rūšies ir norimo skonio. SMBV yra atsakinga už skrudinimo prognozių, kurias pateikia „Starbucks US“, įgyvendinimą ir užtikrinimą, kad pagamintas produktas atitiktų „Starbucks US“ kokybės standartus. SMBV perka žalias kavos pupeles iš SCTC, įgalioto tiekėjo (21). SMBV skrudina ir pakuoja EARA rinkai skirtas pupeles Nyderlanduose.

                  (51)

                  SMBV licencijuoja dalį bendrovei „Alki LP“ priklausančios intelektinės nuosavybės, kuri nepaminėta funkcijų analizėje, tačiau apibūdinta atskirame EARA rinkos ir Nyderlandų veiklos skirsnyje kaip „būtina, įgyvendinant kavos skrudinimo gamybos procesą ir teisę tiekti kavą vystytojams. Už suteiktą licenciją naudotis IN [SMBV] moka „Alki LP“ autorinį atlyginimą“ (22). Su kavos skrudinimu susijusią IN visų pirma sudaro skrudinimo kreivės, kurios, pagal sandorių kainodaros ataskaitą, lemia visam skrudinimo procesui reikalingą temperatūrą ir laiko trukmę.

                  (52)

                  Pagal sandorių kainodaros ataskaitą SMBV įdarbino [40–60) žmonių, iš kurių [20–30) atlieka tiekimo grandinės operacijas, įskaitant pirkimą, planavimą, logistiką ir paskirstymo planavimą (23). SMBV turi paskirstymo centrą Jungtinėje Karalystėje (toliau – JK), kurį valdo pagal sutartį trečioji šalis (24). SMBV yra sudariusi tiekimo ir logistikos sutartį su trečiąja šalimi Nyderlanduose, pagal kurią trečioji šalis perka prekių atsargas perpardavimui vystytojams pagal susitartą kainą (25). 2006 m., atidarydama paskirstymo centrą Vokietijoje, SMBV taip pat pasitelkė kitą trečiąją šalį.

                  (53)

                  SMBV taip pat bendradarbiauja su konsignacinės gamybos įmone [neasocijuota gamybine bendrove 1]. [Neasocijuota gamybinė bendrovė 1] daugiausiai gamina [prekės ženklą turinčio kavos gaminio] miltelius, skirtus „Starbucks“ (prekės ženklą turinti kava) gaminiui. SMBV yra atsakinga (26) už šios gamybos už mokestį santykių valdymą (27) ir parduoda daugumą gaminių, kuriuos gamina (neasocijuota gamybinė bendrovė 1), JAV veikiančioms „Starbucks“ bendrovėms.

                  (54)

                  1 paveikslas yra pagrįstas sandorių kainodaros ataskaitos apibūdinimu, siekiant pavaizduoti dalį „Starbucks“ struktūros, kuri yra aktuali šiam Sprendimui (28).

                     1 paveikslas

                     „Starbucks“ struktūra remiantis sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktu apibūdinimu

                  (55)

                  Pagal sandorių kainodaros ataskaitą patarėjas mokesčių klausimais, norėdamas įvertinti atlyginimą, kurį SMBV būtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, iš kitų sandorių kainodaros metodų išsirinko transakcinį grynosios maržos metodą (toliau – TGMM (29)), nes „esant specialioms „Starbucks“ aplinkybėms, grynąją maržą mažiau veikia transakciniai skirtumai ir funkciniai skirtumai, nei priemonių, taikomų naudojant standartinius tradicinius metodus, atveju“ (30). Išsamesnį metodo pasirinkimo apibūdinimą ir analogų analizę, pateiktus sandorių kainodaros ataskaitoje, žiūrėkite Sprendimo pradėti procedūrą 40–58 konstatuojamosiose dalyse.

                  (56)

                  Taikydamas TGMM SMBV skrudinimo veikloms, patarėjas mokesčių klausimais manė, kad atitinkama bazė (31) grynojo pelno rodikliui galėtų būti SMBV teikiamų paslaugų sąnaudos, atsižvelgiant į išlaidomis grindžiamą metodą, kuris laikomas tinkama metodika tiekimo grandinės ir gamybos paslaugoms. Tačiau antkainis taikomas tik toms sąnaudoms, kurios, pasak patarėjo mokesčių klausimais, SMBV suteikia pridėtinę vertę. Sandorių kainodaros ataskaitoje šios sąnaudos nurodomos kaip pagrindinės eksploatacinės sąnaudos, tokios kaip sąnaudos personalui ir nusidėvėjimui, neįskaitant SUPP.

                  (57)

                  Siekdamas nustatyti atitinkamą pelningumo įprastomis rinkos sąlygomis intervalą SMBV vykdomoms veikloms, patarėjas mokesčių klausimais atliko tyrimą, kurio tikslas – nustatyti Europoje veikiančias bendroves, kurioms būdingos panašios funkcijos ir rizika. Atlikus palyginamąją bendrovių paiešką duomenų bazėje Amadeus
                      (32), naudojant pirminį NACE 1.1 red. kodą 1586 – „Arbatos ir kavos apdorojimas“, siekiant nustatyti bendroves, vykdančias kavos prekybą (kavos, kurios pati bendrovė neapdoroja, pirkimas ir pardavimas nebuvo laikomas palyginamu), o po to patarėjui mokesčių klausimais atlikus pašalinimą, naudojant papildomus finansinės atrankos kriterijus ir rankinį patikrinimą (33), galiausiai buvo gauta 20 galimai palyginamų bendrovių (34).

                  (58)

                  Grynojo pelno rodiklis, apskaičiuotas kiekvienai bendrovei, buvo bendrųjų sąnaudų antkainis, kuris apibrėžiamas kaip eksploatacinis pelnas, padalintas iš eksploatacinių sąnaudų. Nustatyta, kad nekoreguoto antkainio tų bendrovių visoms sąnaudoms mediana nuo 2001 m. iki 2005 m. buvo 7,8 %.

                  (59)

                  Tačiau, pasak patarėjo mokesčių klausimais, ši palyginamųjų bendrovių grupė apima įvairiapusius gamintojus, kurie paprastai atlieka daugiau funkcijų ir patiria riziką, susijusią su savo žaliavomis. Siekdamas pakoreguoti šį skirtumą ir tariamai padidinti palyginimo patikimumą, patarėjas mokesčių klausimais atliko pirmąjį sąskaitos koregavimą, kad būtų atsižvelgta į tai, kad siūlomas antkainio SMBV sąnaudų bazei taikymas neapima žalių kavos pupelių sąnaudų komponento.

                  (60)

                  Be to, palyginamųjų bendrovių pelno norma, pasak patarėjo mokesčių klausimais, parodytų sąnaudų bazės grąžą, kuri apima tokias žaliavas. Todėl patarėjas mokesčių klausimais, siekdamas pakeisti visą sąnaudų antkainį (35), gautą iš palyginamųjų bendrovių grupės, taikė žaliavų sąnaudų koregavimą. Patarėjas mokesčių klausimais nurodė, kad šis koregavimas yra susijęs su tuo, ką patarėjas mokesčių klausimais vadina „teisės į žaliavas įsigijimas“. Konkrečiai, patarėjas mokesčių klausimais atėmė iš kiekvienos grupėje esančios bendrovės pelno jų paskaičiuotą žaliavų kainą, padaugintą iš 12 mėnesių EURIBOR, pridėjus 50 bazinių punktų.

                  (61)

                  Šių dviejų derinimų derinys sumažino apskaičiuotą atlyginimą nuo 7,8 % bendrų sąnaudų medianos iki vidutiniškai 9,9 % veiklos sąnaudų (36) medianos. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad (suapvalintas) [9–12] % eksploatacinių sąnaudų antkainis atspindės SMBV vykdomų skrudinimo paslaugų tiekimo ir susijusių tiekimo grandinės veiklų įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį jos vidaus grupės sandoriams.

            2.3.   EBPO informavimo dėl sandorių kainodaros apibūdinimas

                  (62)

                  Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau – EBPO) teikia informaciją savo valstybėms narėms apie apmokestinimą. EBPO informaciją apie sandorių kainodarą galima rasti Sandorių kainodaros gairėse (toliau – EBPO gairės), kurios yra neįpareigojanti teisinė priemonė, teikianti informaciją apie sandorių kainas.

                  (63)

                  Sandorių kainos siejamos su kainomis, kurios nustatomos komerciniams sandoriams tarp įvairių tos pačios įmonės grupės dalių. Tarptautinės bendrovės turi finansinių paskatų skirti kuo mažiau pelno toms jurisdikcijoms, kuriose tas pelnas yra labiau apmokestinamas. Tai gali lemti ypatingai dideles sandorių kainas, kurios būtų nepriimtinos kaip pagrindas apmokestinamų pajamų apskaičiavimui. Siekiant išvengti šios problemos, mokesčių administratorius turėtų pripažinti sandorių kainas tik tarp vidinių grupės bendrovių, kurioms yra atlyginama, jeigu su tuo sutinka nepriklausomos bendrovės, vykdančios sandorius palyginamosiomis įprastomis rinkos aplinkybėmis (37). Tai žinoma kaip įprastų rinkos sąlygų principas.

                  (64)

                  Autoritetingas pareiškimas dėl įprastų rinkos sąlygų principo yra pateiktas EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos, kuri sudaro pagrindą dvišalėms mokesčių sutartims, įtraukiant EBPO šalis nares ir didesnį skaičių narystei nepriklausančių šalių 9 straipsnio 1 dalyje. 9 straipsnyje numatyta, kad: „(Kai) susidaro arba sudaromos tokios sąlygos tarp dviejų (susijusių) įmonių jų komerciniuose arba finansiniuose santykiuose, kurie skiriasi nuo tų, kurie būtų sukurti tarp nepriklausomų įmonių, tuomet bet koks kurios nors vienos įmonės pelnas, kuris būtų gaunamas tik esant toms sąlygoms, tačiau, esant toms sąlygoms, nėra gautas, gali būti įtrauktas į tos įmonės pelną ir atitinkamai apmokestintas“.

                  (65)

                  1995 m. birželio 27 d. EBPO Fiskalinių reikalų komitetas priėmė sandorių kainodaros gaires (toliau – 1995 m. EBPO SK gairės (38)), kurios buvo EBPO Tarybos rekomendacijų objektas (39). Naujausia EBPO SK gairių redakcija buvo priimta 2010 m. liepos mėnesį (toliau – 2010 m. EBPO SK gairės) (40).

                  (66)

                  Atsižvelgiant į šių gairių neįpareigojantį pobūdį, EBPO valstybių narių mokesčių administratoriai yra paprasčiausiai raginami jų laikytis. Tačiau bendruoju atveju EBPO SK gairės tarnauja kaip centrinis taškas ir daro aiškią įtaką EBPO šalių narių (ir net ne narių) mokesčių praktikai. Be to, daugelyje EBPO šalių narių šioms gairėms suteikta įstatymo galia arba jos tarnauja kaip nuoroda, aiškinant vietos mokesčių įstatymą. Kadangi Komisija šiame Sprendime nurodo EBPO SK gaires, ji tai daro, nes šios gairės yra sandorio kainodaros srities dabartinis vadovas. Jos buvo sukurtos po EBPO ekspertų diskusijų ir jos detalizuoti metodai, kuriais siekiama išspręsti bendras problemas, taikant įprastų rinkos sąlygų principą konkrečiose situacijose. Todėl EBPO SK gairės suteikia naudingas nuorodas mokesčių administratoriams ir daugiašalėms įmonėms, taikant įprastų rinkos sąlygų principą. Jos taip pat prisideda prie tarptautinio sandorių kainodaros suderinamumo.

            2.3.1.   Sandorių kainodaros metodai

                  (67)

                  Tiek 1995 m., tiek 2010 m. EBPO SK gairėse aprašomi penki metodai, kuriais siekiama suderinti sandorių įprastomis rinkos sąlygomis kainodarą ir pelno priskyrimą tos pačios įmonių grupės bendrovėms: i) palyginamų nekontroliuojamų kainų metodas (toliau – PNK); ii) išlaidomis grindžiamas metodas; iii) perpardavimo kainos metodas; iv) TGMM ir v) pelno padalijimo metodas. Abiejose gairėse taip pat pateikti skirtumai tarp tradicinių sandorių metodų (pirmieji trys metodai) ir sandorių pelno metodų (paskutinieji du metodai). Be to, abiejose Gairėse paaiškinama, kad daugiašalės korporacijos išsaugo laisvę taikyti metodus, kurie nėra apibūdinti tose Gairėse, siekiant nustatyti sandorių kainas, jeigu tos kainos tenkina įprastų rinkos sąlygų principą.

                  (68)

                  Siekiant nustatyti, ar sandorio kainodara atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, 1995 m. EBPO SK išskirtinė pirmenybė teikiama tradiciniams sandorių metodams, tokiems kaip PNK, lyginant su tokiais transakciniais metodais, kaip TGMM. 1995 m. EBPO SK gairėse numatyta, kad: „Tradiciniams sandorių metodams turi būti teikiama pirmenybė, lyginant su transakciniais pelno metodais, kaip priemone nustatyti, ar sandorio kaina atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, t. y. ar yra tokios ypatingos sąlygos, darančios poveikį pelno tarp susijusių įmonių lygiui. Pastarųjų metų praktinė patirtis rodo, kad daugeliu atvejų galima taikyti tradicinius transakcinius metodus.“

                  (69)

                  Šiuo atžvilgiu 2010 m. EBPO SK gairių 2.3 punkte numatyta, kad: „Kai, atsižvelgiant į 2.2 punkte apibūdintus kriterijus, vienodai patikimai galima naudoti tradicinį sandorio metodą ir transakcinį pelno metodą, tradiciniam sandorio metodui teikiama pirmenybė transakcinio pelno metodo atžvilgiu.“

                  (70)

                  Šiam Sprendimui yra aktualūs PNK metodas ir TGMM ir todėl jie yra išsamiau apibūdinti 71–75 konstatuojamosiose dalyse.

                  (71)

                  PNK metodu palyginama turto arba paslaugų sandoriui nustatyta kaina nepriklausomame sandoryje (t. y. sandoryje tarp dviejų įmonių, kurios yra susijusios viena kitos atžvilgiu įmonės) su kaina, nustatyta turto arba paslaugų sandoriui palyginamajame nepriklausomame sandoryje (t. y. sandoryje tarp įmonių, kurios yra nepriklausomos įmonės viena kitos atžvilgiu), vykdomame palyginamosiomis aplinkybėmis.

                  (72)

                  TGMM yra vienas iš netiesioginių metodų, siekiant suderinti sandorio įprastomis rinkos sąlygomis kainodarą ir pelno priskyrimą tarp tos pačios įmonių grupės bendrovių. Jis apytiksliai parodo, koks įprastomis rinkos sąlygomis būtų visos veiklos, o ne kurių nors nurodytų sandorių pelnas. Juo nesiekiama nustatyti parduodamų prekių kainos, bet nustatomas tikėtinas pelnas, kurį gali gauti nepriklausomos bendrovės iš savo veiklos, tokios kaip prekių pardavimas. Tai gaunama, imant atitinkamą bazę (pelno lygio rodiklį), tokį kaip sąnaudos, apyvarta arba kapitalo investicijos, ir taikant pelningumo koeficientą, kuris yra būdingas tos bazės palyginamiesiems nepriklausomiems sandoriams.

                  (73)

                  Kadangi TGMM nenustatoma atskirų sandorių kaina, kurio nors ūkinio subjekto apmokestinamas pelnas, apskaičiuotas naudojant TGMM, gali neturėti tiesioginio poveikio tos pačios įmonių grupės kito ūkinio subjekto apmokestinamajam pelnui. Todėl šis metodas skiriasi nuo PNK metodo naudojimo, kai sandorio kainodara nustatoma konkrečios prekės arba paslaugos kaina, kuri po to yra apskaitoma tam tikrą prekę arba paslaugą parduodančios grupės bendrovės ir perkančios grupės bendrovės apmokestinamame pelne.

                  (74)

                  TGMM naudojimas dažnai siejamas su 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punktu, pagal kurį nagrinėjama šalis, t. y. ta sandorio šalis, kuriai tikrinamas finansinis rodiklis (sąnaudų antkainio, bendrosios maržos arba grynojo pelno rodiklis), iš esmės turėtų būti ta šalis, kurios funkcijos yra mažiau sudėtingos. 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punkte išsamiau numatytos tokios rekomendacijos: „Taikant kaštų plius, perpardavimo kainų arba transakcinį grynosios maržos metodą, kaip apibūdinta II skyriuje, būtina pasirinkti sandorio šalį, kuriai nagrinėjamas finansinis rodiklis (sąnaudų antkainio, bendrosios maržos arba grynojo pelno rodiklis). Nagrinėjamos šalies pasirinkimas turėtų būti suderinamas su sandorio finansine analize. Bendruoju atveju nagrinėjama šalis yra ta, kuriai galima patikimiausiai taikyti sandorių kainodaros metodą ir kuriai galima nustatyti patikimiausius lygintinus duomenis, t. y. dažniausiai tokia nagrinėjama šalis bus ta, kurios funkcijų analizė yra ne tokia sudėtinga.“ (41)

                  (75)

                  Šį 2010 m. EBPO SK gairių punktą patarėjai mokesčių klausimais sandorių situacijose tarp dviejų susijusių bendrovių dažnai aiškina kaip leidžiantį vertinti tik vienos iš jų, t. y. mažiau sudėtingos, pelningumą įprastomis rinkos sąlygomis ir priskiriant bet kokį kitą apskaitoje nustatytą pelną antrajai bendrovei, kuri yra laikoma labiau sudėtinga. Tai atliekama nepriklausomai nuo to, ar labiau sudėtinga laikoma bendrovė gavo įprastomis rinkos sąlygomis atlyginimą iš sandorių tarp jos ir mažiau sudėtingos bendrovės, ir nepriklausomai nuo to, kad pačios 2010 m. EBPO SK gairės neakcentuoja reikalavimo dėl sandorių, kurių kainoms taikomas įprastų rinkos sąlygų principas, remiantis EBPO SK gairių 3.18 punktu.

            2.3.2.   Intervalas įprastomis rinkos sąlygomis

                  (76)

                  EBPO SK gairėse priimtinu lyginamosios analizės rezultatu, pasiekiamu įprastomis rinkos sąlygomis, laikomas ne vienas konkretus rezultatas, o rezultatų intervalas (42). Praktikoje patarėjai mokesčių klausimais intervalu laiko tarpkvartilinį intervalą. Kvartiliai duomenų serijose yra trys taškai, kurie padalija skaičius rinkinyje, suskirstant į tris vienodo išdėstymo rinkinius nuo mažiausio iki didžiausio, t. y. 25 % duomenų yra 25-ajame procentilyje (taip pat dar vadinamame apatiniame kvartilyje), 50 % duomenų yra mažesni už antrąjį kvartilį arba lygūs jam (rinkinio mediana) ir 75 % duomenų yra mažesni už 75-ąjį procentilį (taip pat vadinamą viršutiniu kvartiliu). Toks tarpkvartilinis plotis 2010 m. EBPO SK gairių 3.57 punkte yra minimas toms situacijoms, kai negalima pilnai priskirti palyginamumo trūkumų. Pagal 2010 m. EBPO SK gaires tokiais atvejais, kai plotis apima didelį kiekį stebimų duomenų, analizės patikimumą galima sustiprinti, panaudojant statistinius įrankius, kuriais būtų atsižvelgiama į centrinę tendenciją, tuo susiaurinant plotį (pvz., tarpkvartilinį plotį arba kitus procentilius). Praktikoje patarėjai mokesčių klausimais dažnai mano, kad bet kuris tarpkvartiliniam pločiui priklausantis rezultatas yra priimtinas ir vienodai teisingas.

                  (77)

                  Be to, mokesčių mokėtojui derinant kainodarą, kuri yra už tinkamo intervalo ribų, mokesčių administratorius, esant palyginamumo trūkumams, pagal 2010 m. EBPO SK gairių 3.62 punktą (43), norėdamas nustatyti atitinkamą pločio tašką, turėtų remtis centrinės tendencijos priemonėmis (pavyzdžiui, mediana, svertinio vidurkio priemone ir t. t.).

            2.4.   Pagrindinių apskaitos ir finansinių terminų, naudojamų sandorių kainodaros analizėje, apibūdinimas

                  (78)

                  Sandorių kainodaros ataskaitoje, kuri buvo įtraukta į SMBV IKS prašymą, pateikta sandorių kainodaros analizė apima daugelį apskaitos sąvokų ir finansinių pelno rodiklių. Žemiau pateikta glausta finansinių rodiklių ir apskaitos sąvokų, kurios dažnai naudojamos sandorių kainodaros vertinime ir yra aktualios dabartiniam atvejui, apžvalga.

            2.4.1.   Pagrindiniai pelno ir nuostolių ataskaitos straipsniai (nefinansinė bendrovė)

                  (79)

                  Įprastoje pelno ir nuostolių ataskaitoje pirmiausia apskaitomos pajamos, kurias bendrovė gauna iš savo verslo veiklų, paprastai parduodama prekes ir paslaugas klientams. Šis apskaitos punktas vadinamas pardavimais arba apyvarta, arba pajamomis.

                  (80)

                  Sąnaudos už parduotas prekes (toliau – SUPP) daugiausiai rodo prekių gamybai sunaudotų medžiagų (žaliavų) vertę arba perparduotų prekių, kai bendrovė nevykdo parduodamų prekių gamybos proceso, pirkimo kainą. Apskaičiuojant bendrąjį pelną, SUPP yra atimamos iš pardavimo.

                  (81)

                  Eksploatacinės išlaidos iš esmės apima išlaidas atlyginimams (44), energijos išlaidas ir kitas administracines bei pardavimo išlaidas. SMBV atveju Alk LP mokamas autorinis atlyginimas yra priskiriamas eksploatacinėms išlaidoms, tačiau jis neįtraukiamas į tas eksploatacines išlaidas, kurios naudojamos apskaičiuoti apmokestinamąsias pajamas pagal SMBV IKS (45).

                  (82)

                  1 lentelėje pateikta supaprastinta pelno ir nuostolių ataskaitos apžvalga (46).

                     1 lentelė

                     Supaprastinta pelno ir nuostolių ataskaita

                  Pardavimas (arba apyvarta, arba pajamos)

                              —

                           Sąnaudos už parduotas prekes (SPP)

                     Bendrasis pelnas

                              —

                           Eksploatacinės išlaidos (EksIš)

                     Veiklos pelnas (EBITDA)

                              —

                           Palūkanos ir nusidėvėjimas

                     Apmokestinamosios pajamos (EBT)

                              —

                           Mokesčiai

                     Grynasis pelnas

            2.4.2.   Pelno marža

                  (83)

                  Veikla ir pelningumas dažnai matuojami, naudojant koeficientus, kurie pateikiami kaip „maržos“ arba „antkainiai“. Maržos sandorių kainodaroje taip pat naudojamos, lyginant vienodas bendroves.

                  (84)

                  Kai kurios maržos yra standartiškai apibrėžtos. Tai taikoma bendrajai maržai, kuri iš esmės yra apibrėžiama kaip bendrasis pelnas padalintas iš pardavimo, o grynoji marža iš esmės yra apibrėžiama kaip grynasis pelnas padalintas iš pardavimo. Grynojo pelno maržoms, kurios naudojamos sandorių kainodaros analizėse, pradiniu tašku (skaitikliu) dažnai bus naudojamos apmokestinamosios pajamos, o ne grynasis pelnas, ypatingai naudojant TGMM, kuris skirtas suderinti nagrinėjamos šalies apmokestinamąsias pajamas.

            2.5.   Nyderlandų kainodaros įprastomis rinkos sąlygomis taisyklių apibūdinimas

      2.5.1.   1969 m. įmonių pajamų mokesčių įstatymo 8b straipsnis

                  (85)

                  SMBV IKS buvo sudarytas remiantis 1969 m. Nyderlandų įmonių pelno mokesčio įstatymu (Wet op de Vennootschapsbelasting 1969) (toliau – CIT).

                  (86)

                  Nyderlandų nacionalinėje mokesčių teisėje įprastų rinkos sąlygų principas nustatytas CIT 8b straipsnio 1 dalimi (į CIT įtraukta 2002 m.), suformuluota taip: „Kai ūkio subjektas dalyvauja tiesiogiai arba netiesiogiai kito ūkio subjekto valdyme, kontrolėje arba kapitale ir tarp šių ūkio subjektų susidaro arba sudaromos sąlygos prekybiniuose arba finansiniuose santykiuose (sandorių kainos), kurios skiriasi nuo tų sąlygų, kurios būtų susidariusios tarp nepriklausomų šalių, šių ūkio subjektų pelnas bus nustatomas taip, kaip būtų esant pastarosioms sąlygoms“.

            2.5.2.   2001 m. Nyderlandų sandorių kainodaros dekretas

                  (87)

                  2001 m. kovo 30 d. Nyderlandų sandorių kainodaros dekrete (toliau – dekretas) nurodytos gairės, kaip Nyderlandų mokesčių administratorius aiškina CIT 8b straipsnio 1 dalyje pateiktą įprastų rinkos sąlygų principą (47). Šio dekreto preambulėje nurodoma: „[…] Nyderlandų įprastų rinkos sąlygų principo politika tarptautinės mokesčių teisės srityje yra tokia, kad šis principas sudaro sudėtinę Nyderlandų mokesčių teisės sistemos dalį, nes jis yra įtrauktas į platesnį pajamų apibrėžimą, pateiktą 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 skirsnyje (48). Iš esmės tai reiškia, kad EBPO gairės yra taikomos tiesiogiai Nyderlandams pagal 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 skirsnį. Daugelyje sričių EBPO gaires šalys narės gali aiškinti individualiai. Praktinė patirtis rodo, kad daugeliui sričių reikalingas EBPO gairių patikslinimas. Šiuo dekretu paaiškinama Nyderlandų pozicija, atsižvelgiant į šiuos konkrečius aspektus, ir siekiama pašalinti bet kokią painiavą“.

                  (88)

                  Atsižvelgiant į pločio naudojimą, dekreto 1.2 skyriuje nustatyta: „Kai kuriais atvejais bus galima taikyti įprastų rinkos sąlygų principą ir apskaičiuoti vienintelį skaičių, kuris yra patikimiausias, siekiant nustatyti sandorio, ar kainos taikomos įprastomis rinkos sąlygomis. Kadangi sandorio kainodara nėra tikslus mokslas, pagal konkretų sandorių kainodaros principą dažnai sukuriamas vienodai patikimų duomenų intervalas“.

                  (89)

                  Atsižvelgiant į sandorių kainodaros metodus, dekreto 2 skyriuje nurodyta: „EBPO gairių II skyriuje aptariami trys tradiciniai sandorių metodai, kurie pateikti punktuose nuo 1.68 iki 1.70 (t. y. palyginamų nekontroliuojamų kainų metodas, perpardavimo kainų metodas ir išlaidomis grindžiamas metodas), o III skyriuje nagrinėjami metodai, žinomi kaip sandorių pelno metodai (t. y. pelno padalijimo metodas ir transakcinis grynosios maržos metodas arba TGMM). Priklausimai nuo aplinkybių, reikia pasirinkti vieną iš šių penkių nustatytų metodų. Metodai gali papildyti vienas kitą. EBPO gairės yra pagrįstos tam tikra metodų hierarchija, pirmumą teikiant tradiciniams sandorių metodams. Kita vertus, sandorių pelno metodai yra daugiau ar mažiau laikomi kraštutinio atvejo metodais. Be to, EBPO gairėse teigiama, kad mokesčių institucijos turi pradėti sandorių kainodaros auditą nuo to metodo, kurį pasirenka mokesčių mokėtojas (žr. EBPO gairių 4.9 punktą).
                  Pagal EBPO gairių 4.9 punktą, Nyderlandų mokesčių administratoriui įsipareigojus atlikti sandorių kainodaros auditą, ji turėtų pradėti jį nuo to metodo, kurį sandorio metu taiko mokesčių mokėtojas. Tai atitinka EBPO gaurių 1.68 punktą. Tai rodo, kad mokesčių mokėtojai iš esmės gali laisvai pasirinkti sandorių kainodaros metodą, jeigu tas taikomas metodas sudaro sąlygas nagrinėjamo sandorio įprastomis rinkos sąlygomis rezultatui. Tačiau tam tikrose situacijose taikant tam tikrus metodus gali atsirasti geresnių rezultatų, nei taikant kitus metodus. Nors ir galima tikėtis, kad mokesčių mokėtojai pagrįs savo sandorių kainodaros metodo pasirinkimą metodo patikimumu tam tikroje situacijoje, tačiau iš mokesčių mokėtojų visiškai nereikalaujama, kad jie pasvertų visus įvairių metodų privalumus ir trūkumus ir po to paaiškintų, kodėl galiausiai pasirinktas metodas užtikrina geriausius rezultatus vyraujančiomis sąlygomis (t. y. geriausio metodo taisyklė). Tam tikrose situacijose taip pat galima taikyti metodų derinius. Tuo pat metu mokesčių mokėtojai neprivalo naudoti daugiau kaip vieną metodą. Vienintelis mokesčių mokėtojams priskiriamas įpareigojimas yra paaiškinti, kodėl buvo priimtas sprendimas taikyti būtent tą taikomą metodą.“

                  (90)

                  PNK metodas apibūdintas dekreto 2.1 skyriuje. Atsižvelgiant į pirmumą naudoti šį metodą, dekrete teigiama: „(…) Jeigu galima palyginamoji kaina, nustatant sandorio kainą, bendruoju atveju tinkamiausias ir patikimiausias metodas bus palyginamų nekontroliuojamų kainų metodas (bendrai žinomas kaip PNK metodas) ir todėl šiam metodui turi būti teikiama pirmenybė kitų metodų atžvilgiu“.

            2.6.   Papildoma informacija, gauta iš „Starbucks“ ir Nyderlandų po sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą

                  (91)

                  Nyderlandai ir „Starbucks“ pateikė papildomą informaciją ir duomenis, susijusius su SMBV, „Alki LP“, „Starbucks“ parduotuvėmis ir SCTC.

            2.6.1.   Informacija apie SMBV veiklas ir rizikas

                  (92)

                  Sandorių kainodaros ataskaitoje SMBV pristatoma kaip gamintojas, kuriam būdinga maža rizika. Komisija prašė informacijos, kad galėtų patikrinti, ar pagrindinei SMBV veiklai, kuri šiuo atveju būtų kavos skrudinimas, iš tikrųjų buvo būdinga maža rizika. Komisija taip pat prašė informacijos apie SMBV sąnaudų struktūrą, kad galėtų patikrinti, ar pagrindinės veiklos, kurioms sunaudojamos šios sąnaudos, patvirtina, kad SMBV vykdomos užduotys iš tikrųjų yra planinės vykdymo užduotys ir joms nėra būdingas joks sudėtingumas, atsižvelgiant į sandorių kainodaros ataskaitos prielaidas. Informacija apie SMBV prisiimamos rizikos laipsnį pateikiama skirtinguose skirsniuose, kuriuose apibūdinamos sutartys.

                  (93)

                  Siekiant išanalizuoti, kokius gaminius SMBV parduoda daugiausia, ir patikrinti, ar kavos skrudinimas iš tiesų yra pagrindinė SMBV ekonominė veikla, Komisija paprašė SMBV pateikti jos pardavimo išskirstymą pagal gaminius. „Starbucks“ pateikė informaciją apie lėšas, gautas iš parduotuvių už kavos pupeles (paryškinta 2 lentelėje), ir atskirai apie bet kokias kitas lėšas, išmokėtas iš parduotuvių už kitas veiklas, tokias kaip puodelių pardavimas. Ši informacija pateikta 2 lentelėje.

                     2 lentelė

                     SMBV pajamos pagal parduodamų gaminių kategorijas

                              Aprašymas

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              PAJ PYRAGAI. KEPINIAI

                              —

                              —

                              [700–800 tūkstančių].

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              PAJ PARUOŠTAS MAISTAS

                              —

                              —

                              —

                              —

                              [1–10 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              PAJ PARUOŠTI GĖRIMAI

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              PAJ PAK. MAISTAS

                              [10–20 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              PAJ PAKUOTA KAVA

                              [20–30 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              [40–50 milijonų.]

                              [50–60 milijonų.]

                              [50–60 milijonų.]

                              [60–70 milijonų.]

                              PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAVOS KAPSULĖS

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              [1–10 milijonų.]

                              —

                              [1–10 tūkstančių].

                              PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAPSULĖS VERISMO

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              [1–10 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              PAJ TIRPI KAVA

                              —

                              —

                              [200–300 tūkstančių].

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              PAJ PAKUOTA ARBATA

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              PAJ INDAI

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              PAJ ALAUS GAMYBOS ĮRANGA

                              [900 tūkstančių –1 mln.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [700–800 tūkstančių].

                              [500–600 tūkstančių].

                              [600–700 tūkstančių].

                              [700–800 tūkstančių].

                              [800–900 tūkstančių].

                              [600–700 tūkstančių].

                              PAJ ALAUS GAMYBOS ĮRANGA – VERISMO

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              [20–30 tūkstančių].

                              [1–10 milijonų.]

                              [800–900 tūkstančių].

                              PAJ MATERIALIOS INFORMACIJOS PRIEMONĖS

                              [1–10 tūkstančių].

                              [300–400 tūkstančių].

                              [200–300 tūkstančių].

                              [80–90 tūkstančių].

                              [100–200 tūkstančių].

                              [100–200 tūkstančių].

                              [1–10 tūkstančių].

                              —

                              PAJ DOVANŲ PAKUOTĖS

                              [100–200 tūkstančių].

                              [100–200 tūkstančių].

                              [50–60 tūkstančių].

                              [1–10 tūkstančių].

                              —

                              —

                              —

                              —

                              PAJ ŽAIDIMAI IR ŽAISLAI

                              —

                              —

                              [200–300 tūkstančių].

                              [300–400 tūkstančių].

                              [100–200 tūkstančių].

                              [100–200 tūkstančių].

                              [100–200 tūkstančių].

                              [30–40 tūkstančių].

                              PAJ ĮVAIRIOS PREKĖS

                              —

                              —

                              [100–200]

                              [400–500]

                              [1–10 tūkstančių].

                              [30–40 tūkstančių].

                              [500–600 tūkstančių].

                              [500–600 tūkstančių].

                              PAJ ŽALIAVOS

                              —

                              —

                              [100–200 tūkstančių].

                              [1–10 milijonų.]

                              [100–200 tūkstančių].

                              [200–300 tūkstančių].

                              [1–10 tūkstančių].

                              [30–40 tūkstančių].

                              PAJ POPIERINĖ PAKUOTĖ

                              [10–20 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              PAJ TIRPIŲ GĖRIMŲ MIŠINYS

                              [40–50 milijonų.]

                              [40–50 milijonų.]

                              [50–60 milijonų.]

                              [50–60 milijonų.]

                              [40–50 milijonų.]

                              [50–60 milijonų.]

                              [50–60 milijonų.]

                              [60–70 milijonų.]

                              PAJ FRAPPE KAVOS PAGRINDAS

                              —

                              —

                              —

                              —

                              [20–30 milijonų.]

                              [30–40 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              PAJ EKSTRAKTAS

                              —

                              —

                              —

                              —

                              [1–10 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              PAJ ĮRANGA

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [10–20 milijonų.]

                              [20–30 milijonų.]

                              PAJ GABENIMAS

                              [40–50 tūkstančių].

                              [30–40 tūkstančių].

                              [70–80 tūkstančių].

                              [300–400 tūkstančių].

                              [300–400 tūkstančių].

                              [200–300 tūkstančių].

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              PAJ AUTORINIAI ATLYGINIMAI

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              PAJ VALDYMO PASLAUGŲ MOKESTIS

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [800–900 tūkstančių].

                              [900 tūkstančių –1 mln]

                              [600–700 tūkstančių].

                              —

                              —

                              PAJ KITOS PAJ

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              [1–10 milijonų.]

                              PARDAVIMŲ NUOL

                              ([100–200 tūkstančių])

                              ([80–90 tūkstančių])

                              ([1–10 tūkstančių])

                              ([200–300 tūkstančių])

                              ([500–600 tūkstančių])

                              ([600–700 tūkstančių])

                              ([1–10 milijonų.)

                              ([100–200 tūkstančių])

                              PREKYBOS NUOLAIDOS TIESIOGIAI RINKAI

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              ([30–40 tūkstančių])

                              ([10–20 tūkstančių])

                              ([1–10 milijonų.)

                              TIESIOGIAI RINKAI KUPONŲ O NUOLAIDOS

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              [20–30 tūkstančių].

                              TIESIOGIAI RINKAI SANDĖLIAVIMO SĄNAUDOS

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              [20–30 tūkstančių].

                              [200–300 tūkstančių].

                              NEPARDUOTI GRĄŽINIMAI IR NUOLAIDOS

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              [20–30 tūkstančių].

                              PARDAVIMŲ GRĄŽINIMAI/NUOLAIDOS

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              ([1–10 tūkstančių])

                              ([10–20 tūkstančių])

                              ([90–100 tūkstančių])

                              Suapvalinimas

                              0

                              (0)

                              (0)

                              0

                              (0)

                              0

                              (0)

                              (0)

                                 Pajamos pagal privalomąją finansinę atskaitomybę

                                 [100–200 milijonų]

                                 [100–200 milijonų.]

                                 [100–200 milijonų]

                                 [100–200 milijonų]

                                 [100–200 milijonų]

                                 [200–300 milijonų]

                                 [300–400 milijonų]

                                 [300–400 milijonų]

                  (94)

                  „Starbucks“ nurodė, kas pajamos pagal 2 lentelėje pateiktą aprašymą „PAJ PAKUOTA KAVA“ yra susijusios su SMBV skrudinimo ir pakavimo funkcijomis. Likusios pajamos yra susijusios, pasak „Starbucks“, su SMBV teikiama administracine ir logistikos pagalba. Nedidelę dalį Nyderlanduose skrudintos kavos toliau apdoroja trečiųjų šalių gamintojai. Tai susiję su šiomis eilutėmis: „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAVOS KAPSULĖS“, „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAPSULĖS VERISMO“, „PAJ TIRPI KAVA“, „PAJ FRAPPE KAVOS PAGRINDAS“ ir „PAJ EKSTRAKTAS“. Šios pajamos taip pat turėtų būti klasifikuojamos kaip pajamos iš administracinės ir logistikos pagalbos, nes susijusios pajamos pagal vystytojams išduotas sąskaitas faktūras labiau rodo trečiųjų šalių, o ne SMBV sukurtą vertę. Bet kuriuo atveju, pasak „Starbucks“, šios pajamos rodo tik mažą dalį viso SMBV skrudinimo veiklų našumo.

                  (95)

                  Kalbant apie produktų kainodarą, „Starbucks“ pateikė <…> kainoraščių pavyzdžius atskiriems 2013 m. ir 2014 m. ketvirčiams, kuriuose nurodyti „Starbucks“ parduodamų kavos ir su kava nesusijusių gaminių kainos. Pasak „Starbucks“, <…>.

                  (96)

                  Kalbant apie kavos gaminių kainodarą, kainos yra apskaičiuojamos, remiantis su sąnaudomis susijusiomis formulėmis. Jos yra skirtingos įvairiems produktams. „Starbucks“ kaip pavyzdį pateikė sąnaudų apskaičiavimo formulę gaminiui „(sertifikavimo programos kavos gaminys e)“, kuris sudarė didžiausią kiekį SMBV parduodamų gaminių. SMBV parduotuvėms nustatytos kavos kainos apskaičiuojamos remiantis sąnaudomis, kurias SCTS moka už žalias kavos pupeles ir prie kurių pridedamos kavos įsigijimo sąnaudos <…> ir kavos <…> sąnaudos. Prie šios sumos pridedamos „<…>“ sąnaudos už <…>, taip pat <…>, sumuojant prie skrudintos kavos kainos. Galiausiai trečiajai šaliai mokamas licencinis mokestis, susijęs su (sertifikavimo programos) suteikimu (49).

                  (97)

                  Kalbant apie ne kavos gaminių, kurias SMBV parduoda parduotuvėse, kainas, „Starbucks“ nurodė, kad ne kavos gaminių, kurias SMBV tiekia į parduotuves, kainos nustatomos, prie ne kavos gaminių pirkimo kainos pridedant taip vadinamą (sąnaudų padengimo maržą). Šią (sąnaudų padengimo maržą) nustato SMBV, siekdama padengti <…> išlaidas. Tačiau ši marža padengia ne tik SMBV <…> išlaidas, bet ir <…> atitinkamas <…> sąnaudas. Faktiškai, kadangi galutinės ne kavos gaminių kainos, kurias SMBV nustato parduotuvėms, apskaičiuojamos taikant (sąnaudų padengimo maržą) gaminio sąnaudoms, pelnas iš ne kavos gaminių, kurį apskaito SMBV, atitinka šią (sąnaudų padengimo maržą).

                  (98)

                  Svarbiausias SMBV išlaidų straipsnis yra atlyginimų išlaidos, kurios 2014 m. sudarė (1–10 mln.) EUR nuo visų tais metais patirtų eksploatacinių išlaidų [16 124 000 EUR]. Kiti stambūs SMBV eksploatacinių išlaidų straipsniai 2014 m. buvo išlaidos, susijusios su darbo užmokesčiu, mokesčiai nuo darbo užmokesčio, turto nuomos ir lizingo mokėjimai, įrangos nusidėvėjimas ir nematerialaus turto amortizacija. Nors iki 2013 m. SMBV neturėjo nematerialaus turto amortizacinių išlaidų, 2014 m. šios išlaidos buvo vienos iš didžiausių eksploatacinių išlaidų straipsnių, sudarančių 628 000 EUR, kurios tais metais buvo didesnės, nei išlaidos įrangos remontui ir priežiūrai, elektrai, blogoms skoloms, biuro ir kompiuterių aprūpinimui ir kitos išlaidos (pavyzdžiui, išlaidos programinės įrangos licencijoms, kurios yra apskaitomos atskirame straipsnyje). Atrodo, kad išlaidos nematerialiojo turto amortizacijai yra susijusios su IN teise, kuri pirmą kartą finansinėje apskaitoje buvo apskaityta 2012 m. ir kuri buvo įsigyta už daugiau kaip 4 mln. EUR. Be to, 2014 m. straipsnis, susijęs su stambiomis eksploatacinėmis išlaidomis, sudarančiomis [100–200 tūkst.] EUR per tuos metus, buvo skirtas rinkos tyrimui.

            2.6.2.   Autorinių atlyginimų mokėjimas

                  (99)

                  SMBV apmokestinamas pelnas Nyderlanduose, kuris yra nustatomas remiantis SMBV IKS, atsižvelgiant į bendrovės eksploatacines išlaidas, yra sumažinamas „Alki LP“ sumokėtu autoriniu atlyginimu. Komisija paprašė daugiau informacijos iš Nyderlandų ir „Starbucks“ dėl sumokėtos autorinių atlyginimų sumos ir tikslaus mokestinės bazės apskaičiavimo.

                  (100)

                  SMBV pelno ir nuostolių ataskaita, pateikta bendrovės finansinėje atskaitomybėje, parodyta 3 lentelėje.

                     3 lentelė

                     SMBV 2001–2014 m. Pelno ir nuostolių ataskaita

                              (EUR)

                              2001–2002

                              2002–2003

                              2003–2004

                              2004–2005

                              2005–2006

                              2006–2007

                              2007–2008

                              2008–2009

                              2009–2010

                              2010–2011

                              2011–2012

                              2012–2013

                              2013–2014

                              Pardavimas

                              14 067 934

                              51 700 060

                              63 950 312

                              83 240 391

                              108 855 325

                              118 663 171

                              128 784 681

                              135 677 607

                              142 627 243

                              184 159 097

                              286 217 379

                              327 632 453

                              350 538 852

                              Tiesioginės pardavimo sąnaudos

                              (15 398 686 )

                              (41 799 345 )

                              (50 148 768 )

                              (68 349 376 )

                              (85 467 406 )

                              (98 615 765 )

                              (108 107 101 )

                              (115 352 332 )

                              (120 020 824 )

                              (153 275 834 )

                              (252 500 829 )

                              (286 969 488 )

                              (305 831 016 )

                                 iš jų žaliųjų pupelių pardavimo
                                  (*2)

                              [0–10 mln.]

                              [10–20 mln.]

                              [10–20 mln.]

                              [10–20 mln.]

                              [10–20 mln.]

                              [20–30 mln.]

                              [20–30 mln.]

                              [20–30 mln.]

                              [30–40 mln.]

                              [40–50 mln.]

                              [60–70 mln.]

                              [60–70 mln.]

                              [60–70 mln.]

                                 Bendroji marža

                              (1 330 752 )

                              9 900 715

                              13 801 544

                              14 891 015

                              23 387 919

                              20 047 406

                              20 677 580

                              20 325 275

                              22 606 419

                              30 883 263

                              33 716 550

                              40 662 965

                              44 707 836

                              Bendrosios ir administracinės išlaidos

                              (3 150 256 )

                              (8 474 279 )

                              (8 997 548 )

                              (5 086 145 )

                              (7 303 608 )

                              (10 158 687 )

                              (15 221 123 )

                              (16 742 108 )

                              (16 835 153 )

                              (14 303 059 )

                              (17 469 758 )

                              (16 626 967 )

                              (16 124 052 )

                              Užsienio valiutos kursas

                              219 905

                              33 743

                              5 102

                              24 784

                              (388 855 )

                              (166 915 )

                              (467 072 )

                              1 849 067

                              (2 266 492 )

                              (2 089 448 )

                              (8 162 650 )

                              709 539

                              (2 272 582 )

                              Kitos išlaidos (žr. pastabą)

                              4 744 084

                              526 555

                              (2 165 152 )

                              (6 336 360 )

                              (11 594 191 )

                              (4 699 336 )

                              (1 698 150 )

                              (2 470 449 )

                              (1 079 817 )

                              (12 352 838 )

                              (5 786 211 )

                              (22 812 962 )

                              (24 285 088 )

                                 EBIT

                              482 981

                              1 986 734

                              2 643 946

                              3 493 294

                              4 101 265

                              5 022 468

                              3 291 235

                              2 961 785

                              2 424 957

                              2 137 918

                              2 297 931

                              1 932 575

                              2 026 114

                              Palūkanų įplaukos

                              17 328

                              34 576

                              27 668

                              51 766

                              167 195

                              248 997

                              304 939

                              86 995

                              45 402

                              30 073

                              18 763

                              14 200

                              76 209

                              Palūkanų išlaidos

                              0

                              (803 856 )

                              (1 263 915 )

                              (1 272 114 )

                              (817 041 )

                              (2 356 989 )

                              (2 097 056 )

                              (1 345 779 )

                              (817 041 )

                              (737 371 )

                              (735 233 )

                              (411 315 )

                              (434 454 )

                              Rezultatas prieš apmokestinimą

                              500 309

                              1 217 454

                              1 407 699

                              2 272 946

                              2 763 349

                              2 914 476

                              1 499 118

                              1 703 001

                              1 653 318

                              1 430 620

                              1 581 461

                              1 535 460

                              1 667 869

                              Įmonių pajamų mokestis

                              (171 805 )

                              (418 774 )

                              (484 408 )

                              (733 370 )

                              (783 194 )

                              (844 309 )

                              (383 909 )

                              (427 159 )

                              (428 611 )

                              (337 599 )

                              (395 365 )

                              (391 220 )

                              (575 812 )

                                 Iš viso rezultatas per metus

                              328 504

                              798 680

                              923 291

                              1 539 576

                              1 980 155

                              2 070 167

                              1 115 209

                              1 275 842

                              1 224 707

                              1 093 021

                              1 186 096

                              1 144 240

                              1 092 057

                  (101)

                  Vadovaujantis finansinės atskaitomybės pastabomis, eilutė „Kitos išlaidos“ 3 lentelėje apibrėžiama taip: „Kitos išlaidos siejamos su susitarimu dėl autorinių atlyginimų, sudarytu su susijusia bendrove [CV 1], kuri 2006 m. gruodžio 13 d. buvo priskirta „Alki LP“ ir remiasi Nyderlandų mokesčių institucijų sprendimu dėl mokesčių“. IKS, su kuriuo siejama ši išnaša, yra SMBV IKS ir todėl rodo, kad SMBV auditorius aiškino SMBV IKS taip, kad SMBV skirtų honoraro mokestį „Alki LP“.

                  (102)

                  Autorinis atlyginimas yra apskaičiuojamas kaip likutis peno ir nuostolių ataskaitoje. Sudarant SMBV pelno ir nuostolių ataskaitą, visi įvedami duomenys, kiti nei autorinis atlyginimas, yra arba matomi kaip atitinkantys įprastų rinkos sąlygų principą, arba laikomi tokiais. Remiantis SMBV IKS patvirtinta kainodara, apmokestinamas pelnas (eilutė „Rezultatas prieš apmokestinimą“ 2 paveiksle) yra apskaičiuojamas maždaug [9–12] % nuo SMBV eksploatacinių išlaidų (eilutė „Bendrosios ir administracinės išlaidos“ 2 paveiksle). Kadangi iš 2 paveiksle esančios eilutės „Pardavimai“ atėmus visas apskaitos sąnaudas iki autorinio atlyginimo mokėjimo (50) negaunamas apmokestinamas pelnas, kuris apskaičiuojamas, remiantis SMBV IKS, SMBV moka „Alki LP“ perteklinį pelną virš to [9–12] % antkainio autorinių atlyginimų su atskaičiuotais mokesčiais forma už IN susijusią su kavos skrudinimu (Paveikslas 2paveiksle esanti eilutė „Kitos išlaidos“). Remiantis SMBV, autoriniai atlyginimai mokami, kaip nustatyta Nyderlandų mokesčių administratoriaus sudarytame SMBV IKS.

                     2 paveikslas

                  (103)

                  Kadangi mokestinė bazė SMBV apskaitoje SMBV IKS taikymo laikotarpiui yra lygi, bet ne tiksliai [9–12] % nuo kiekvienų metų „Bendrųjų ir administracinių išlaidų, Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti faktines kiekvienų metų sąnaudas, kurios buvo naudotos apskaičiuoti mokestinę bazę. „Starbucks“ pateikė informaciją apie eksploatacinių išlaidas, naudotas apskaičiuoti kiekvienų metų apmokestinamas pajamas, remiantis SMBV IKS, taip pat už praėjusius mokestinius laikotarpius (nuo 2001 m.), kai galiojo ankstesnis IKS. Kiekvienam SMBV IKS taikymo laikotarpiui sąnaudos, į kurias buvo atsižvelgta apskaičiuojant mokestinę bazę, yra mažesnės, bet artimos toms sumoms, kurios nurodytos kaip „Bendrosios ir administracinės išlaidos“. Pavyzdžiui, 2012–2013 m. laikotarpiui tos sąnaudos yra 15 694 137 EUR, o 2007–2008 m. laikotarpiu jos buvo 15 055 253 EUR. Laikotarpiais iki SMBV IKS taikymo sąnaudos, į kurias buvo atsižvelgta apskaičiuojant mokestinę bazę, buvo daug didesnės, nes jos apėmė, pasak „Starbucks“, [neasocijuotos gamybos bendrovės 1) nustatytas sąnaudas. Pavyzdžiui, 2006–2007 m. laikotarpiu sąnaudos, panaudotos apskaičiuoti mokestinę bazę, buvo (30–40 mln.) EUR. Tai paaiškina, kodėl, sudarius SMBV IKS (51), įmonės pelno mokesčio įsipareigojimas sumažėjo daugiau nei pusiau, t. y. nuo 844 309 EUR 2006–2007 m. iki 383 909 EUR 2007–2008 m., kaip parodyta 3 lentelėje.

            2.6.3.   Informacija apie „Alki LP“

                  (104)

                  Atsakydami į sprendimo pradėti procedūrą klausimus, Nyderlandai pateikė „Alki LP“ turimų licencijos teisių naudoti ir suteikti sublicenciją IN teisėms, už kurią SMBV moka „Alki LP“ autorinį atlyginimą, apibūdinimą. Šiuo atžvilgiu Nyderlandai paaiškino, kad IN teisė apima tris kategorijas: i) teisės, susijusios su prekės ženklu (52), ii) teisės į „Starbucks“ sistemą (53), ir iii) su kava susijusios teisės (54). Be to, Nyderlandai paaiškino, kad su kava susijusios žinios ir informacija apima konfidencialios informacijos, technologijų ir specialių žinių, susijusių su žalių kavos pupelių maišymo receptais, žalių kavos pupelių skrudinimu ir kitų išvestinių kavos gaminių gamyba, naudojimą ir taikymą (55).

                  (105)

                  Be to, Nyderlandai paaiškino, kad pagal Susitarimą dėl skrudinimo, kuris apibūdintas toliau 142 konstatuojamojoje dalyje, „Alki LP“ veikia kaip įmonė, kuri prisiima visas bendrovės rizikas ir atlieka susijusias veiklas (56). Todėl, pasak Nyderlandus, autorinis atlyginimas yra ne tik atlyginimas už IN teises, bet taip pat ir už „Alki LP“, kaip nepriklausomos įmonės, vaidmenį.

                  (106)

                  Kalbant apie „Alki LP“, „Starbucks“ nurodė, kad „Alki LP“ neturi savo darbuotojų algalapiuose, kurie atliktų jos, kaip nepriklausomos įmonės vaidmenį pagal Susitarimą dėl skrudinimo. Taip pat nėra algalapiuose nenurodoma ir jos partnerių darbuotojų, kurie atliktų tokį vaidmenį. Pasak „Starbucks“, „Alki LP“ atlieka šį vaidmenį, teikdama gaires, patirtį ir reikiamas funkcijas, kurias teikia „Starbucks“ ūkiniai subjektai JAV, atsižvelgiant į (Susitarimą dėl bendro sąnaudų padengimo) (toliau – SBSP) (57). Pasak „Starbucks“ ir kaip rodo komanditinės ūkinės bendrijos sutartis, apimanti „Alki LP“, SCI UK I, Inc.
                      (58) ir „Starbucks“ Coffee International, Inc.
                      (59), šios įmonės yra „Alki LP“ partnerės.

                  (107)

                  „Starbucks“ patikslino, kad 2006 m. gruodžio mėn. „Alki LP“ buvo įtraukta į grupės sudėtį, praplečiant SBSP, siekiant apimti visą EARA regioną, įskaitant JK rinką. Įtraukus į sudėtį „Alki LP“, „Starbucks“ išvengė to, kad „Alki LP“ gaunamos autorinių atlyginimų įmokos pagal JAV mokesčių teisę būtų tiesiogiai integruotos į „Alki LP“ partnerių įplaukas.

            2.6.4.   „Alki LP“ mokėjimai „Starbucks Corporation“ pagal Susitarimą dėl bendro sąnaudų padengimo

                  (108)

                  Kadangi nei „Alki LP“, nei šios įmonės partneriai neturi darbuotojų (60), o „Starbucks“ tvirtina, kad „Alki LP“ gali atlikti savo, kaip nepriklausomos įmonės, vaidmenį taikant SBSP, Komisija paprašė informacijos apie pagal SBSP atliekamus mokėjimus ir su tais mokėjimais susijusias paslaugas, taip pat informacijos, kokiu būdu „Alki LP“ atlieka tuos mokėjimus. „Starbucks“ pateikė tokią „Alki LP“ įmonei „Starbucks US“ atliekamų mokėjimų apžvalgą, suskirstant mokėjimus pagal skirtingas jų rūšis.

                  (109)

                  Pasak SBSP, „Alki LP“ atlieka autorinių atlyginimų mokėjimus „Starbucks US“ už tris IN kategorijas, kurioms „Starbucks US“ suteikė licencijas „Alki LP“. Šie autorinių atlyginimų mokėjimai susideda iš i) vienkartinio mokėjimo autorinio atlyginimo, priskiriamo prekinio vardo/prekės ženklo teisėms, ii) vienkartinio mokėjimo autorinio atlyginimo, priskiriamo verslo struktūros teisėms, ir iii) nuolatinio autorinio atlyginimo, priskiriamo žinioms apie kavą.

                  (110)

                  Autorinio atlyginimo mokėjimo suma apskaičiuojama, remiantis formule, kurioje pradiniu tašku imami likutinio pelno resursai. Likutinio pelno resursai yra autorinio atlyginimo, kurį moka SMBV ir „Starbucks Coffee BV“ įmonei „Alki LP“ (61), suma ir įplaukos, kurias „Alki LP“ gauna iš „Starbucks Corporation“ (62). Iš šios sumos atimama „Alki LP“ atliekamų kasdieninių funkcijų grąža įprastomis rinkos sąlygomis (63). <…> Dėl to atsiranda skirtumas, iš vienos pusės, tarp IN teisių į prekės ženklą ir verslo struktūrą ir, iš kitos pusės, tarp žinių apie kavą. Šis skirtumas yra paaiškinamas tuo, kad „Alki LP“ turi verslo struktūros faktinę nuosavybę, susijusią su EARA regiono nematerialiuoju turtu ir prekės ženklu (prekiniu vardu), kuomet teisių į žinias apie kavą teisinė ir faktinė nuosavybė priklauso „Starbucks US“.

                  (111)

                  Faktinė verslo struktūros nuosavybė, susijusi su EARA regiono nekilnojamuoju turtu ir prekės ženklu (prekiniu vardu) 2002 m. buvo perduota iš „Starbucks Corporation“ įmonei (CV 1) ir 2006 m. perleista „Alki LP“. Atsižvelgiant į faktinę nuosavybę, (CV 1) ir „Alki LP“ atliko vienkartinius mokėjimus, kuriuose JAV sąnaudų dalies procentinė išraiška, kurią „Alki LP“ turėjo sumokėti „Starbucks US“, smarkiai sumažėjo nuo [65–70] % 2002 m. iki [0,5–1] % 2010 m. ir vėliau už prekės ženklą ir nuo [70–75] % 2002 m. iki [0–0,5] % 2010 m. ir vėliau už verslo struktūros IN. Laikoma, kad šiais vienkartiniais mokėjimais, faktinės nuosavybės teises šioms dviem IN kategorijoms EARA regione apmokėjo „Alki LP“. Atsižvelgiant į IN susijusią su žiniomis apie kavą, „Alki LP“ moka nuolatinį [70–75] % likutinio pelno, priskiriamo šiai IN kategorijai, autoriaus mokestį „Starbucks US“.

                  (112)

                  „Starbucks“ pateikė [CV 1] ir „Alki LP“ mokamų nuolatinio autorinio atlyginimo ir vienkartinių mokėjimų 2005–2014 m. laikotarpiu apžvalgą. Atsižvelgiant į vienkartinius mokėjimus, [CV 1] sumokėjo [1–10] mln. EUR vienkartinių mokėjimų už IN, susijusią su prekės ženklu ir verslo struktūra, „Starbucks Corporation“ (64)
                      (65). 2006 m. gruodžio mėn. [CV 1] priskyrė įmonei „Alki LP“ SBSP. Nuo 2007 m. iki 2014 m. „Alki LP“ sumokėjo [1–10] mln. EUR už IN, susijusią su prekės ženklu, ir (20–30) mln. EUR už verslo struktūros IN (66). Tai reiškia, kad iš viso buvo sumokėta (10–20) mln. EUR kaip vienkartiniai mokėjimai už IN, susijusią su prekės ženklu, ir (20–30) mln. EUR – už su verslo struktūra susijusią IN. 2014 m. „Alki LP“ perleido IN faktinę nuosavybę „Starbucks“ EMEA Ltd., už kurią įmonė apskaitė savo pelno ir nuostolių ataskaitoje [1–1,5] mlrd. EUR pelno kaip kitas veiklos pajamas. Atsižvelgiant į nuolatinį autorinį atlyginimą, „Alki LP“ sumokėjo vidutiniškai [1–10] mln. EUR per metus (iš viso [70–80] mln. EUR) per 2005–2014 m. laikotarpį „Starbucks Corporation“ už IN, susijusią su žiniomis apie kavą (67).

                  (113)

                  Papildomai prie pirkimo ir nuolatinio autorinių atlyginimų „Alki LP“ moka paslaugų mokesčius už „Starbucks Corporation“ teikiamas paslaugas ir sąnaudų bendro padengimo mokestį už tam tikro nematerialaus turto plėtrą (68). Per 2008–2014 m. laikotarpį „Alki LP“ sumokėjo vidutiniškai [1–10] mln. EUR sąnaudų bendro padengimo mokesčio per metus ir [1–10] mln. EUR paslaugų mokesčio per metus.

            2.6.5.   Informacija apie SCTC ir SMBV mokamas kainas už žalias kavos pupeles

                  (114)

                  Kadangi žalias kavos pupeles SMBV grupės įsigyja sandorio būdu, tiksliau jos yra perkamos iš SCTC, Komisija paprašė informacijos apie tai, kaip nustatomos kainos vidiniams grupės sandoriams ir apie kiekvieniems metams nustatomą kainą, taikant SMBV IKS.

                  (115)

                  „Starbucks“ pateikė SCTC balansą ir pelno ir nuostolių ataskaitas nuo 2005 m. Lentelė 4 Atspindi šiose atskaitose esančią informaciją. Komisija papildomai paprašė šiam Sprendimui pateikti SCTC taikomų žalių kavos pupelių sąnaudų antkainio (SUPP) apskaičiavimą. Remiantis galima apskaitos informacija, pradedant nuo 2005 m., vidutinis antkainis žalių kavos pupelių sąnaudoms buvo [maždaug 3 %] laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2010 m., lyginant su vidutiniu antkainiu, kuris buvo [maždaug 18 %] laikotarpiu nuo 2011 m. iki 2014 m.

                  (116)

                  „Starbucks“ nurodė, kad nuo 2011 m. „Starbucks“ suderino žalioms kavos pupelėms taikomą sandorių kainodaros politiką, siekdama padidinti antkainį gaminio sąnaudoms, atsižvelgdama į didėjančią SCTC veiklų svarbą, ypatingai jos augančią patirtį kavos pirkime ir, dar svarbiau, jos turimą ir valdomą tobulinamą C.A.F.E. praktikų programa.

                  (117)

                  C.A.F.E. praktikų programa buvo pradėta 2004 m., kartu su SCTC ūkininkų rėmimo centro Kosta Rikoje atidarymu, siekiant teikti nuolat tobulinamą programą, kur ūkininkai, eksportuotojai ir pirkėjai galėtų dalyvauti organizuojamuose pokalbiuose, siekiant i) pagerinti kavos kokybę; ii) teikti ekonominę atskaitomybę už mokėjimus visuose tiekimo grandinės lygiuose; iii) skatinti socialinę atsakomybę darbo sąlygose, darbuotojų teisių apsaugą ir tinkamas gyvenimo sąlygas; taip pat iv) skatinti lyderystę aplinkosaugoje, auginant ir apdorojant žalias kavos pupeles.

                  (118)

                  Siekiant patikrinti, ar besiplečianti eksploatacija, kuria „Starbucks“ aiškina padidėjusį antkainį, yra patvirtinta apskaitoje, 4 lentelėje taip pat pateiktas SCTC turtas. Nors visas turtas iš tikrųjų žymiai išaugo nuo 2010 m., tą lėmė daugiausiai padidėjęs grynųjų pinigų kiekis. Eksploatacinis turtas neskaitant grynųjų pinigų per ketverius metus, t. y. nuo 2010 m. iki 2014 m., išaugo mažiau nei trečdaliu.

                  (119)

                  „Starbucks“ pateiktos SCTC metinės ataskaitos pridedamose pastabose taip pat neapibūdintas joks rizikos, funkcijų ar turto pasikeitimas nuo 2010 m. iki 2011 m. Per šį laikotarpį veiklos ir rizikos apibūdintos tokiais pat terminais, t. y. pagrindinė SCTC veikla pagal abi metines ataskaitas yra aukštos kokybės žalių kavos pupelių pirkimas ir pardavimas ir su kokybės užtikrinimu bei eksploatacija (logistika, sandėliavimu, maišymu, kofeino pašalinimu ir t. t.) susijusios veiklos.

                     4 lentelė

                     SCTC finansiniai duomenys

                              (CHF)

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              SCTC pardavimas

                              [500–600 milijonų.]

                              [600–700 milijonų.]

                              [600–700 milijonų.]

                              [600–700 milijonų.]

                              [600–700 milijonų.]

                              [500–600 milijonų.]

                              [900–1 000  milijonų]

                              [1,5–2 milijardų]

                              [1–1,5 milijardų]

                              [900–1 000  milijardų]

                              SCTC SUPP

                              [500–600 milijonų]

                              [500–600 milijonų]

                              [600–700 milijonų]

                              [600–700 milijonų]

                              [600–700 milijonų]

                              [400–500 milijonų]

                              [800–900 milijonų]

                              [1–1,5 milijardai]

                              [800–900 milijonų]

                              [700–800 milijonų]

                              Bendroji marža (Pardavimai– SUPP)

                              [20–30 milijonų]

                              [30–40 milijonų]

                              [40–50 milijonų]

                              [30–40 milijonų]

                              [40–50 milijonų]

                              [30–40 milijonų]

                              [100–200 milijonų]

                              [200–300 milijonų]

                              [100–200 milijonų]

                              [100–200 milijonų]

                              SUPP bendroji marža

                              [4,5–7,5] %

                              [4,5–7,5] %

                              [4,5–7,5] %

                              [4,5–7,5] %

                              [4,5–7,5] %

                              [4,5–7,5] %

                              [16,5–19,5] %

                              [16,5–19,5] %

                              [19,5–22,5] %

                              [16,5–19,5] %

                              Ekspl. išl. (išsk. tiekimus)

                              [1–10 milijonų]

                              [1–10 milijonų]

                              [1–10 milijonų]

                              [1–10 milijonų]

                              [1–10 milijonų]

                              [1–10 milijonų]

                              [1–10 milijonų]

                              [1–10 milijonų]

                              [1–10 milijonų]

                              [1–10 milijonų]

                              Pelnas iki mokesčių

                              [10–20 milijonų]

                              [20–30 milijonų]

                              [20–30 milijonų]

                              [20–30 milijonų]

                              [30–40 milijonų]

                              [20–30 milijonų]

                              [100–200 milijonų]

                              [200–300 milijonų]

                              [100–200 milijonų]

                              [100–200 milijonų]

                              Mokesčiai

                              1–10 milijonų.

                              1–10 milijonų.

                              1–10 milijonų.

                              1–10 milijonų.

                              1–10 milijonų.

                              1–10 milijonų.

                              10–20 milijonų.

                              10–20 milijonų.

                              10–20 milijonų.

                              10–20 milijonų.

                              Grynasis pelnas

                              10–20 milijonų.

                              20–30 milijonų. (*3)

                              20–30 milijonų. (*3)

                              20–30 milijonų.

                              20–30 milijonų.

                              10–20 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              Bendras turtas

                              200–300 milijonų.

                              200–300 milijonų.

                              200–300 milijonų.

                              200–300 milijonų.

                              200–300 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              300–400 milijonų.

                              500–600 milijonų.

                              600–700 milijonų.

                              700–800 milijonų.

                              Bendras turtas neįskaitant grynųjų pinigų ir pinigų ekvivalento (įskaitant apyvartinius vertybinius popierius)

                              100–200 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              300–400 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              100–200 milijonų.

                              (%)

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              SUPP antkainis

                              [1,5–4,5]

                              [1,5–4,5]

                              [1,5–4,5]

                              [1,5–4,5]

                              [4,5–7,5]

                              [1,5–4,5]

                              [16,5–19,5]

                              [13,5–16,5]

                              [19,5–22,5]

                              [16,5–19,5]

                  (120)

                  Kadangi, norėdama paaiškinti SCTC nustatytos maržos padidėjimą, „Starbucks“ pasitelkė C.A.F.E. praktikų programą, Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti informaciją apie tos programos sąnaudas ir Ūkininkų paramos centrų sąnaudas. „Starbucks“ pateikė metinių sąnaudų skaičiavimus: i) C/A.F.E. praktikų programai ir ii) Ūkininkų paramos centrams. Šie skaičiavimai pateikti 5 lentelėje.

                     5 lentelė

                     C.A.F.E. praktikų programos ir Ūkininkų paramos centrų tiesioginės ir netiesioginės sąnaudos

                              (USD)

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                                          1)

                                          Skirta C.A.F.E. Išlaidos praktikoms

                              nėra duomenų

                              nėra duomenų

                              nėra duomenų

                              nėra duomenų

                              nėra duomenų

                              nėra duomenų

                              [500 000 –600 000 ]

                              [100 000 –200 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                                          2)

                                          Sąnaudos Ūkininkų paramos centrams

                              [800 000 –900 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                                          3)

                                          Kitos C.A.F.E. Su praktikomis susijusios sąnaudos

                              nėra duomenų

                              nėra duomenų

                              [60 000 –70 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [200 000 –300 000 ]

                              [700 000 –800 000 ]

                              [400 000 –500 000 ]

                              [60 000 –70 000 ]

                              [200 000 –300 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                                 Iš viso

                              [800 000 –900 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                  (121)

                  Per 2011–2014 m. laikotarpį bendrosios sąnaudos C.A.F.E. praktikų programai ir Ūkininkų paramos centrams sudarė daugiausiai [0,5–1] % SCTC įsigyjamų žalių kavos pupelių vertės (69).

                  (122)

                  Todėl „Starbucks“ nurodė, kad C.A.F.E praktikų programa turėtų būti laikoma IN, kurios vertė nėra susijusi su pagrindinėmis sąnaudomis.

                  (123)

                  Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti sandorių kainodaros ataskaitą, apimančią žalių kavos pupelių, kurias SCTC parduoda SMBV, kainodarą. Pasak „Starbucks“, istoriškai nebuvo paruošta jokia sandorių kainodaros dokumentacija, atspindinti santykius tarp SCTC ir SMBV. Siekdama atsakyti į Komisijos prašymą, 2015 m. balandžio 13 d.„Starbucks“ pateikė Komisijai ad hoc ataskaitą dėl SCTC sandorių kainų.

                  (124)

                  Pagal pateiktą ad hoc sandorių kainodaros ataskaitą, SCTC nustato kainas savo patronuojamosioms bendrovėms, taikydama antkainį gaminio sąnaudoms, susijusioms su jos tiekiamomis žaliomis kavos pupelėmis.

                  (125)

                  Be to, siekiant nustatyti įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį gaminio sąnaudoms, susijusioms su SCTC įsigyjamomis žalios kavos pupelėmis, buvo nustatyti trys atskiri komponentai:

                              —

                              Intelektinė nuosavybė – C.A.F.E. praktikų programa: SCTC vadovauja C.A.F.E. praktikų programai ir naudoja vertingą praktinę patirtį, kuri, ją integravus į „Starbucks“ verslo veiklas, užtikrina nuolatinį tiekimą ir remia „Starbucks“ prekės vardą tvarumo požiūriu. „Starbucks“ analizavo šį sandorį, naudodamasi palyginamaisiais licencijavimo susitarimais, susijusiais su maisto ir žemės ūkio technologijomis.

                              —

                              Pirkimai: SCTC atlieka aprūpinimo žaliomis kavos pupelėmis funkcijas. „Starbucks“ išanalizavo šį sandorį, naudodamasi palyginamaisiais aprūpinimo susitarimais tarp trečiųjų šalių.

                              —

                              Finansavimas: SCTC turėtų susikurti grąžą už finansavimo sąnaudas, kurias ji patiria, saugodama neparduotas žalių kavos pupelių atsargas ir grynąsias gautinas sumas. „Starbucks“ išanalizavo atitinkamą grąžą už finansavimą, kuris turėtų būti grąžintas SCTC.

                  (126)

                  Sujungiant SCTC išanalizuoto atskiro komponento rezultatus, 2005–2014 m. būtų gautas toks bendras žalių kavos pupelių antkainio rezultatas, parodytas 6 lentelėje:

                     6 lentelė

                     Gaminio sąnaudų antkainis

                              (%)

                              Komponentas

                              Gaminio sąnaudų antkainio
                              apatinis kvartilis

                              Gaminio sąnaudų antkainio
                              mediana

                              Gaminio sąnaudų antkainio
                              viršutinis kvartilis

                              Intelektinė nuosavybė – C.A.F.E. praktikų programa

                              1,4

                              4,2

                              9,9

                              Pirkimai

                              4,7

                              6,0

                              8,0

                              Finansavimas

                              [1,5-4,5]

                              [1,5-4,5]

                              [1,5-4,5]

                                 Bendras gaminio sąnaudų antkainis procentais

                              [7,5-10,5]

                              [10,5-13,5]

                              [19,5-22,5]

                  (127)

                  Bendras gaminio sąnaudų antkainio, kurį nustato SCTC už SMBV parduodamą kavą, apjungtas įprastomis rinkos sąlygomis taikomas intervalas pagal ad hoc sandorių kainodaros ataskaitą laikotarpiui nuo 2005 m. iki 2014 m. yra tarp apatinio kvartilio [apie 9 %] ir viršutinio kvartilio [apie 21 %], o mediana yra [apie 12 %].

                  (128)

                  Pasak „Starbucks“, SCTC faktinė realizuota bendroji marža (70) tiesiogiai patenka į įprastomis rinkos sąlygomis taikomą intervalą. Tai gali būti įrodyta tuo, kad SCTC Pardavimų bendroji marža, remiantis svertiniu vidurkiu, nuo 2005 m. iki 2014 m. buvo [apie 12 %].

                  (129)

                  Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti duomenis apie antkainį ir jo sudėtinius elementus, kurie buvo naudoti, nustatant kvartilio ir medianos dydžius laikotarpiui nuo 2005 m. iki 2014 m., kurie buvo pateikti Komisijai. „Starbucks“ nurodė, kad šiuos duomenis gauti nėra galimybės.

                  (130)

                  2015 m. birželio 29 d.„Starbucks“ pateikė informaciją, siekdama pagrįsti žalių kavos pupelių kainodarą pateiktoje ad hoc sandorių kainodaros ataskaitoje ir ypatingai 6 lentelėje pateiktus skaičius, kuriems Komisija prašė pagrindžiančių duomenų.

                  (131)

                  Priešingai duomenims, kurie buvo nurodyti „Starbucks“2015 m. balandžio 13 d. pateiktoje lentelėje, susijusioje su C.A.F.E. praktikų programa, 1,4 % nėra apatinis (25-asis) kvartilis, o 9,9 % nėra viršutinis (75-asis) kvartilis. Juos veikiau galima laikyti dviem ribinėmis licencijavimo susitarimų palyginimo vertėmis, t. y. žemiausia ir aukščiausia verte. Savo pateiktuose dokumentuose 2015 m. birželio 29 d.„Starbucks“ nurodė vienuolika licencijavimo susitarimų, susijusių su technologijų licencijavimu, kuriuos jie laiko palyginamais su C.A.F.E. praktikų programa. Šie susitarimai yra susiję su maisto ir gėrimų gaminiais. „Starbucks“ naudojamų procentinių dydžių intervalai pateikti 7 lentelėje. „Starbucks“ paaiškino, kad 7 lentelėje pateiktas procentinis gaminio sąnaudų antkainis yra „apskaičiuojamas, kiekvienų stebimų duomenų vidurkį dalijant iš stebėjimų duomenų vidurkio minus vienas,“ nors nepateikiamas joks paaiškinimas, kodėl buvo imtasi tokių veiksmų apskaičiuojant gaminio sąnaudų antkainį, nesant jokios informacijos arba motyvų apie bendrovių, susijusių su atitinkamais susitarimais, sąnaudas.

                     7 lentelė

                     „Starbucks“ anksčiau pateiktų duomenų apie C.A.F.E. praktikų programos kainodaros tarpkvartilinį plotį nuo 1,4 % iki 9,9 % paaiškinimas

                              Average Observation

                              Percentage Markup on Product Cost

                              Highest Observed Value

                              9,0 %

                              9,9 %

                              Upper Quartile

                              6,0 %

                              6,4 %

                              Median

                              4,0 %

                              4,2 %

                              Lower Quartile

                              2,7 %

                              2,8 %

                              Lowest Observed Value

                              1,4 %

                              1,4 %

                              Observations

                              11

                              11

                  (132)

                  2015 m. birželio 29 d. pateiktuose dokumentuose „Starbucks“ taip pat pateikė SCTC pirkimų funkcijos kainodarą, nustatytą, naudojant „Starbucks“ nurodytus palyginamuosius sandorius, kurie buvo gauti naudojant duomenų bazę „PowerK“ ir „LIVEDGAR“. Trylika susitarimų, pagal kuriuos teikiamos trečiosios šalies pirkimo agentūros paslaugos, yra laikomi atitinkančiais pirkimų paslaugas, kuriuos įmonei SMBV teikė SCTC.

                  (133)

                  Analizės rezultatai pateikti kaip franko laivo denio gaminių sąnaudos, kurios yra klientui nustatytos sąnaudos už gaminių pristatymą. Pateikiama stebėjimo duomenų mediana yra 6 %. „Starbucks“ pateikia rezultatą, atsižvelgiant į tarpkvartilinį gaminių sąnaudų intervalą nuo 4,7 % iki 8,0 %.

                  (134)

                  Konkrečiau, naudoti stebėjimo duomenys yra susiję su šiomis nepriklausomomis įmonėmis ir komisiniais mokėjimais kaip procentiniais franko laivo denio įkainių, kurie nurodyti laužtiniuose skliausteliuose: Aeropostale, Inc [5 %]; Ateca Production International, Inc. [7 %]; BELL SPORTS CORP. [6 %], COLUMBIA SPORTSWEAR CO [1,5 %]; Designs Apparel Inc. [5 %]; F.I.S. Inc [10 %]; He–Ro Industries Incorporated [10 %]; JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC. [10 %]; Mannesmann Pipe&Steel Corporation [2 %], Skin Shoes LLC [8 %]; Skin Inc. [6 %]; TI Sportswear Inc. [4.7 %] ir WW Mexicana [1 %]. Šių stebėjimo duomenų tarpkvartilinis intervalas yra nuo 4 % iki 8,5 %. Kaip ir C.A.F.E. praktikų programos kainodaros atveju, „Starbucks“ nurodė, kad „pardavimo procentinis dydis yra apskaičiuojamas, kaip FOB procentinis dydis padalintas iš FOB procentinio dydžio plius vienas“ (71). Šis palyginamosios analizės skaičių modifikavimas nėra paaiškintas ir neatrodo, kad atitiktų bet kurį įprastai naudojamą finansinį suderinimą.

                  (135)

                  Galiausiai, „Starbucks“ skaičiuoja pateiktų įmonių kainodarą kaip finansinę funkciją, kurią SCTC turėtų gauti kaip grąžą, pasak „Starbucks“, už „turimą žalią kavą ir grynųjų įsiskolinimo finansavimą savo rizika ir sąskaita“. Šią grąžą „Starbucks“ apskaičiuoja taikydama vidutines svertines kapitalo sąnaudas („VSKS“) SCTC 2014 m. debitoriniams įsiskolinimams ir apyvartinėms atsargoms ir taip nustatytas dydis yra [maždaug 3 %].

                  (136)

                  Galiausiai, norėdama apskaičiuoti iš žalių kavos pupelių, kurios buvo įsigytos iš SCTC, skrudinimo SMBV gautą pelną, Komisija paprašė „Starbucks“ nurodyti kainą, kurią SMBV mokėjo SCTC. „Starbucks“ pateikė vidutinių kainų [vienam svarui], kurias SCTC nustatė SMBV, ir sumų, kurias SMBV sumokėjo SCTC, apžvalgą. Ji pateikiama 8 lentelėje. Jokių kitų mokėjimų SMBV neatliko SCTC.

                     8 lentelė

                     SMBV sumokėta suma SCTC už žalių kavos pupelių pirkimą

                  Pirkimai iš SCTC

                              Metai

                              Pirkimų vertė, EUR

                              Pirkimų apimtis svarais

                              Vieneto kaina, EUR/svarui

                              2002

                              —

                              —

                              2003

                              [10 000 000 –20 000 000 ]

                              [10 000 000 –20 000 000 ]

                              [1,0000–1,5000]

                              2004

                              [10 000 000 –20 000 000 ]

                              [10 000 000 –20 000 000 ]

                              [1,0000–1,5000]

                              2005

                              [10 000 000 –20 000 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              [1,0000–1,5000]

                              2006

                              [10 000 000 –20 000 000 ]

                              [10 000 000 –20 000 000 ]

                              [1,0000–1,5000]

                              2007

                              [20 000 000 –30 000 000 ]

                              [20 000 000 –30 000 000 ]

                              [1,0000–1,5000]

                              2008

                              [20 000 000 –30 000 000 ]

                              [10 000 000 –20 000 000 ]

                              [1,0000–1,5000]

                              2009

                              [20 000 000 –30 000 000 ]

                              [10 000 000 –20 000 000 ]

                              [1,0000–1,5000]

                              2010

                              [30 000 000 –40 000 000 ]

                              [20 000 000 –30 000 000 ]

                              [1,0000–1,5000]

                              2011

                              [40 000 000 –50 000 000 ]

                              [20 000 000 –30 000 000 ]

                              [2,0000–2,5000]

                              2012

                              [60 000 000 –70 000 000 ]

                              [20 000 000 –30 000 000 ]

                              [2,0000–2,5000]

                              2013

                              [60 000 000 –70 000 000 ]

                              [30 000 000 –40 000 000 ]

                              [1,5000–2,0000]

                              2014

                              [60 000 000 –70 000 000 ]

                              [40 000 000 –50 000 000 ]

                              [1,5000–2,0000]

            2.6.6.   Informacija ir duomenys apie „Starbuck“ parduotuves

                  (137)

                  SMBV platinami produktai, kuriuos ji arba gamina pati, arba perka iš kitų tiekėjų, parduodami parduotuvėms. Kai kurios parduotuvės yra nepriklausomos, o kai kurios yra „Starbucks“ nuosavybė. Komisija prašė informacijos, kad galėtų patikrinti, ar „Starbucks“ turimoms parduotuvėms ir nepriklausomoms parduotuvėms taikomos komercinės sąlygos skiriasi.

                  (138)

                  Kalbant apie „Starbucks“ parduotuves, „Starbucks“ pateikė informaciją apie skirtingas licencijų gavėjų programas ir tinkamumo kriterijus, norint vykdyti „Starbucks“ parduotuvių veiklą EARA regione, apžvalgą ir duomenis, susijusius su šių parduotuvių apyvarta bei šių parduotuvių sumokėtais licencijų gavėjo mokesčiais įmonei „Starbucks Coffee BV“ 2012 m. Pagal šią informaciją licencijos gavėjo mokesčio procentinis dydis virš apyvartos, kurį sumokėjo trys skirtingo pobūdžio licencijavimo programos (nepriklausomi geografiniai licencijų gavėjai, bendrovei priklausantys geografiniai licencijų gavėjai ir kanalo licencijų gavėjai – trys licencijų programų rūšys), skiriasi priklausomai nuo šalies intervale [nuo 5 iki 10] %.

            2.6.7.   Informacija apie kitų „Starbucks“ valdomų skrudinimo įmonių pelningumą

                  (139)

                  Komisija paprašė „Starbucks“ finansinės informacijos apie bet kurios grupės valdomos skrudinimo įmonės pelningumą, visų pirma, „Starbucks Manufacturing Corporation“ (toliau – SMC), kuri iš viešai atskleistos informacijos buvo nustatyta kaip priklausanti grupei „Starbucks“. Komisija paprašė šios informacijos, nes 2010 m. EBPO SK gairės rekomenduoja naudoti įmonės vidaus duomenis, siekiant išanalizuoti, ar pelnas padalytas įprastomis rinkos sąlygomis (72). „Starbucks“ nurodė, kad SMC buvo vienintelė grupės valdoma, kita nei SMBV, skrudinimo įmonė. Kadangi SMC neturi audituotos apskaitos, „Starbucks“ pateikė orientacines sąskaitas, pagrįstas bendrovės vidaus ataskaitomis.

                  (140)

                  „Starbucks“ pateikti duomenys nurodyti 9 lentelėje. Komisija šio sprendimo tikslais papildomai pateikė pelno ir pardavimo bei pelno ir eksploatacinių išlaidų santykius (73), laikydama, kad SMBV IKS patvirtintas [9–12] % pelno ir eksploatacinių išlaidų santykis yra kaip SMBV atlyginimas, mokamas įprastomis rinkos sąlygomis. Kalbant SMC, šis santykis per praėjusius keturis ataskaitinius laikotarpius buvo apie 500 %.

                     9 lentelė

                     Finansinė informacija apie JAV gamybos bendrovę „Starbucks Manufacturing Corporation“

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              „Starbucks Manufacturing Corporation“ atliekamas pardavimas

                              [700 000 000 –800 000 000 ]

                              [1 000 000 000 –1 500 000 000 ]

                              [1 000 000 000 –1 500 000 000 ]

                              [1 000 000 000 –1 500 000 000 ]

                              Sąnaudos už parduotas prekes

                              [(500 000 000 )–(600 000 000 )]

                              [(800 000 000 )–(900 000 000 )]

                              [(800 000 000 )–(900 000 000 )]

                              [(700 000 000 )–(800 000 000 )]

                              Kitos pajamos ir pelnas

                              [100 000 –200 000 ]

                              [600 000 –700 000 ]

                              [300 000 –400 000 ]

                              [1 000 000 –10 000 000 ]

                              Atskaitymai

                              [(40 000 000 )–(50 000 000 )]

                              [(60 000 000 )–(70 000 000 )]

                              [(70 000 000 )–(80 000 000 )]

                              [(80 000 000 )–(90 000 000 )]

                                 Įskaitant atlyginimams ir darbo užmokesčiui

                              [(10 000 000 )–(20 000 000 )]

                              [(20 000 000 )–(30 000 000 )]

                              [(20 000 000 )–(30 000 000 )]

                              [(30 000 000 )–(40 000 000 )]

                                 Įskaitant nusidėvėjimą

                              [(10 000 000 )–(20 000 000 )]

                              [(10 000 000 )–(20 000 000 )]

                              [(10 000 000 )–(20 000 000 )]

                              [(10 000 000 )–(20 000 000 )]

                              Pajamos iš viso

                              [100 000 000 –200 000 000 ]

                              [400 000 000 –500 000 000 ]

                              [300 000 000 –400 000 000 ]

                              [500 000 000 –600 000 000 ]

                              Pelno marža (pajamos / pardavimas)

                              [20 %–25 %]

                              [30 %–35 %]

                              [30 %–35 %]

                              [35 %–40 %]

                              Pelnas iš eksploatacinių išlaidų (pajamos / atskaitymai)

                              [400 %–450 %]

                              [650 %–700 %]

                              [500 %–550 %]

                              [550 %–600 %]

            2.7.   Įvairių sutarčių, nustatančių SMBV funkcijas ir atsakomybes, apibūdinimas

                  (141)

                  SMBV sukūrus Nyderlanduose, ji sudarė įvairius susitarimus, kuriuose buvo nustatytos SMBV ir kitų sutarčių šalių funkcijų ir atsakomybių sutartiniai padalijimai. Su šiuo Sprendimu susiję trys susitarimai yra Susitarimas dėl skrudinimo, sudarytas tarp SMBV ir „Alki LP“, Susitarimas dėl žalių kavos pirkimo, sudarytas tarp SMBV ir SCTC, ir Tiekimo susitarimas, sudarytas tarp SMBV ir parduotuvių.

                  (142)

                  Gamybos procesui taikomas 2002 m. sausio 1 d. įsigaliojęs Susitarimas dėl skrudinimo. Pagal Susitarimą dėl skrudinimo „Alki LP“ veikia kaip nepriklausoma įmonė, o SMBV – kaip skrudinimo įmonės savininkas. SMBV moka už licenciją „Alki LP“, o už tai „Alki LP“ suteikia SMBV prieigą prie IN teisių ir perima SMBV verslo riziką, tokią kaip sąnaudų viršijimas ir gaminių pardavimas. SMBV turi skrudinti žalias kavos pupeles ir tiekti skrudintą kavą bei kitus kavos gaminius parduotuvėms (pagal žemiau apibūdintą Tiekimo susitarimą ir SZVV (74)). Kaip įmonės savininkas, SMBV turi užtikrinti, kad būtų naudojama tinkama įranga, vykdomi tinkami procesai ir kad prekės būtų gaminamos, laikantis „Alki LP“ pateiktų specifikacijų. SMBV bus įsigyjamų gaminių, kuriuos ji turi pirkti iš Alk LP paskirtų ir (arba) patvirtintų tiekėjų, savininkas. SMBV turi užtikrinti, kad tiekimo metu gaminiai atitiktų „Alki LP“ gaminių specifikacijas. Be to, SMBV privalo nedelsiant savo sąskaita pakeisti bet kokį kiekį turinčių trūkumų arba netinkamų gaminių. Tačiau „Alki LP“ prisiima visą riziką, susijusią su nuostoliais, kurie gali atsirasti dėl gamybos, pardavimo, transportavimo, saugojimo, apdorojimo arba kitokio gaminių naudojimo ir turi apsaugoti SMBV nuo bet kokių reikalavimų, susijusių su nuostolių atlyginimu.

                  (143)

                  Susitarimas dėl žalios kavos pirkimo buvo sudarytas 2002 m. balandžio 22 d. Jame išdėstytos žalios pupelių kavos pardavimo SMBV iš SCTC sąlygos. SMBV turi parduoti pupeles SMBV kainomis, kurios nurodytos SCTC kainoraštyje. Remdamasi pirkimo prognozėmis, SMBV turi parengti kavos pirkimo užsakymą. SCTC turi pristatyti pupeles <…>.

                  (144)

                  Tiekimo susitarime nustatytos su pagrindinių „Starbucks“ prekių tiekimu susijusios atsakomybės tarp SMBV ir parduotuvių. Parduotuvės įsipareigoja įsigyti visą prekinį vardą turinčią kavą ir kitus pagrindinius su kava susijusius gaminius, kaip apibrėžta tame susitarime, išskirtinai iš SMBV arba patvirtintų tiekėjų tokiomis kainomis, kurios yra nustatytos pagal prie to susitarimo pridedamą formulę (kavai ir kavos gaminiams) arba pagal <…> kainoraštį (kitoms prekėms). Parduotuvės turi teikti SMBV (periodinę) pirkimų prognozę (75), o SMBV turi garantuoti, kad tuo metu, kai kava ir kitos prekės bus išvežamos iš SMBV sandėlio, jos bus be trūkumų, o jiems atsiradus, SMBV pakeis nemokamai bet kuriuos sugedusius gaminius arba suteiks parduotuvėms kreditą (76).

            2.8.   Susitarimas dėl bendro sąnaudų padengimo

                  (145)

                  2006 m. rugpjūčio 1 d. sudarytame susitarime dėl bendro sąnaudų padengimo tarp „Alki LP“ ir „Starbucks Corporation“ nustatytos tiesioginės „Alki LP“ teisės suteikti licencijas ir sublicencijas trečiosioms šalims: i) <…> vykdyti „Starbucks“ parduotuvių <…> veiklą, ii) vykdyti „<…>“ veiklą ir iii) gaminti ir (arba) paskirstyti gaminius, naudojant prekės ženklus ir technologijas bei praktinę patirtį.

                  (146)

                  Pasak SBSP, „Alki LP“ privalo mokėti „Starbucks Corporation“ autorinį atlyginimą, paslaugų mokesčius už „Starbucks Corporation“ teikiamas paslaugas ir atlikti bendro sąnaudų padengimo mokėjimus už tam tikro nematerialaus turto kūrimą. Autorinių atlyginimų mokėjimus sudaro: i) vienkartinis autorinis atlyginimas, skirtas prekės ženklui ir IN, susijusiai su verslo struktūra, ir ii) nuolatinis autorinis atlyginimas, skirtas IN, susijusiai su kavos kompetencijomis. Mokėjimai pagal šį susitarimą yra išsamiai apibūdinti 112 ir 113 konstatuojamosiose dalyse.

            2.9.   Sutartys tarp „Starbucks“ ir trečiųjų šalių, susijusios su kavos gamyba ir pardavimu

                  (147)

                  Norėdama palyginti komercines sąlygas, numatytas tarp SMBV ir grupės „Starbucks“ ir visų pirma autorinio atlyginimo mokėjimą už IN, susijusią su skrudinimu, iš vienos pusės, ir su komercinėmis sąlygomis, numatytomis tarp grupės „Starbucks“ ir trečiųjų šalių, iš kitos pusės, Komisija paprašė „Starbucks“ pateikti visas sutartis, pagal kurias „Starbucks“ suteikė licenciją IN, ir visas sutartis, pagal kurias „Starbucks“ naudojosi kavos skrudinimo užsakomosiomis paslaugomis. Komisija taip pat paprašė informacijos apie komercines sąlygas, kurios buvo taikytos tarp „Starbucks Corporation“ ir grupės „Starbucks“ skrudinimo bendrovės, esančios JAV.

                  (148)

                  Atsakydama į Komisijos prašymą, „Starbucks“ pateikė sutartis su:

                              —

                              (Neasocijuota gamybos bendrove 2), („(neasocijuota gamybos bendrovė 2)“), <…>. „Starbucks“ sudarė dviejų tipų susitarimus su (neasocijuota gamybos bendrove 2) dėl kavos skrudinimo subrangos, kurie buvo keliais atvejais iš dalies pakeisti. (Iki 2008 m.) susitarime dėl technologijos licencijos „Starbucks“ patronuojamoji bendrovė <…> suteikė neišskirtinę licenciją (neasocijuotai gamybos bendrovei 2) naudoti, be kitų dalykų, „Starbucks“ technologiją ir praktinę patirtį, siekiant gaminti ir parduoti skrudintą kavą atrinktoms trečiosioms šalims, tokiomis kaip (neasocijuota gamybos bendrovė 5), su kuriomis „Starbucks“ sudarė tiekimo susitarimus <…>. (Neasocijuota gamybos bendrovė 2) turi atlikti paslaugas taip, kad Skrudinta kava būtų aukštos kokybės, kuriai esant (neasocijuota gamybos bendrovė 2) galėtų, be kita ko, laikytis tam tikrų „Starbucks“ nustatytų kokybės užtikrinimo standartų. Susitarime dėl technologijos licencijos išdėstyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 2) neturi mokėti jokių mokesčių už licenciją (77). Susitarime dėl žalios kavos tiekimo išdėstyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 2) yra įsipareigojusi pirkti žalias kavos pupeles išskirtinai iš „Starbucks“ už fiksuotą mokestį (už tam tikrą kiekį).

                              —

                              (Neasocijuota gamybos bendrovė 3), („(neasocijuota gamybos bendrovė 3“), <…> pagal Susitarimą dėl skrudinimo licencijos (po 2008 m.) (neasocijuota gamybos bendrovė 3) teikia kavos skrudinimo paslaugas, kurias ji parduoda „Starbucks“ ir jungtinei veiklai tarp (neasocijuotos gamybos bendrovės 3) ir „Starbucks“, vadinamai (neasocijuotos gamybos bendrovės 3 – „Starbucks“ jungtinė veikla), vykdančiai veiklą „Starbucks“ kavos parduotuvėse (tam tikroje šalyje). (Neasocijuota gamybos bendrovė 3) moka „Starbucks“ <…> <…> USD skrudinimo mokestį (už tam tikrą kiekį) žalios kavos, kuri gaminama ir parduodama (neasocijuotos gamybos bendrovės 3 – „Starbucks“ jungtinei veiklai).

                              —

                              (Neasocijuota gamybos bendrovė 4), („(neasocijuota gamybos bendrovė 4)“), <…>. Siekdama vykdyti kavos skrudinimą pagal subrangą, (neasocijuota gamybos bendrovė 4) sudarė trijų tipų susitarimus, iš kurių buvo pateiktas tik <…> susitarimas dėl pirkimo (po 2008 m.). Todėl „Starbucks“ paskyrė (neasocijuotą gamybos bendrovę 4) gaminti, pakuoti ir tiekti kavos gaminius. Šiuose susitarimuose nėra numatyta jokių mokesčių arba autorinių atlyginimų mokėjimo „Starbucks“. Gamyba turi būti vykdoma pagal tam tikras „Starbucks“ pateiktas gaminio specifikacijas ir standartus. Susitarime nurodyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 4) turi parduoti gaminius „Starbucks“ ir jos patronuojamosioms bendrovėms už žalių kavos pupelių lygio nustatytą kainą (pasak „Starbucks“, žalios kavos pupelės (neasocijuotai gamybos bendrovei 4)) sudaro tik perkėlimo sąnaudas ir tiekimo sąnaudas, prie kurių pridedamas konversijos mokestis. Šis konversijos mokestis apima mokesčius už skrudinimą <…>. Tuomet kainodaros formulė yra pakeičiama į (tam tikram kiekio) skrudintų pupelių pardavimo kainą. „Starbucks“ tvirtina, kad tai lemia bendrų konversijos sąnaudų [5–10] % maržą be tolesnių nurodymų, kaip šis tariamas antkainis buvo nustatytas.

                              —

                              (Neasocijuota gamybos bendrovė 5) („(neasocijuota gamybos bendrovė 5)“), <…>. „Starbucks“ sudarė trijų tipų susitarimus su (neasocijuota gamybos bendrove 5) (iki 2008 m.). Tiekimo susitarime „Starbucks“ prisiima įsipareigojimą tiekti skrudintas kavos pupeles, koncentratą ir kitas kavos maistines dalis (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) už kainą, pagrįstą formule, naudota kuriant kavos maistinių dalių kainodarą (Starbucks) mažmeninių kavos parduotuvių verslui <…>. <…> susitarimas, kuris susijęs su gamyba ir platinimu, suteikia (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) teisę išskirtinai platinti tam tikrus iš anksto supakuotus ir paruoštus gerti „Starbucks“ prekės ženklo gėrimus tam tikroje teritorijoje. Gamyba turi būti vykdoma pagal tam tikras „Starbucks“ pateiktas gaminio specifikacijas ir standartus. <…>susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 5) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai leidžia (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) naudoti „Starbucks“ prekės ženklą, taip pat šios įmonės technologiją ir praktinę patirtį, gaminant susitartus gaminius. (Neasocijuota gamybos bendrovė 5) moka licencijos mokestį, kuris lygus [10–15] % grynųjų pardavimo, priklausomai nuo suderinimo mechanizmo, dėl kurio, pasak „Starbucks“, paruoštų gėrimų mokestis yra maždaug lygus [10–15] % grynųjų pardavimo (78).

                              —

                              (Neasocijuota gamybos bendrovė 6) („(neasocijuota gamybos bendrovė 6)“), <…>. „Starbucks“ (iki 2008 m.) sudarė trijų tipų susitarimus su (neasocijuota gamybos bendrove 6), kurie vėliau buvo iš dalies pakeisti. Tiekimo susitarime „Starbucks“ prisiima įsipareigojimą tiekti skrudintas kavos pupeles, koncentratą ir kitas kavos maistines dalis (neasocijuotai gamybos bendrovei 6) už kainą, pagrįstą formule, naudota kuriant kavos maistinių dalių kainodarą („Starbucks“) mažmeninių kavos parduotuvių verslui <…>. Gamybos ir paskirstymo susitarimas suteikia (neasocijuotai gamybos bendrovei 6) teisę išskirtinai platinti tam tikrus iš anksto supakuotus ir paruoštus gerti „Starbucks“ prekės ženklo gėrimus (tam tikroje šalyje). Gamyba turi būti vykdoma pagal tam tikras „Starbucks“ pateiktas gaminio specifikacijas ir standartus. Gamybos ir paskirstymo susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 6) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai leidžia (neasocijuotai gamybos bendrovei 6) naudoti „Starbucks“ prekės ženklą, taip pat šios įmonės technologiją ir praktinę patirtį, gaminant susitartus gaminius. (Neasocijuota gamybos bendrovė 6) moka licencijos mokestį, priklausomai nuo gaminio. Pasak „Starbucks“, šis mokestis sudaro [nuo 5 iki 10] % paruoštų gėrimų grynųjų pardavimo (79).

                              —

                              (Neasocijuota gamybos bendrovė 7) („(neasocijuota gamybos bendrovė 7)“), <…>. „Starbucks“ [(po 2008 m.) sudarė trijų tipų susitarimus su (neasocijuota gamybos bendrove 7), kurie vėliau buvo iš dalies pakeisti. Tiekimo susitarime „Starbucks“ prisiima įsipareigojimą tiekti kavos maistines dalis (neasocijuotai gamybos bendrovei 7) už kainą, nustatytą (tam tikram kiekiui). Gamybos ir paskirstymo susitarimas susitarimas suteikia (neasocijuotai gamybos bendrovei 7) teisę išskirtinai platinti tam tikrus iš anksto supakuotus ir paruoštus gerti „Starbucks“ prekės ženklo gėrimus tam tikroje teritorijoje. Gamyba turi būti vykdoma pagal tam tikras „Starbucks“ pateiktas gaminio specifikacijas ir standartus. Gamybos ir paskirstymo susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 7) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai leidžia (neasocijuotai gamybos bendrovei 7) naudoti „Starbucks“ prekės ženklą, taip pat šios įmonės technologiją ir praktinę patirtį, gaminant susitartus gaminius. (Neasocijuota gamybos bendrovė 7) moka licencijos mokestį nuo [10 iki 20] % grynųjų pardavimo, priklausomai nuo teritorijos.

                  (149)

                  Sutartys, kurias „Starbucks“ turi su aukščiau išvardintomis (neasocijuota gamybos bendrove 5), (neasocijuota gamybos bendrove 6) ir (neasocijuota gamybos bendrove 7) klasifikuojamos į tris kategorijas: i) tiekimo susitarimai, panašūs į Tiekimo susitarimą tarp SMBV ir vystytojų, apibūdintą 144 konstatuojamojoje dalyje; ii) gamybos ir platinimo susitarimai, panašūs į susitarimus tarp SMBV ir „Alki LP“; ir iii) susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai, panašus į SZVV tarp „Starbucks Coffee BV“ ir parduotuvių, apibūdintą 48 konstatuojamojoje dalyje. Iš trijų tipų susitarimų tarp „Starbucks“ ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 5), (neasocijuotos gamybos bendrovės 6) ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 7) tik pagal paskutinę susitarimų kategoriją sandorio šalys turi mokėti autorinį atlyginimą „Starbucks“.

                  (150)

                  Be to, „Starbucks“ pateikė Komisijai keturis kitus susitarimus dėl skrudinimo su (neasocijuota gamybos bendrove 8), (neasocijuota gamybos bendrove 1), (neasocijuota gamybos bendrove 9) ir (neasocijuota gamybos bendrove 10).

                              —

                              (Neasocijuotos gamybos bendrovės 8) gamybos ir tiekimo susitarimas sudarytas nuo (po 2008 m.) ir jame yra nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 8) turi gaminti įmonei „Starbucks“ aromatizuotą kavą už nurodytą kainą (80). <…> nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 8), be kitų reikalavimų, gamyboje turi griežtai laikytis techninio vadovo. <…> nustatyta, kad „Starbucks“ suteikia (neasocijuotai gamybos bendrovei 8) licenciją be autorinio atlyginimo–naudoti praktinę patirtį, susijusią gamybos procesu.

                              —

                              (Neasocijuotos gamybos bendrovės 1) gamybos ir tiekimo susitarimas sudarytas nuo (po 2008 m.) ir jame yra nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 1) turi gaminti įmonei „Starbucks“ tam tikrus kavos gaminius kavą už nurodytą kainą (81). <…> nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 1), be kitų reikalavimų, gamyboje turi griežtai laikytis techninio vadovo. Susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį [neasocijuota gamybos bendrovė 1] turėtų mokėti „Starbucks“.

                              —

                              (Neasocijuotos gamybos bendrovės 9) gamybos ir tiekimo susitarimas sudarytas nuo (po 2008 m.) ir jame yra nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 9) turi gaminti įmonei „Starbucks“ aromatizuotą kavą už nurodytą kainą (82). <…> nustatyta, kad (neasocijuota gamybos bendrovė 9), be kitų reikalavimų, gamyboje turi griežtai laikytis techninio vadovo. (Gamybos ir platinimo susitarime) nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 9) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarime taip pat nurodomas susitarimas dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai, kuris nebuvo pateiktas.

                              —

                              (Neasocijuotos gamybos bendrovės 10) gamybos susitarimas buvo sudarytas (po 2008 m.) ir yra susijęs su <…> skrudintojo, kuris tiesiogiai tiekia kavą, žalių kavos pupelių gamyba ir skrudinimu įmonei „Starbucks“. Susitarime nenumatytas joks mokestis arba autorinis atlyginimas, kurį (neasocijuota gamybos bendrovė 10) turėtų mokėti „Starbucks“. Susitarimo <…> patikslinama, kad „Starbucks“ turi IN teises, susijusias su kavos mišiniu, skrudinimo pažangos temperatūrine kreive ir skrudintuvo galutiniu tašku ir pan. „Starbucks“ moka mokestį (neasocijuotai gamybos bendrovei 10) už kavos (tam tikrą kiekį), vadovaudamasi specialia formule, pagal kurią nustatomas mažesnis mokestis už skrudinimą nei už pakavimą.

            2.9.1.   „Starbucks“ pateikti argumentai dėl susitarimų su trečiosiomis šalimis ir „Starbucks“ Manufacturing Corp.

                  (151)

                  Be 148 konstatuojamojoje dalyje išvardintų sutarčių, „Starbucks“ pateikė tų sutarčių suderinamumo su SMBV mokamo „Alki LP“ autorinio atlyginimo mokėjimu analizę.

                  (152)

                  Tarp susitarimų, pagal kuriuos „Starbucks“ suteikė licencijas trečiajai šaliai naudoti nekilnojamąjį turtą (prekės ženklus ir su tam tikra specialia kava susijusią praktinę patirtį), „Starbucks“ išskiria i) skrudinimo susitarimus sudariusios trečiosios šalys, kurios naudojo tą nekilnojamąjį turtą, siekdamos pagaminti gaminius su „Starbucks“ kavos sudėtinėmis maistinėmis dalimis ((neasocijuota gamybos bendrovė 3) ir (neasocijuota gamybos bendrovė 2)), ir ii) trečiosios šalys, kurios paskirstė tokius pagamintus gaminius tiesiogiai klientams ((neasocijuota gamybos bendrovė 7), (neasocijuota gamybos bendrovė 6) ir (neasocijuota gamybos bendrovė 5). (Neasocijuota gamybos bendrovė 7), (neasocijuota gamybos bendrovė 6) ir (neasocijuota gamybos bendrovė 5) naudoja nekilnojamąjį turtą, siekdamos pagaminti paruoštą gerti kavą, kurią jos parduoda mažmenininkams (daugiausiai prekybos centrams). „Starbucks“ mano, kad (neasocijuotos gamybos bendrovės 7), (neasocijuotos gamybos bendrovės 6) ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 5) mokami autoriniai atlyginimai yra prilyginami SMBV mokamiems autoriaus atlyginimams, kuriuos ji įvertino esant lygius [5–10] % pardavimo (83).

                  (153)

                  Kalbant bendriau, „Starbucks“ suskirstė visus su trečiosiomis šalimis nuo 2002 m. sudarytus susitarimus. Kiek „Starbucks“ žinoma, pagrindinės kategorijos būtų tokios:

                              1)

                              Susitarimai, pagal kuriuos trečiosios šalys naudoja „Starbucks“ nematerialųjį turtą (su kava susijęs nematerialusis turtas ir prekės ženklai) rinkoje:

                                          —

                                          Susitarimai dėl skrudinimo licencijos su (neasocijuota gamybos bendrove 2) ir (neasocijuota gamybos bendrove 3).

                                          —

                                          Susitarimai dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai su (neasocijuota gamybos bendrove 7), (neasocijuota gamybos bendrove 6) ir (neasocijuota gamybos bendrove 5) „Starbucks“ prekės ženklo ir su tam tikra specialia kava susijusios praktinės patirties naudojimui.

                              2)

                              Įvairūs susitarimai, pagal kuriuos trečiosioms šalims suteikiama prieiga prie „Starbucks“ nematerialaus turto (technologijos, praktinės patirties ir prekės ženklų), mokant autorinį atlyginimą už licenciją dėl specifinio šių susitarimų pobūdžio.

                                          —

                                          Įvairūs bendros gamybos ir bendro pakavimo susitarimai, kai IN licencijos neužtenka, kad trečioji šalis galėtų vykdyti gamybą pagal „Starbucks“ specifikacijas ir apsaugoti „Starbucks“ IN teises, „Starbucks“ bendros gamybos ir bendro pakavimo partneriai paprastai tiekia gaminius atgal įmonei „Starbucks“ ir nenaudoja nematerialaus turto rinkoje.

                                          —

                                          Įvairūs paskirstymo susitarimai, kai IN licencijos neužtenka, kad platintojas perparduotų „Starbucks“ prekinio vardo gaminius ir apsaugotų „Starbucks“ IN teises. Platintojas nenaudoja „Starbucks“ nematerialaus turto rinkoje.

                              3)

                              Licencijavimo susitarimai su vystytojais, siekiant sudaryti sąlygas jiems naudoti „Starbucks“ sistemą ir vykdyti veiklą „Starbucks“ parduotuvėse.

            2.9.2.   Komercinis susitarimas tarp „Starbucks US“ ir „Starbucks“ Manufacturing Corp.

                  (154)

                  Starbucks nurodė, kad SMC (84) – vienintelė kita bendrovė, užtikrinanti skrudinimo veiklas grupėje „Starbucks“ – nemoka jokio autorinio atlyginimo „Starbucks“ už IN, susijusios su skrudinimo technologija ir praktine patirtimi, ir kitos IN naudojimą. Pasak „Starbucks“, taip yra todėl, kad SMC neturi atskirų audituotų sąskaitų ir kadangi JAV tikslais SMC yra konsoliduota su kitais „Starbucks US“ ūkio subjektais.

            3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

                  (155)

                  Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nes ji laikėsi pradinės nuomonės, kad SMBV IKS, kuris patvirtina „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais pasiūlytą atlyginimą už Nyderlanduose SMBV vykdomas funkcijas ir kuris buvo sudarytas su Nyderlandų mokesčių administratoriumi 2008 m., yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

                  (156)

                  Visų pirma, Komisija išreiškė abejones, ar už SMBV atliekamas funkcijas numatytas atlyginimas atitiko įprastų rinkos sąlygų principą.

                  (157)

                  Kalbant konkrečiau, Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė tris abejones dėl SMBV IKS atitikties įprastų rinkos sąlygų principui:

                              1.

                              ar Nyderlandų mokesčių administratorius, sudarydamas SMBV IKS, tinkamai patvirtino SMBV klasifikaciją kaip mažos rizikos gamintojo su rangovais;

                              2.

                              ar Nyderlandų mokesčių administratorius, sudarydamas SMBV IKS, teisingai pasielgė, patvirtindamas „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais koregavimus;

                              3.

                              ar Nyderlandų mokesčių administratorius, sudarydamas SMBV IKS, teisingai pasielgė, patvirtindamas aiškinimą, susijusį su autorinių atlyginimų apskaičiavimu jos pelno ir nuostolių ataskaitoje tiek, kiek tų autorinių atlyginimų lygis nėra susijęs su aptariamos IN verte.

                  (158)

                  Konkrečiau, kalbant apie pirmąją abejonę, Komisijai kilo klausimų dėl patarėjo mokesčių klausimais prielaidos, iškeltos sandorių kainodaros ataskaitoje, kad SMBV nepatiria jokios rizikos ir kad todėl ji turėtų būti klasifikuojama kaip rangovinis gamintojas. Būtent, Komisija nurodė įrodymus apie apyvartinių atsargų riziką, kurie užfiksuoti SMBV finansinėje apskaitoje ir kurie gali kelti klausimų dėl šios prielaidos.

                  (159)

                  Kalbant apie antrąją abejonę, Komisijai kilo klausimų dėl dviejų vienas po kito patarėjo mokesčių klausimais atliktų koregavimų, kurių paskirtis, atrodo, yra tokia pati: spręsti vieną palyginamumo problemą. Pirmąjį koregavimą sudaro sąnaudų bazės, naudotos SMBV apmokestinamai bazei apskaičiuoti, sumažinimas iki eksploatacinių išlaidų. Patarėjas mokesčių klausimais manė, kad tai yra tinkama, nes laikė SMBV rangoviniu gamintoju. Pagal antrąjį koregavimą, sandorių kainodaros ataskaitoje vadinamą konversijos antkainio koregavimu, iš bendrovių pelno atimamas SUPP kartotinis, kuris buvo naudojamas kaip lygintini duomenys sandorių kainodaroje. Šis antrasis koregavimas, Nyderlandų pateiktas kaip darbinio kapitalo koregavimas, sumažina SMBV apmokestinamą bazę Nyderlanduose, tačiau nei pats koregavimas, patarėjo mokesčių klausimais naudota metodika neatrodė pagrindžiama.

                  (160)

                  Galiausiai, kalbant apie trečiąją abejonę, Komisijai kilo klausimų, ar bendrovei „Alki LP“ SMBV mokėtas autorinis atlyginimas atitiko įprastas rinkos sąlygas, nes šio autorinio atlyginimo suma neatrodė susijusi su IN, už kurią buvo numatoma atlyginti, verte. Kadangi sandorių kainodaros analizėje naudojamas TGMM, autorinis atlyginimas realybėje atitinka SMBV likutinį pelną, t. y. SMBV apskaitytas pelnas virš [9–12] % eksploatacinių išlaidų yra transformuojamas į apmokestinamą autorinį atlyginimą (žr. 2 paveikslą).

            4.   NYDERLANDŲ PASTABOS

                  (161)

                  2014 m. liepos 16 d. Nyderlandai pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Jie atkreipia dėmesį, visų pirma, į tai, kodėl SMBV IKS patvirtintas atlyginimas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą ir kodėl patarėjo mokesčių klausimais pasirinktas metodas yra tinkamas, siekiant nustatyti tą atlyginimą. Antra, jie atkreipia dėmesį į tai, kodėl SMBV IKS nesuteikia SMBV atrankiojo pranašumo.

            4.1.   Pastabos dėl sandorių kainodaros

                  (162)

                  Pasak Nyderlandų, SMBV IKS patvirtintas atlyginimas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą ir šiuo atveju TGMM yra tinkamas metodas, norint pasiekti rezultatą įprastomis rinkos sąlygomis. Nyderlandai teigia, kad sandorių kainodara nėra tikslus mokslas ir todėl egzistuoja skaičių intervalai, į kuriuos gali patekti sandorio kaina.

                  (163)

                  Nyderlandai teigia, kad, pagal EBPO SK gaires, kompensacija už sandorius tarp dviejų nepriklausomų bendrovių paprastai parodys funkcijas, kurias kiekviena bendrovė atlieka ir todėl funkcijų analizei turėtų būti skiriamas didžiausias dėmesys, vertinant SMBV atlyginimo atitiktį įprastų rinkos sąlygų principui. Vadovaujantis EBPO SK gairėmis, sutarties sąlygos yra pradinis taškas, nustatant, ar tinkamai buvo taikytas įprastų rinkos sąlygų principas.

                  (164)

                  Pasak Nyderlandų, „Starbucks“ suteikta intelektinė nuosavybė „Alki LP“ žinių ir informacijos, susijusios su kava, atžvilgiu, apima technologijos ir praktinės patirties, susijusios su kavos pupelių maišymo receptais, kavos skrudinimo procesu ir kitų išvestinių kavos gaminių gamyba, naudojimą.

                  (165)

                  Nyderlandai pažymi, kad Susitarimas dėl skrudinimo tarp „Alki LP“ ir SMBV negali būti laikomas paprastu IN licencijavimo susitarimu. Šis susitarimas, kuris yra penkiasdešimties metų trukmės susitarimas dėl gamybos, yra susijęs su SMBV atliekamu žalių kavos pupelių skrudinimu. Susitarimas dėl skrudinimo yra sutartis tarp kliento ir vykdytojo, pagal kurią taip pat suteikiama teisė į IN.

                  (166)

                  Alki LP nėra įkurta Nyderlanduose ir, pagal tarptautinį apmokestinimo įgaliojimų paskirstymą, ji neprivalo mokėti mokesčių Nyderlanduose. SMBV darbuotojų atliekamos veiklos yra ir visada buvo tokios:

                              1.

                              Gamybos (kavos skrudinimo) veiklos: šias veiklas atlieka gamybos darbuotojai, kavos skrudinimo techniniai specialistai, priežiūros darbuotojai, kokybės kontrolės darbuotojai ir sandėlio darbuotojai.

                              2.

                              Logistikos ir administracinės-ūkinės veiklos.

                  (167)

                  Nyderlandai teigia, kad „Starbucks“ visada ketino įkurti veikiančią, mažos rizikos kavos skrudinimo gamyklą ir kad faktai ir aplinkybės nėra ženkliai pasikeitusios. Nyderlandai tvirtina, kad, kadangi SMBV nedalyvavo jokiame verslo restruktūrizavime, Komisija negali cituoti 2010 m. EBPO SK gairių 9 skyriaus dalių, nes 2010 m. EBPO SK gairių nebuvo, kai buvo patvirtintas SMBV IKS. Pagal EBPO SK gaires, reiktų vengti retrospektyvinio vertinimo.

                  (168)

                  Pasak Nyderlandus SCTC yra atsakinga už žalių kavos pupelių pirkimus. Nyderlandai taip pat teigia, kad SMBV nedalyvauja žaliavų tiekime nes, pagal Susitarimą dėl skrudinimo, SMBV gali tiekti tik žaliavas iš šalių, kurias nurodo „Alki LP“. SMBV atlieka tik administruoja išteklių valdymą ir neprisiima pagrindinės su ištekliais susijusios rizikos.

                  (169)

                  Kalbant konkrečiai apie administravimą, Nyderlandai teigia, kad nors pagal Susitarimą dėl žalios kavos pirkimo būtent SMBV turi teikti reikiamą informaciją apie perkamas žalios kavos pupeles, šią informaciją SMBV gauna iš „Alki LP“ ir „Alki LP“ nurodytu būdu – iš vystytojų. Todėl SMBV tik toliau persiunčia jos gautas specifikacijas. Pasak Nyderlandų, toks derinys lemia situaciją, kai žaliavų vaidmuo yra palyginamas su konsignacinio prekių tiekimo vaidmeniu.

                  (170)

                  Atsižvelgiant į pagrindinių išteklių riziką, Nyderlandai papildo, kad, nors SMBV teisėtai išsaugo teisę į visus gamybinėse veiklose naudojamus gaminius ir medžiagas ir jie įvedė nuostatas, susijusias su išteklių vertės nuostoliais, SMBV iš esmės nepatiria tų sąnaudų, dėl kurių buvo įvestos tos nuostatos. Atsižvelgiant į tai, kaip nustatomas autorinių atlyginimų mokėjimas pagal Susitarimą dėl skrudinimo, šias sąnaudas iš esmės patiria „Alki LP“.

                  (171)

                  Pasak Nyderlandų, SMBV darbuotojai nedalyvauja verslo derybose su „Starbucks“ vystytojais (pirkėjais). Kalbant apie kainų nustatymą, Nyderlandai teigia, kad visuotinę kainodaros formulę nustato „Starbucks“ <…>. „Starbucks“ <…> apskaitos grupė pateikia SMBV kainoraštį („<…> Kainoraštis“) per „Alki LP“ ir tos kainos apskaičiuojamos, naudojant visuotinai patvirtintą formulę, kuria pagrįsti Tiekimo susitarimai, sudarytas tarp SMBV ir vystytojų. Žalių kavos pupelių pirkimo kaina, kurią moka SMBV, gaunama iš kainodaros formulės, kuri apima tokius aspektus, kaip <…>. Padidėjus arba sumažėjus pagrindinėms sąnaudoms, taip pat iš dalies keičiama sąnaudų bazė, kuri taikoma nustatyti kainas tarp SMBV ir jos vystytojų. Be to, vystytojai privalo pirkti kavą ir pagrindines prekes pagal SZVV, sudarytą tarp jų ir „Starbucks Coffee BV“.

                  (172)

                  Pasak Nyderlandų, SMBV nevykdo veiklos pagal rangovinės gamybos sutartis. Sutartiniai santykiai sukuria situaciją, kai žalios kavos pupelės yra teisėtai, tačiau be funkcinio indėlio, perkamos iš SCTC ir už tai pirkėjams pateikiamos sąskaitos faktūros. Nežiūrint į funkcionalumo trūkumą, atsižvelgiant į pirkimus ir pardavimus, ištekliai turi atidurti SMBV balanse pagal apskaitos standartus.

                  (173)

                  Pasak Nyderlandų, pirmiau apibūdinti sutartiniai santykiai tarp SMBV, „Alki LP“, SCTC ir vystytojų leidžia daryti išvadą, kad SMBV yra gamintojas, kuriam būdinga maža rizika. Tą išvadą remia ir finansinė analizė. Todėl Nyderlandai turi laikyti SMBV mažiausiai sudėtingu ūkiniu subjektu (nagrinėjama šalimi), kurios atlyginimas įprastomis rinkos sąlygomis turi būti nustatomas naudojant lyginamąjį tyrimą.

                  (174)

                  Pasak Nyderlandų, duomenų bazėse, kurios buvo naudotos šiam lyginamajam tyrimui atlikti, nepateikta tokia informacija, kaip sandorių kainos arba sąlygos ir nuostatos. Prieinama informacija yra apribota iki ūkinio subjekto veiklos rezultatų, kaip visumos, palyginimo. TGMM yra dažniausiai tarptautiniu mastu naudojamas metodas. Pasak Nyderlandų, tai yra patvirtinta 2010 m. EBPO SK gairėse ir 1995 m. EBPO SK gairėse, kurios buvo taikytos, sudarant SMBV IKS.

                  (175)

                  Atsižvelgiant į SMBV gamybos funkcionalumą, SMBV naudoja į sąnaudas orientuotą pelno lygio rodiklį (TGMM metodas su pelno antkainiu sąnaudoms). Šiuo požiūriu Nyderlandai pabrėžia, kad pagal EBPO SK gairių 4.9 punktą (85) Nyderlandų mokesčių administratorius visada pradeda savo vykdomą sandorių kainų tyrimą nuo mokesčių mokėtojo naudoto metodo perspektyvos. Dekreto 2 skyriuje taip pat teigiama, kad Nyderlandai netaiko „geriausio metodo taisyklės“. Šis pradinis taškas, kuris, pasak Nyderlandų, atitinka EBPO SK gaires, taip pat naudojamas SMBV IKS ir dėl to buvo priimtas TDMM su SMBV pasiūlytu pelno lygio rodikliu.

                  (176)

                  Atsižvelgiant į SMBV, kaip rangovinio gamintojo, vaidmenį, atitinkamos sąnaudos, siekiant nustatyti sąnaudų bazę, naudojamą pelno antkainiui apskaičiuoti, yra tos sąnaudos, kurios sukuria pridėtinę vertę. Pasak Nyderlandų, SMBV atveju veiklos sąnaudos yra atitinkamos sąnaudos su pridėtine verte, kuriai taikomas pelno antkainis. Taigi, remiantis bazine kaina, pelno antkainis yra [9–12] % veiklos sąnaudų. SMBV būdinga maža rizika, įmonė negauna jokios pridėtinės vertės, atsižvelgiant į žaliavas, ir remia nesusijusius su kava gaminius. Veiklos sąnaudos, susijusios su šiomis ribotos paramos veiklomis, yra įtrauktos į sąnaudų bazę. Todėl už šias veiklas taip pat mokama su [9–12] % pelno antkainiu.

                  (177)

                  Atsižvelgiant į palyginamumo koregavimus, Nyderlandai teigia, kad tuo metu, kai buvo parengta sandorių kainodaros ataskaita, kurią yra pagrįstas SMBV IKS, nebuvo jokių nurodymų, kaip vykdyti sandorius su mažos rizikos gamintojais. Šalis patvirtina, kad 2010 m. EBPO SK gairėse yra daugiau instrukcijų dėl palyginamumo koregavimų, įskaitant darbo kapitalo koregavimą, tačiau teigia, kad tie pavyzdžiai yra tik nuorodos ir tai reiškia, kad kitose pozicijose taip pat gali atsirasti įprastas rinkos sąlygas atitinkantis rezultatas. Be to, Nyderlandai teigia, kad vertinimas, nustatant ar SMBV IKS atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, turi būti pagrįstas žiniomis ir tuo metu buvusiomis EBPO SK gairėmis, t. y. 1995 m. EBPO SK gairėmis. Taigi, negalima taikyti ir 2010 m. EBPO SK gairių III skyriaus priedo, kuriame pateiktas palyginamumo koregavimo pavyzdys.

                  (178)

                  Nyderlandai taip pat atliko įprastas rinkos sąlygas atitinkančio intervalo, apskaičiuoto pagal sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktą metodiką, paklaidos analizę, ar yra pakeisti kai kurie parametrai. Nyderlandai pakeitė palyginimo laiko periodą ir perskaičiavo intervalus, kurie buvo laikomi atitinkantys įprastų rinkos sąlygų principą, 2008–2012 m. ir 2003–2012 m. laikotarpiams, lyginant su 2001–2005 m. intervalu, pateiktu sandorių kainodaros ataskaitoje. Be to, Nyderlandai perskaičiavo intervalą, kad SUPP procentinis dydis, atimtas iš atlyginimo pagal antruosius koregavimus, nebūtų lygus EURIBOR plius 50 bazinių taškų, o geriau EURIBOR minus 50 bazinių taškų, ir galiausiai kad jis atitiktų Nyderlandų vadinamą „einamosios sąskaitos normą“. Nyderlandai taip pat apskaičiavo maržą, SMBV gaunamą kaip veiklos sąnaudų ir žaliavų sąnaudų (neįskaitant sąnaudų, susijusių su arbata ir kitų tarpinio pobūdžio SUPP) procentinį dydį 2008–2012 m. ir 2003–2012 m. laikotarpiams ir palygino su visų palyginamųjų bendrovių sąnaudų antkainiu EBT ir EBIT lygiuose tais pačiais laikotarpiais. Remdamiesi šiomis simuliacijomis, Nyderlandai padarė išvadą, kad, jeigu būtų patvirtintos kokios nors Komisijos abejonės, atlyginimas vis tiek būtų įprastas rinkos sąlygas atitinkančiame intervale. Pasak EBPO SK, kai atlyginimas patenka į įprastas rinkos sąlygas atitinkantį intervalą, negalima atlikti jokių koregavimų.

                  (179)

                  Galiausiai, kalbant bendriau, Nyderlandai ginčija įtarimą, kad jiems nepavyko paprašyti pagrindinių sutarčių, iš kurių būtų galima matyti, jog SMBV patiria ribotą riziką, tvirtindami, jog tai nėra būtina, nes kiekviename IKS visada yra principinės nuostatos, kad juose pateikti faktai ir aplinkybės yra teisingi ir kad jeigu tie faktai yra pateikti neteisingai, IKS gali būti nutrauktas. Be to, Nyderlandai teigia, kad, kadangi valstybė turėjo istorinę apžvalgą, kaip skrudinimo gamykla buvo įkurta, jai nereikėjo prašyti visų sutarčių (86).

            4.2.   Pastabos dėl Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymo

                  (180)

                  Nyderlandai ir toliau teigia, kad SMBV nesuteikiamas joks atrankusis pranašumas ir kad pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį nėra valstybės pagalbos.

                  (181)

                  Nyderlandai paaiškina, kad įprastų rinkos sąlygų principas yra įtrauktas į CIT 8b straipsnio 1 dalį ir toliau išplėtotas dekrete, kuris visiškai atitinka EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos 9 straipsnį. Nyderlandai dar kartą pakartoja tai, kas yra pateikta ir pačiame dekrete, kad dekrete konkrečiai nagrinėjami tie aspektai, kurie nėra visiškai išaiškinti EBPO gairėse arba kuriems jose nepakanka aiškumo.

                  (182)

                  Visų pirma, Nyderlandai teigia, kad tam tikrose situacijose, susijusiose su sandorių kainodara, atrankusis pranašumas gali atsirasti tik tuomet, kai parodoma, kad jos aiškiai nukrypsta nuo EBPO SK gairių ir dekreto ir kai taikant įprastų rinkos sąlygų principą padaromos aiškios sprendimo klaidos arba kai nukrypstama nuo nustatytos nacionalinės politikos. Mokesčių institucijų nuožiūra, vertinant ir patvirtinant metodus bei rezultatus atskirais atvejais nereiškia jokio atrankumo bet kokiu būdu arba savavališko elgesio. Atsižvelgiant į tai, kad Nyderlandai laiko SMBV IKS rezultatą rinkos kainos priimtinu priartinimu, jie nelaiko, kad taip SMBV suteikiamas pranašumas.

                  (183)

                  Be to, Nyderlandai teigia, kad Komisijos taikoma orientacinė sistema, kuri yra įprasta mokesčių sistema, pagrįsta skirtumu tarp ūkio subjekto, vykdančio savo veiklas normaliomis rinkos sąlygomis, pelno ir nuostolių, nėra tinkamai nustatyta. Pasak Nyderlandų, teisinga nuorodų sistema būtų įmonių pajamų mokesčių įstatymas, kuris apima įprastų rinkos sąlygų principą pagal CIT 8b straipsnio 1 dalį ir dekretą, pateikiantį daugiau informacijos apie įprastų rinkos sąlygų principo taikymą. Nyderlandai teigia, kad, kadangi SMBV IKS nenukrypsta nuo CIT 8b straipsnio 1 dalies ir dekreto, negali būti atrankiojo pranašumo.

                  (184)

                  Atsižvelgiant į naudojamą TGMM metodą, Nyderlandai teigia, kad, remiantis dekretu, kiekvienas mokesčių mokėtojas iš esmės gal laisvai pasirinkti sandorių kainodaros metodą, jeigu tas pasirinktas metodas lemia konkretaus sandorio rezultatą įprastomis rinkos sąlygomis. Taigi, Komisijos iškilusios abejonės dėl TGMM naudojimo viršija abejones, kurias Nyderlandų mokesčių administratorius galėjo būti pareiškęs pagal dekretą, atsižvelgiant į sandorių kainodaros metodą. Be to, Nyderlandai tvirtina, kad dekrete reikalaujama, kad sandorių kainodaros analizė nustatytų tik įprastas rinkos sąlygas atitinkantį rezultatų intervalą, o ne tikslią įprastomis rinkos sąlygomis taikomą kainą.

                  (185)

                  Nyderlandai taip tvirtina, kad sprendimas neatsižvelgia į tai, jog asocijuotos ir neasocijuotos bendrovės ne visada yra panašioje teisinėje ir faktinėje situacijoje. Tarp asocijuotų ir neasocijuotų bendrovių, visada yra skirtumų, kurie, pasak Nyderlandų taip pat pripažįstami Komisijos Groepsrentebox sprendime (87).

                  (186)

                  Galiausiai, Nyderlandai pažymi, kad, jeigu Komisija primestų valstybių narių mokesčių principams savo aiškinimą, ji pažeistų Nyderlandų suverenumą.

            5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

      5.1.   „Starbucks“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą ir prašymo suteikti rinkos informaciją

                  (187)

                  2015 m. sausio 16 d.„Starbucks“ atsiuntė savo pastabas dėl Sprendimo pradėti procedūrą. Be to, 2015 m. balandžio 13 d., 2015 m. gegužės 29 d., 2015 m. rugsėjo 10 d. ir 2015 m. rugsėjo 23 d. raštais „Starbucks“ atsiuntė Komisijai rinkos informaciją. „Starbucks“ pastabos labai priminė Nyderlandų pastabas tuo atžvilgiu, kad jie abu teigė, jog atlyginimas SMBV IKS buvo nurodytas pagal įprastų rinkos sąlygų principą ir nesuteikė SMBV atrankiojo pranašumo.

                  (188)

                  Pirma, „Starbucks“ teigia, kad SMBV tik atlieka ribotas, su maža rizika susijusias funkcijas, remdama pasaulinę „Starbucks“ organizaciją ir vykdydama EARA regiono aptarnavimą. Remiant šį argumentą, <…>. Pasak „Starbucks“, pagrindinė SMBV atsakomybė yra kavos skrudinimas ir pakavimas, taip pat logistikos ir administracinės veiklos, siekiant užtikrinti sklandų ir efektyvų įvairių prekių tiekimą vystytojams.

                  (189)

                  Atsižvelgdama į pasirinktą struktūrą, „Starbucks“ tvirtina, kad buvo svarstymų dėl skrudinimo vykdymo konsignacijos būdu, tačiau tai būtų buvę nepraktiška ir būtų sukėlę administracinės painiavos ir per daug sandorių tarp bendrovių. Siekiant suderinti administracinę ir teisinę struktūrą su fiziniu prekių srautu ir užtikrinti efektyvumą, „Starbucks“ priėmė sprendimą, kad SMBV bus kaip perkančioji ir sąskaitas pateikiančioji organizacija. Esant tokiai struktūrai, apyvartinės atsargos (žalios kavos pupelės, ne kavos gaminiai ir nestrateginės prekės) yra yra įtraukiamos į SMBV balansą, nes apskaitos standartai ir praktika vadovaujasi teisėtu gaminių srautu. Tačiau „Starbucks“ tvirtina, kad SMBV, kaip perkančiosios ir sąskaitas pateikiančios organizacijos, vaidmuo yra tik administracinio pobūdžio ir jai neperduodama jokia rizika arba komercinės atsakomybės, nes pagal Susitarimą dėl skrudinimo visą ekonominę SMBV riziką, įskaitant apyvartinių atsargų riziką, prisiima „Starbucks US“ remiama.Alki LP. Be to, net ir paskyrus SMBV perkančiąja šalimi vystytojų atžvilgiu, tai atliekama remiantis standartizuotais susitarimais ir pagrindinėmis sąlygomis bei nuostatomis, kurias nustato „Starbucks US“. Galiausiai, kadangi SMBV įgyja teisėtą nuosavybę, apyvartinės atsargos taip pat turėtų būti įtrauktos į įmonės balansą, kas, pasak „Starbucks“, taip pat paaiškina, kodėl SMBV prisiėmė nuostatas dėl apyvartinių atsargų išėmimo iš apyvartos, už ką jai yra kompensuojama pagal SMBV IKS.

                  (190)

                  Atsižvelgiant į pasirinktą sandorių kainodaros metodą, nors ir nepateikta sandorių kainodaros ataskaitoje, „Starbucks“ nustato „Alki LP“ vaidmenį SMBV vaidmens atžvilgiu. „Starbucks“ tvirtina, kad, kadangi SMBV dalyvauja tik įprastine skrudinimo, pakavimo ir remiančios logistikos bei administracinių paslaugų veiklose, o „Alki LP“ suteikia licencijas, susijusias su vertinga intelektine nuosavybe, ir prisiima verslo riziką, SMBV yra mažiausiai sudėtingas ūkinis subjektas. Taigi, TGMM yra tinkamiausias sandorių kainodaros metodas. „Starbucks“ tvirtina, kad, kadangi nėra palyginamųjų sandorių, panašių į susitarimus tarp „Alki LP“ ir SMBV, PNK metodas nebūtų tinkamas sandorių kainodarai. Bet kuriuo atveju Nyderlandų mokesčių administratorius turi pradėti sandorių kainodaros tyrimą, remdamasis mokesčių mokėtojo pasirinkta metodika.

                  (191)

                  „Starbucks“ primena, kad, taikant bet kurį sandorių kainodaros metodą, paprastai sukuriamas duomenų intervalas, kuris galėtų būti vienodai pateisinamas, nes sandorių kainodara nėra tikslus mokslas, ir kad, atliekant bet kurią sandorių kainodaros analizę, bus neišvengiamai gautas įprastas rinkos sąlygas atitinkantis rezultatų intervalas ir išvada apie tam tikrą, bet ne konkrečią įprastomis rinkos sąlygomis taikomą kainą.

                  (192)

                  Kalbant apie koregavimus, jų tikslas yra atkreipti dėmesį į svarbius skirtumus tarp SMBV ir palyginamųjų bendrovių struktūrų, įskaitant pavyzdį, kuriam taikomas atitinkamas įprastomis rinkos sąlygomis mokamas atlyginimas, funkcinių profilių. Pasak „Starbucks“, tie koregavimai buvo tinkami, tam tikrais atžvilgiais konservatyvūs ir, be abejonių, nesumenkino SMBV atlyginimo už įmonės atliktas funkcijas. Norėdama toliau įrodinėti (9–12) % antkainio pagrįstumą, „Starbucks“ paprašė (patarėjo mokesčių klausimais) atlikti palyginimą tarp faktinių SMBV rezultatų ir faktinių palyginamos bendrovės rezultatų 2008–2012 m. laikotarpiu. Ši atgalinė analizė rodo, kad (9–12) % antkainis patikimai išliko atitinkamuose intervaluose. Tai taip pat patvirtina SMBV taikomos sandorių kainodaros metodikos atitiktį įprastų rinkos sąlygų principui, kaip numatyta IKS, sudarytame su Nyderlandų mokesčių institucijomis. „Starbucks“ taip pat paprašė [teisės paslaugų firmos] pateikti antrąją nuomonę, ar 2007 m. sandorių kainodaros ataskaitoje buvo tinkamai taikomas įprastų rinkos sąlygų principas. (Teisės paslaugų firma) pati neatliko faktinio tyrimo, bet apžvelgė sandorių kainodaros ataskaitą ir patarėjui mokesčių klausimais primenamus dokumentus. Firma padarė išvadą, kad SMBV grupės vidaus sandoriams buvo pagrįstai taikytas įprastų rinkos sąlygų principas.

                  (193)

                  Panašiai kaip ir Nyderlandai, „Starbucks“ taip pat teigia, kad Komisija neteisingai nustatė orientacinę sistemą. „Starbucks“ teigia, kad orientacinė sistema turėtų būti Nyderlandų įmonių apmokestinimo sistema, o konkrečiau – CIT 8b straipsnio 1 dalis, dekretas ir Nyderlandų mokesčių institucijų administracinė praktika. Pasak abiejų šalių, nuogąstavimai dėl valstybės pagalbos galėtų atsirasti tik tuomet, jeigu SMBA IKS nukryptų nuo įprastinio įprastų rinkos sąlygų principo Nyderlanduose aiškinimo ir taikymo. Be to, „Starbucks“ tvirtina, kad trūksta mokesčių mokėtojų orientacinės grupės nustatymo, ir teigia, kad susijusios ir nesusijusios bendrovės ne visada yra palyginamoje teisinėje ir faktinėje situacijoje (88). Galiausiai „Starbucks“ kritikuoja Komisijos požiūrį dėl prieštaravimo Nyderlandų mokesčių administratoriaus „požiūriui skirti prioritetą turiniui formos atžvilgiu“.

                  (194)

                  Atsakydama į bendrovei „Starbucks“ Komisijos pateiktą prašymą suteikti rinkos informaciją, bendrovė savo pateiktuose dokumentuose išreiškė savo požiūrį, pateiktą 151–154 konstatuojamosiose dalyse. Be to, „Starbucks“ nurodė, kad SMBV IKS vertinimui Komisija negali naudoti iki jo sudarymo buvusios informacijos.

                  (195)

                  2015 m. liepos 24 d.„Starbucks“ pateikė [valdymo konsultacinės firmos] ataskaitą, parengtą atsakant į jos prašymą išanalizuoti atlyginimo už gamybą ir logistikos (administracines) paslaugas modelius. „Starbucks“ tvirtina, kad ataskaita remia „Starbucks“ poziciją dėl pasirinkto atlyginimo modelio ir pelno lygio rodiklio (89).

            5.2.   Nederlandse Orde van Belastingadviseurs

                  (196)

                  NOB tvirtina, kad nustatymas, ar tam tikras mokesčių mokėtojo mokesčių traktavimas pagal IKS sudaro valstybės pagalbą, turėtų būti pagrįstas Nyderlandų teisėkūra, administracine praktika ir įprastų rinkos sąlygų principo taikymu tuo metu, kai IKS sudarytas. NOB taip pat tvirtina, kad pagal dekretą Nyderlandų mokesčių administratorius netaiko „geriausio metodo taisyklės“ (tai yra jis nereikalauja, kad apskaičiuojant mokestinę bazę būtų naudojamas geriausias metodas) ir kad, taikant įprastų rinkos sąlygų principą, vietoj vienos įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos dažnai gaunamas įprastas rinkos sąlygas atitinkantis intervalas. NOB atkreipia dėmesį, kad Sprendime pradėti procedūrą pateikta nuoroda į apdairų nepriklausomą rinkos ekonominės veiklos vykdytoją atrodo lyg būtų pristatomas naujas ES standartas virš ir už EBPO SK gairių, skirtų įvertinti, ar įmonių susitarimai sudaryti įprastomis rinkos sąlygomis. NOB prašo patvirtinti, kad Komisija orientacine sistema naudos šalies vidaus teisinę sistemą ir nenaudos jokių kitų standartų. NOB taip pat nurodo, kad mokesčių mokėtojai turi turėti teisėtų lūkesčių dėl to, jog išankstinės kainodaros susitarimai, sudaryti remiantis nacionaliniu šalies įstatymų išaiškinimu, nesudarys valstybės pagalbos.

            5.3.   VNO-NCW

                  (197)

                  VNO-NCW išreiškia savo susirūpinimą dėl apdairaus nepriklausomo rinkos ekonominės veiklos vykdytojo tikrinimo taikymo ir skatina naudoti nacionalines sandorių kainodaros taisykles, kaip lyginamąjį standartą vertinimo atrankumui. Teigiama, kad, taikant įprastų rinkos sąlygų principą, paprastai vietoj vienos įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos gaunamas įprastas rinkos sąlygas atitinkantis intervalas.

            5.4.   ATOZ

                  (198)

                  ATOZ pagrindinis argumentas yra susijęs su Sprendimo pradėti procedūrą teisine baze. Pasak ATOZ, sprendime neišskiriama, ar kainodaros susitarimas SMBV IKS nukrypsta nuo Nyderlandų administracinės praktikos, nuo bet kokių kitų mokesčių institucijų įprastinės praktikos arba nuo EBPO standartų, tačiau tik pateikia išvadą, kad juo nesilaikoma įprastų rinkos sąlygų principo. ATOZ teigia, kad atrodo, jog Komisija mano, kad yra objektyvus įprastų rinkos sąlygų standartas, pagrįstas EBPO principais ir kažkaip įtvirtintas ES teisėje, kuris peržengia valstybių narių nacionalinę teisę ir praktiką. Tačiau, pasak ATOZ, Komisija turėtų apsvarstyti, ar SMBV IKS atitinka Nyderlandų įstatymus. ATOZ tvirtina, kad Komisijos nuostatos sukelia, be kita ko, teisinį netikrumą tarptautinėms bendrovėms.

            5.5.   Oxfam

                  (199)

                     Oxfam savo pastabose išreiškė paramą Komisijos tyrimui, skatindama Komisiją sustiprinti tyrimo pajėgumus, atsižvelgiant ir į tai, kad ji gali turėti daugiau priemonių, nei nacionaliniai organai, struktūriškai įvertinti valstybių narių sprendimų dėl mokesčių praktikas. Oxfam ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų patvirtintos atitinkamos sankcijos tiems atvejams, kai patvirtinami atrankieji pranašumai, siekiant sustabdyti žalingas mokesčių praktikas.

            5.6.   BAK

                  (200)

                  BAK remia Sprendime pradėti procedūrą Komisijos pateiktus argumentus ir teigia, kad bendruoju atveju tokios rūšies susitarimai ir teisinės struktūros mažina tarptautinius mokesčius ir tai turi neigiamų pasekmių vartotojams ir darbuotojams.

            6.   BENDROVĖS X PASTABOS

                  (201)

                  Bendrovė X, nenorinti atskleisti savo tapatybės, atsakydama į Sprendimą pradėti procedūrą, pateikė Komisijai savo pastabas. Pasak šios bendrovės, remiantis jos, kaip „Starbucks“ konkurentės, vertinimais, žalios kavos skrudinimo proceso (skrudinimas ir pakavimas, neskaitant pakavimo medžiagų sąnaudų) pridėtinė vertė vidutiniškai būtų lygi 13–17 % sąnaudų žaliai kavai (skrudinta ir malta kava arba kavos pupelės). Pasak šios bendrovės, tokie lygiai būtų taikomi visiems platinimo kanalams.

            7.   „STARBUCKS“ KONKURENTŲ PATEIKTA INFORMACIJA, ATSAKANT Į PRAŠYMĄ SUTEIKTI RINKOS INFORMACIJĄ

      7.1.   Bendrovės, su kuriomis Komisija susisiekė dėl prašymo suteikti rinkos informaciją

                  (202)

                  Kaip paaiškinta 20 konstatuojamojoje dalyje, Komisija susisiekė su keturiais „Starbucks“ konkurentais, kad jie pateiktų rinkos informaciją apie jų verslo modelį ir jų vertę kuriančias veiklas ir Komisija galėtų užbaigti jos atliekamą SMBV IKS vertinimą. Keturi susiję konkurentai yra bendrovė Y, Dallmayr, Nestlé ir Melitta. Keturių bendrovių pasirinkimas buvo pagrįstas tuo, kad visos bendrovės vykdo veiklą kavos skrudinimo segmente ir, būdamos grupės narės, galėtų padėti paaiškinti kavos skrudinimo veiklų organizavimą integruotoje bendrovėje.

            7.2.   Dallmayr

                  (203)

                  2015 m. balandžio 27 d. raštu Dallmayr atsakė į Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją.

                  (204)

                     Dallmayr informavo Komisiją, kad kavos skrudinimas yra atliekamas kaip atskira veikla arba kaip vertikaliai integruota veikla bendrovėje. Stambesnės bendrovės paprastai atlieka skrudinimą šiose pačiose bendrovėse. Aprūpinimo funkcija paprastai yra integruota su skrudinimo funkcija. Dallmayr neperkelia skrudinimo proceso į kitas įmones.

                  (205)

                     Dallmayr laiko skrudinimą atliekančios trečiosios šalies autorinio atlyginimo mokėjimą gana neįprastu dalyku. Iš tikrųjų Dallmayr mano, kad klientas turėtų mokėti skrudinimo įmonei, o ne atvirkščiai.

            7.3.   Nestlé

                  (206)

                  2015 m. gegužės 20 d. raštu Nestlé atsakė į Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją. Nestlé nurodė tris elementus, kurie yra svarbūs kavos vertės sukūrimui. Tie elementai yra kokybė (pupelių rūšis), tamsumas (pasiektas skrudinimo metu) ir sumalimo stambumas. Bendrovė taip pat nurodė, kad ji nepasitelkia ir nepasitelks kitų įmonių darbuotojų skrudinimo funkcijai atlikti dėl skrudinimo svarbos gaminio skonio savybėms.

            7.4.   Melitta

                  (207)

                  2015 m. gegužės 26 d. raštu Melitta atsakė į Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją. Melitta nurodė situacijas, kurioms jie galėtų pasitelkti kitų įmonių darbuotojus kavos pupelių skrudinimui. Šios situacijos yra tokios: i) kai gamykloje nėra įrengimų gaminti tam tikras gaminių rūšis, tokias kaip specialios pakavimo konstrukcijos arba minkšti įdėklai, ii) kai gamykloje nėra įrengimų, skirtų gaminti tirpią kavą ir iii) kai pardavimas viršija galimus skrudinimo ir pakavimo pajėgumus gamykloje. Pastaruoju atveju, kai skrudinimui ir pakavimui pasitelkiami kitų įmonių darbuotojai dėl ribotų pajėgumų, žalios kavos pupelės iš Melittos siunčiamos tiekėjui, kuris skrudina ir pakuoja kavą iki baigto gaminio. Pagamintas produktas pristatomas į Melitta įmonę. Tokia sutartis buvo sudaryta su tuo pačiu tiekėju keletą metų.

                  (208)

                  Norėdama užtikrinti pagamintų gaminių kokybę ir skonį, Melitta teikia trečiajai šaliai, kuri pasitelkiama skrudinimo veikloms, skrudinimo kreivės instrukcijas arba apibrėžtus skonio profilius.

                  (209)

                  Sutartiniuose susitarimuose nenumatytas jokių autorinių atlyginimų mokėjimas Melittai, pasitelkiant kitas įmones skrudinimo veikloms.

            7.5.   Bendrovė Y

                  (210)

                  2015 m. balandžio 27 d. raštu bendrovė Y atsakė į Komisijos prašymą pateikti rinkos informaciją. 2015 m. gegužės 11 d. raštu Komisija paprašė patikslinimo. 2015 m. gegužės 21 d. bendrovė Y atsakė į šį raštą.

                  (211)

                  Bendrovė Y nepasitelkia trečiųjų šalių atlikti kavos skrudinimo funkcijas. Skrudinimą užtikrina grupės bendrovė, kurią bendrovė Y paskiria kaip rangovinį gamintoją. Šis kavos skrudinimo bendrovė nemoka jokių autorinių atlyginimų intelektinės nuosavybės arba praktinės patirties naudojimą skrudinimo procese.

                  (212)

                  Bendrovė moka licencijos mokestį už IT sistemų naudojimą. Atlyginant grupės bendrovei, kurią bendrovė Y paskiria rangoviniu gamintoju, sąnaudų bazė yra gamybos sąnaudos atėmus žaliavų sąnaudas. Gamybos sąnaudas sudaro visų pirma energijos, mechanizmų nusidėvėjimo (pavyzdžiui, skrudinimo ir pakavimo linija) sąnaudos, sąnaudos personalui, IT sąnaudos ir sąnaudos įrangos priežiūrai.

            8.   NYDERLANDŲ PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ, BENDROVĖS X PASTABŲ IR ATSAKYMO Į PRAŠYMĄ SUTEIKTI RINKOS INFORMACIJĄ

      8.1.   Nyderlandų pastabos dėl trečiųjų šalių pastabų

                  (213)

                  2015 m. balandžio 20 d. ir 26 d. raštais Nyderlandai išreiškė visišką savo sutikimą su „Starbucks“, NOB, VNO–NCW ir ATOZ pastebomis. Dėl Oxfam pastabų Nyderlandai nurodė, kad jos iš esmės yra susijusios su pastebomis dėl žalingos mokesčių konkurencijos ir konkrečiai nenagrinėja SMBV atvejo. BAK pateiktus reikalavimus Nyderlandai laiko neteisingais ir todėl susilaiko nuo jų komentavimo.

            8.2.   Nyderlandų pastabos dėl bendrovės X pastabų

                  (214)

                  2015 m. kovo 11 d. rašte Nyderlandai nurodė, kad jie negali pateikti jokio motyvuoto atsakymo į bendrovės X pastabas, nes Nyderlandams nebuvo pateiktas anoniminio konkurento funkcijų analizė ir kokybinis įvertinimas.

            8.3.   Nyderlandų pastabos dėl Dallmayr ir bendrovės Y pastabų

                  (215)

                  2015 m. gegužės 27 d. raštu Nyderlandai pateikė savo pastabas dėl Dallmayr ir bendrovės Y pateiktos rinkos informacijos. Apskritai Nyderlandai teigia, kad jiems trūksta funkcijų analizės ir sutartinių susitarimų ir todėl yra sudėtinga atlikti palyginimą, nes abi šalys nepasitelkia nepriklausomų trečiųjų šalių skrudinimo funkcijos vykdymui.

                  (216)

                  Kalbant apie Dallmayr, Nyderlandai teigia, kad Dallmayr pateikta skrudinimo apibrėžtis apima daugiu nei tik kavos skrudinimą, kadangi tiekimo funkcija yra integruota su skrudinimo funkcija. Be to, Nyderlandai tvirtina, kad SMBV neatlieka pardavimo veiklų, susijusių su kava ir ne kavos gaminiais, ir kad šiai valstybei atrodo, jog šiuo požiūriu Dallmayr yra organizuota kitaip. Be to, vadovaudamiesi Dallmayr kliento ir rangovo santykiais, Nyderlandai teigia, kad atlyginimas vykdomas priklausomai nuo žalių kavos pupelių svorio ir kainos, kas sukuria rangovui profesionalumo riziką, kuri nėra būdinga SMBV.

                  (217)

                  Kalbant apie bendrovę Y, Nyderlandai teigia, kad kavos skrudinimas yra laikomas įprastine funkcija ir kad skrudinimo įmonei atlyginama pagal sąnaudas plius marža, o žalių kavos pupelių sąnaudos nesudaro dalies sąnaudų bazės. Pasak Nyderlandų, šis požiūris visiškai atitinka SMBV IKS.

            8.4.   Nyderlandų pastabos dėl Nestlé pastabų

                  (218)

                  Išreikšdami savo pastabas dėl Nestlé, Nyderlandai teigia, kad tris elementus, pasak Nestlé, kuriančius kavos vertę, atlieka grupės „Starbucks“ užsienio bendrovės, o ne pati SMBV (aprūpinimą pupelėmis ir kokybės kontrolę atlieka SCTC, skrudinimo kreives pateikia „Alki LP“, o „Starbucks“ kavos parduotuvės atlieka malimą).

            8.5.   Nyderlandų pastabos dėl Melitta pastabų

                  (219)

                  Kalbant apie Melitta, Nyderlandai teigia, kad įmonės Melitta apibūdintos trys situacijos, kai kavos skrudinimo funkciją vykdo kitos įmonės, tam tikrais apsektais skiriasi nuo SMBV. 1 ir 3 situacijos yra panašios tuo, kad aprūpinimo funkcijos taip pat neatlieka gamintojas, tačiau, pasak Nyderlandų, skiriasi skrudinimo sutarties trukmė (metinė sutartis, lyginant su 50 metų galiojimo susitarimu dėl skrudinimo) ir profesionalumo rizika (kuri, pasak Nyderlandų, tektų „Alki LP“, lyginant su Melittos lygiu). Antrąją situaciją Nyderlandai laiko per daug sudėtinga, kad galėtų atlikti palyginimą, nes ji yra susijusi ne tik su žalių kavos pupelių skrudinimu, bet ir su „viskas įskaičiuota“ gaminiais.

            8.6.   Nyderlandų pastabos dėl „Starbucks“2015 m. balandžio 13 d., gegužės 29 d., rugsėjo 10 ir 11 d., ir rugsėjo 23 d. raštų

                  (220)

                  2015 m. birželio 19 d. raštu Nyderlandai pateikė savo pastabas dėl „Starbucks“ pateiktos rinkos informacijos. Šiose pastabose Nyderlandai pakartojo savo teiginius, kad jie mano, jog tinkama orientacinė sistema turėtų būti Nyderlandų nacionalinė mokesčių sistema ir visų pirma 1969 m. CIT 8b straipsnis bei dekretas. Nyderlandai tvirtina, kad 8b straipsnis ir dekretas visada taikomi grupės vidaus sandoriams, nepriklausomai nuo to, ar bendrovė prašė sudaryti IKS, ar ne. Be to, Nyderlandai teigia, kad TGMM yra tarptautiniu mastu dažniausiai naudojamas metodas ir kad Nyderlandai netaiko geriausio metodo taisyklės. Jie taip pat teigia, kad TGMM pranašumas yra tai, kad šalis turi tik vienašališkai sandorio kainą ir kad galima didesnė arba mažesnė žalių kavos pupelių sandorio kaina nesudarytų poveikio SMBV mokestinei bazei, nes pupelių sąnaudos nėra įtrauktos į sąnaudų bazę, kuriai taikoma marža.

                  (221)

                  2015 m. rugsėjo 25 d. rašte Nyderlandai pakartojo savo teiginius, kad, remiantis sandorių kainodaros ataskaita, pagal sutartinius santykius tarp SMBV ir jos sutarties šalių, taip pat faktinį SMBV elgesį, ji turėtų būti laikoma gamintoju su maža rizika. Nyderlandai taip pat teigia, kad šioje valstybėje yra įprasta, kad tokios unikalios funkcijos, kaip nematerialaus turto turėjimo ir verslo rizikos prisiėmimo derinimas, negalima įvertinti ir todėl logiška, kad autorinio atlyginimo apmokėjimas apskaičiuojamas kaip likutis. Pasak Nyderlandų, jų teiginį, kad SMBV IKS taikomas įprastų rinkos sąlygų principas ir kad IKS visiškai atitinka EBPO SK gaires, remia [teisės paslaugų firmos] pateikta antroji nuomonė (pateikta anksčiau, žiūrėkite 192 konstatuojamąją dalį), bendrovės Y pateikti argumentai (90), Nyderlandų atlikta jautrumo analizė (pateikta anksčiau, žiūrėkite 178 konstatuojamąją dalį) ir įvairūs mokesčių ekspertų straipsniai. Be to, nors, pasak Nyderlandų, SMBV nebūtų galima taikyti PNK, sutarčių tarp „Starbucks“ ir trečiųjų šalių dėl kavos skrudinimo arba kavos gaminių bendros gamybos PNK tipo analizės (žr. 152 konstatuojamąją dalį) rodo, Nyderlandų nuomone, kad SMBV mokami autoriniai atlyginimai „Alki LP“ nebuvo labai dideli (91).

                  (222)

                  2015 m. spalio 7 d. rašte Nyderlandai pakartojo savo argumentą, kad SMBV vykdomiems mokėjimams „Alki LP“ netaikomas PNK metodas. Be to, Nyderlandai nurodo, kad, remiantis tuo, jog [neasocijuota gamybos bendrovė 2] mokėjo didesnę kainą už žalias kavos pupeles, nei SMBV pagal jos sutartį su „Starbucks“, SMBV sumokėtai kainai SCTC už žalias kavos pupeles būtų taikomas įprastų rinkos sąlygų principas. Galiausiai, Nyderlandai pateikė finansinę informaciją, susijusią su 11 bendrovių iš skirtingų Europos Sąjungos valstybių narių, kurios visos registruotos pagal NACE kodą „Arbatos ir kavos apdorojimas“, nurodydami, kad visų šių bendrovių balanse yra panašus, kaip ir SMBV, arba mažesnis pelningumas ir kad kai kurios iš šių bendrovių per keletą finansinių laikotarpių netgi buvo nuostolingos.

            9.   GINČIJAMOS PRIEMONĖS VERTINIMAS

      9.1.   Pagalbos buvimas

                  (223)

                  Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, dėl kurios, remiant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipiama konkurencija arba ji gali būti iškreipta, yra nesuderinama su vidaus rinka, nes ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

                  (224)

                  Pagal nusistovėjusią teismo praktiką, norint priskirti priemonę pagalbos kategorijai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, turi būti tenkinamos visos toje nuostatoje nurodytos sąlygos (92). Aiškiai nustatyta, kad, atsižvelgiant į tą nuostatą, kad priemonė būtų vertinama kaip valstybės pagalba pirmiausia turi būti valstybės įsikišimas arba įsikišimas, naudojant valstybinius išteklius, antra, įsikišimas turi daryti poveikį prekybai tarp valstybių narių, trečia, ja turi būti suteikiamas atrankusis pranašumas pagalbos gavėjui ir, ketvirta, dėl jos turi būti iškreipiama arba ji turi kelti grėsmę iškreipti konkurenciją (93).

                  (225)

                  Atsižvelgiant į pirmąją sąlygą, pagal kurią vertinamas pagalbos buvimas, SMBV IKS sudarė Nyderlandų mokesčių administratorius (Belastingdienst), kuris yra Nyderlandų viešosios administracijos dalis. IKS išreiškia Nyderlandų mokesčių administratoriaus pripažinimą, atsižvelgiant į „Starbucks“ pasiūlytą pelno priskyrimą, remiantis kuriuo SMBV nustato savo metinį įmonės pajamų mokesčių įsipareigojimą Nyderlandams. Todėl SMBV IKS yra priskirtinas Nyderlandams

                  (226)

                  Atsižvelgiant į priemonės finansavimą iš valstybinių išteklių, Teisingumo Teismas nuosekliai laikosi nuomonės, kad priemonė, pagal kurią valdžios institucijos suteikia tam tikroms įmonėms mokesčių lengvatą, kuri, nors ir nėra apimanti teigiamo valstybinių išteklių perdavimo, suteikia subjektams, kuriems ji skirta, palankesnes finansines sąlygas, nei kitiems mokesčių mokėtojams, sudaro valstybės pagalbą (94). Žemiau šiame dokumente Komisija parodys, kad dėl SMBV IKS sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas Nyderlandams, nukrypstant nuo mokesčio, kurį kitu atveju SMBV būtų privalėjusi sumokėti pagal bendrąją Nyderlandų įmonių mokesčių sistemą. Taigi, SMBV IKS turėtų būti laikomas kaip keliantis pavojų, kad gali atsirasti valstybinių išteklių nuostoliai, nes bet koks mokesčių SMBV sumažinimas lemia mokestinių pajamų, kurias kitu atveju Nyderlandai būtų gavę, nuostolius.

                  (227)

                  Kalbant apie antrąją sąlygą, pagal kurią vertinamas pagalbos buvimas, SMBV priklauso grupei „Starbucks“, kuri vykdo tarptautinę veiklą visose Europos Sąjungos valstybėse narėse, todėl bet kokia jai suteikta pagalba turėtų įtakos visai ES vidaus prekybai. Panašiai valstybės suteikta priemonė laikoma iškreipiančia konkurenciją arba galinčia ją iškreipti, jeigu dėl šios pagalbos gali pagerėti jos gavėjo konkurencinė padėtis, lyginant su kitomis įmonėmis, su kuriomis šis gavėjas konkuruoja (95). Kadangi dėl SMBV IKS sumažinami SMBV mokestiniai įsipareigojimai, kuriuos kitu atveju įmonė būtų privalėjusi mokėti pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, šis IKS iškreipia arba sukelia grėsmę iškreipti konkurenciją, sustiprindamas SMBV finansinę situaciją, ir šiuo atveju taip pat patenkinama ketvirtoji sąlyga dėl pagalbos vertinimo.

                  (228)

                  Dėl trečiosios pagalbos nustatymo sąlygos: Komisija parodys, pradėdama 252 konstatuojamąja dalimi, kodėl ji mano, kad SMBV IKS suteikiamas „Starbucks“ atrankusis pranašumas, nes dėl to sumažėja SMBV mokestiniai įsipareigojimai Nyderlanduose, nukrypstant nuo mokesčių, kuriuos SMBV turėtų mokėti pagal Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, ir todėl patenkinamos visos pagalbos nustatymo pagal Sutarties 107 punkto 1 dalį sąlygos.

            9.2.   Atrankiojo pranašumo buvimas

                  (229)

                  Pagal nusistovėjusią teismo praktiką „Sutarties 107 straipsnio 1 punkte reikalaujama, kad būtų nustatyta, ar, taikant tam tikrą teisinę sistemą, valstybės priemone sudaromos palankios sąlygos tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai“, lyginant su kitomis, kurių teisinė ir faktinė padėtis, atsižvelgiant į tai sistemai būdingus tikslus, yra panaši. Jeigu taip yra, atitinkama priemonė tenkina atrankumo sąlygą“ (96).

                  (230)

                  Siekiant nustatyti, ar tam tikra priemonė yra atranki, Teisingumo Teismas mokesčių bylose parengė trijų etapų analizę (97). Pirma, įprastinė arba normali valstybėse narėse taikoma mokesčių sistema laikoma orientacine sistema. Antra, nustatoma, ar aptariama priemone yra nukrypstama nuo tos sistemos, nes pagal ją yra išskiriami ekonominės veiklos vykdytojai, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į tai sistemai būdingus tikslus, yra panaši. Jeigu priemonė sudaro sąlygas nukrupti nuo orientacinės sistemos, trečiajame analizės etape nustatoma, ar ta priemonė yra pateisinama orientacinės sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra. Mokesčių priemonė, dėl kurios atsiranda nukrypimas nuo taikomos orientacinės sistemos, gali būti pateisinama tuo atveju, jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad ta priemonė atsiranda tiesiogiai iš tos mokesčių sistemos esminių arba pagrindinių principų (98). Esant tokiam atvejui, mokesčių priemonė nėra atrankioji. Įrodymo naštą šiame trečiajame etape turi prisiimti valstybė narė.

            9.2.1.   Orientacinės sistemos nustatymas

      9.2.1.1.   Orientacinę sistemą sudaro bendroji Nyderlandų įmonių mokesčių sistema

                  (231)

                  Bendruoju atveju, siekiant atlikti atrankumo analizę, sukuriama orientacinė sistema, kurią sudaro nuoseklus taisyklių rinkinys, kuris, remiantis objektyviais kriterijais, taikomas visoms šio rinkinio taikymo apimčiai, kaip apibrėžia šio rinkinio tikslai, tinkančioms įmonėms.

                  (232)

                  Šiuo atveju orientacine sistema Komisija laiko bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, kurios tikslas yra visų įmonių pelno apmokestinimas, atsižvelgiant į mokesčius Nyderlanduose (99). Nyderlanduose įkurtos bendrovės yra reziduojantys mokesčių mokėtojai (100). Jų pajamoms, gaunamoms iš viso pasaulio, taikomi įmonių pajamų mokesčiai (101). Bendrovėms, kurios nėra įkurtos Nyderlanduose (nereziduojančios bendrovės), taikomi mokesčiai, atsižvelgiant į pajamas, gaunamas iš Nyderlandų šaltinių (102). Ar bendrovė yra laikoma įkurta Nyderlanduose, mokesčių tikslais vertinama remiantis faktinėmis aplinkybėmis. Atliekant šį vertinimąa svarbi bendrovės faktinio valdymo vieta ir pagrindinės buveinės vieta. Pagal CIT, visos pagal Nyderlandų teisę įkurtos bendrovės yra laikomos reziduojančiomis Nyderlanduose (103).

                  (233)

                  Pagal 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo (Wet inkomstenbelasting 2001) 3.25 straipsnį, kuris kartu su 1969 m. CIT 8 straipsniu taip pat taikomas įmonių mokesčių mokėtojams, apmokestinamas metinis pelnas turi būti nustatomas pagal geros verslo praktikos principus ir nuosekliai nepriklausomai nuo tikėtino rezultato (104). Pavyzdžiui, pagal gerą verslo praktiką nuolaidos gali būti nustatomos neparduotiems nuostoliams, o į dar nerealizuotą pelną gali būti nekreipiama dėmesio.

                  (234)

                  Bendruoju atveju, apmokestinamas pelnas atitinka apskaitos pelną, kuris atsispindi bendrovės pelno ir nuostolių ataskaitoje. Tačiau, remiantis specialiomis mokesčių nuostatomis, gali būti atlikti pakoregavimai, tokie kaip taikomos mokesčių lengvatos, atleidimas nuo dalies, sandorio, nevykdomo pagal įprastų rinkos sąlygų principą mokesčių koregavimas ir skirtingų nusidėvėjimo taisyklių pagal mokesčių ir apskaitos taisykles taikymas (105).

                  (235)

                  Neintegruotų (šalies) atskirų bendrovių, kurios vykdo sandorius rinkoje apmokestinamą pelną nustatymas yra gana paprastas, nes jis yra pagrįstas skirtumu tarp pajamų ir sąnaudų konkurencinėje rinkoje, kuomet nustatant integruotų grupės bendrovių, tokių kaip „Starbucks“, apmokestinamą pelną, reikia naudoti įgaliojimus. Atskiros, neintegruotos bendrovės, norėdamos nustatyti mokestinę bazę, kuriai būtų taikomi Nyderlandų įmonių pajamų mokesčiai, gali naudoti savo apskaitos pelną kaip pradinį tašką, nes šis pelnas priklauso nuo rinkos diktuojamų kainų už gautus įnašus ir bendrovės parduotus gaminius bei paslaugas. Priešingai, integruota bendrovė, vykdanti sandorius su tos pačios įmonių grupės bendrovėmis, norėdama nustatyti savo apmokestinamą pelną, pirmiausia turės įvertinti tiems vidaus grupės sandoriams taikomas kainas, kad galėtų nustatyti jų apmokestinamą pelną, kai tą įvertinimą nustato ta pati grupę kontroliuojanti bendrovė, o ne diktuoja rinka.

                  (236)

                  Tačiau šis skirtumas, susijęs su neintegruotų bendrovių, t. y. tų bendrovių, kurios nepriklauso įmonių grupei ir todėl yra „atskiros“, ir integruotų bendrovių, t. y. tokių bendrovių, kurios priklauso įmonių grupei, apmokestinamo pelno nustatymu, neturi įtakos Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemai, kuris siekiama apmokestinti visų bendrovių, integruotų ar neintegruotų, pelną priklausomai nuo mokesčių Nyderlanduose. Kadangi pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą visų Nyderlanduose reziduojančių bendrovių pelnas yra apmokestinamas tokiu pat būdu, neišskiriant grupei priklausančių ir nepriklausomų bendrovių, abi bendrovių rūšys turėtų būti laikomos esant panašioje faktinėje ir teisėje situacijoje, atsižvelgiant į tikrąjį tos sistemos tikslą (106). Iš tikrųjų, kadangi SMBV IKS siekiama nustatyti SMBV mokestinę bazę, apmokestinant įmonių pajamų mokesčiu pagal tą sistemą, būtent Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema sudaro tą orientacinę sistemą, kuri turėtų būti taikoma IKS tyrime, siekiant nustatyti, ar „Starbucks“ buvo suteiktas atrankusis pranašumas. Todėl skirtingi būdai, pagal kuriuos turi būti nustatomas apmokestinamas pelnas integruotose ir neintegruotose bendrovėse, neturi jokios reikšmės, šiuo atveju nustatant orientacinę sistemą atrankumo analizei.

                  (237)

                  Tai taip pat patvirtinama CIT 8b straipsnio 1 dalyje ir dekrete, kuris įgyvendina EBPO įprastų rinkos sąlygų principą į Nyderlandų pajamų mokesčių įstatymą. Dekreto įžangoje teigiama: „Nyderlandų politika dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo tarptautinės mokesčių teisės srityje yra tokia, kad šis principas sudaro sudėtinę Nyderlandų mokesčių teisės sistemos dalį, nes jis yra įtrauktas į platesnį pajamų apibrėžimą, pateiktą 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 skirsnyje.“ 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 skirsnyje teigiama: „Verslo įmonės pelnas yra bendrųjų lengvatų suma, kuri, nepriklausomai nuo to, kieno vardu ir kokia forma, gaunama iš verslo įmonės“. Taigi, dekrete, pateikiant nuorodą į 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymo 3.8 punktą ir pajamų ir pelno sąvokas „nepriklausomai nuo to, kieno vardu ir kokia forma, gaunama iš verslo įmonės“, neteikiama jokio skirtumo tarp pajamų ir pelno, gaunamo iš grupės bendrovės arba atskiros bendrovės.

                  (238)

                  Nyderlandų ir „Starbucks“ nuomone, Komisija yra anksčiau nusprendusi jos priimtame sprendime Groepsrentebox
                      (107), kad grupės ir nepriklausomos bendrovės nepriklauso tai pačiai orientacinei sistemai (108). Tuo jos leidžia suprasti, kad orientacinė sistema, skirta įvertinti atrankumą, gali apimti tik tas bendroves, kurios susijusios su sandorių kainodaros taisyklėmis, t. y. grupės bendroves.

                  (239)

                  Pirmiausia, Komisija primena, kad tai nėra susiję su jos taikoma sprendimų priėmimo praktika. Kiekviena potenciali pagalbos priemonė turi būti vertinama, remiantis jos pačios privalumais pagal objektyvius Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus, kad netgi įrodžius, kad egzistuoja ir priešinga sprendimų praktika, tai nedarytų įtakos šio sprendimo išvadoms (109).

                  (240)

                  Bet kuriuo atveju, priešingai Nyderlandų ir „Starbucks“ reikalavimui, Sprendime Groepsrentebox nepatvirtinama, kad, suteikus mokestinę priemonę integruotai bendrovei, orientacinė sistema turi būti būtinai apribota iki tokio tipo bendrovių. Be to, Sprendime Groepsrentebox nagrinėjamos mokestinės priemonės tikslas nėra palyginamas su šiuo atveju ir todėl išvados, kurias Nyderlandai ir „Starbucks“ daro remdamiesi šiuo sprendimu, negali būti taikomos šiam atvejui.

                  (241)

                     Groepsrentebox schemą sukūrė Nyderlandų valdžios institucijos, siekiant sumažinti skirtumą mokesčių traktavime tarp nuosavo kapitalo ir paskolų kapitalo nuostatų grupės kontekste ir taip sumažinti arbitražą tarp šių dviejų grupės vidaus finansavimo formų (110). Komisija pažymėjo savo galutiniame sprendime, kad, atsižvelgiant į priemonės tikslą, kuris buvo sumažinti skirtumą mokesčių traktavime tarp nuosavo kapitalo ir paskolų kapitalo nuostatų grupės kontekste ir taip sumažinti arbitražą tarp šių dviejų grupės vidaus finansavimo formų, tai yra „tik grupės bendrovės (o ne atskiros bendrovės), kurios susiduria su arbitražu dėl nuosavo kapitalo ir paskolų kapitalo jų grupėje“ (111). Atsižvelgiant į šią pastabą, taip pat į schemos tikslą „sumažinti paskatas kreiptis į arbitražą tarp finansavimo per kapitalo injekciją ir paskolą ir užtikrinant šiuo atžvilgiu mokesčių neutralumą“ (112), Komisija laikė, kad tuo atveju orientacinė sistema turėjo apimti tik tas bendroves, kurios buvo susijusios su įmonių mokesčiais ir dalyvavo grupės vidaus finansavimo sandoriuose (113).

                  (242)

                  Priešingai, SMBV IKS tikslas yra nustatyti SMBV mokestinę bazę, siekiant apskaičiuoti mokesčius, mokėtinus pagal nustatytą tokiai sumai Nyderlandų įmonių pajamų mokestį. Pirma, kadangi galima teigti, jog Sprendimą Groepsrentebox grindžiantis tikslas galioja tik grupės kontekste (kadangi atskiros bendrovės nesusiduria su arbitražo tarp skirtingų finansavimo formų), mokestinės bazės kasmetinio įmonės pajamų mokesčio įsipareigojimo apskaičiavimui nustatymas yra vienodai susijęs ir galiojantis grupei priklausančioms įmonėms ir atskiroms įmonėms.

                  (243)

                  Antra, kadangi SMBV iš tikro teikia paslaugas kitoms grupės bendrovėms ir todėl veikia grupėje, jos vykdomas sandoris taip pat gali būti vykdomas ir ne grupės kontekste. SMBV yra kavos skrudinimo ir platinimo bendrovė. Kaip matyti iš „Starbucks“ pateiktų sutarčių, kitos grupės „Starbucks“ bendrovės perduoda vykdyti šią funkciją trečiosioms šalims (114). Be to, konkurentų atsakymai į pateiktą prašymą suteikti rinkos informaciją taip pat rodo, kad skrudinimas yra perduotas grupei nepriklausančioms bendrovėms (115). Taigi, SMBV veiklas gali vykdyti nepriklausomos bendrovės ir priklausančios ne tik grupės vidaus sistemai (116).

                  (244)

                  Todėl Komisija daro išvadą, kad orientacinė sistema, kuri turėtų būti naudojama SMBV IKS tyrimui, yra bendroji Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema, pateikiama Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių taisyklių (CIT) forma. Būtent, ta orientacinė sistema susideda iš nuoseklaus taisyklių, taikomų remiantis objektyviais atskirų bendrovių pelno apmokestinimo kriterijais, rinkinio, pagal kurį apmokestinamo pelno nustatymas paprastai sutampa su apskaitomu pelnu (priklausomai nuo koregavimų remiantis mokesčių įstatymu), ir iš grupės bendrovių, kurios imasi perkelti kainas, kad perskirstytų pelną. Atsižvelgiant į tikrąjį sistemos tikslą, turėtų būti laikoma, kad abiejų tipų bendrovės – neintegruotos ir integruotos bendrovės – turi panašias faktines ir teisines sąlygas.

            9.2.1.2.   CIT 8b straipsnio 1 punktas ir dekretas nesudaro atitinkamos orientacinės sistemos.

                  (245)

                  Nyderlandai mano, kad dekretas turėtų būti orientacinė sistema ir todėl SMBV turėtų būt laikoma esanti panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje tik su grupei priklausančiomis bendrovėmis, kurioms taikomas dekretas (117). Todėl atrankumo buvimą reikės įrodyti, kad SMBV buvo skirtingai traktuojama, lyginant su kitais grupės ūkio subjektais Nyderlandų mokesčių rezidentais, kuriems taikomas dekretas.

                  (246)

                  Komisija nepriima šios pagrindimo eilutės.

                  (247)

                  Kaip paaiškinta 236 konstatuojamojoje dalyje, Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemos tikslas yra apmokestinti visų bendrovių, kurioms taikoma jos mokesčių jurisdikcija, pelną, nepriklausomai nuo to, ar tos bedrovės yra integruotos, ar neintegruotos bendrovės. Kaip paaiškinta 232 konstatuojamojoje dalyje, Nyderlandų įmonių pajamų mokestis yra taikomas Nyderlanduose reziduojančių bendrovių (jeigu netaikoma mokesčių sutartis) tarptautiniam pelnui, o nereziduojančios bendrovės, įskaitant užsienio bendrovių Nyderlandų filialus, yra apmokestinamos tik atsižvelgiant į Nyderlanduose sukurtas pajamas.

                  (248)

                  Atsižvelgiant į tai, kad orientacinė sistema apima grupės bendroves, ką ir daro Nyderlandai, nes tik joms reikia grįžti prie įprastų rinkos sąlygų principo, kaip reikalaujama CIT 8 b straipsnyje ir dekrete, priskiriant pelną, atliekamas dirbtinis atskyrimas tarp bendrovių, remiantis bendrovių struktūra, siekiant nustatyti jų apmokestinamą pelną, kurio Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema, apmokestindama bendrovių, kurios priklauso jos mokesčių jurisdikcijai, pelną, nepripažįsta. Iš tikrųjų dekreto konkreti paskirtis yra užtikrinti, kad grupės ir atskiros bendrovės būtų panašiai traktuojamos pagal Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą ir apmokestinamos nuo iš jų veiklų gaunamo pelno, nepriklausomai nuo to, ar tos veiklos atliekamos grupėje, ar ne.

                  (249)

                  Komisija mano, kad dekreto paskirtis nėra sukurti specialias taisykles susijusioms bendrovėms, tačiau paaiškinti įprastų rinkos sąlygų principo taikymą pagal CIT 8b straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į EBPO SK gaires, atsižvelgiant į tai, kad dekretas yra skirtas, kaip patvirtino Nyderlandai, „specialiai tokiems aspektams, kurie nėra paaiškinami EBPO SK gairėse arba kai jiems trūksta aiškumo“. Todėl dekrete išdėstytos taisyklės yra laikomos atitrinančios susijusių bendrovių mokesčių traktavimą su nesusijusių bendrovių mokesčių traktavimu, tiek kiek sandoriams tarp susijusių šalių taikoma įprastų rinkos sąlygų kainodara ir todėl atspindi nesusijusių šalių situaciją, apmokestinant jų pelną įmonių pajamų mokesčiu.

                  (250)

                  Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, kad, jeigu Nyderlandų ir „Starbucks“ pagrindimas būtų priimtas, kad dekretu sukuriamos specialios taisyklės integruotoms bendrovėms, tokių specialių taisyklių buvimą galėtų savaime sudaryti sąlygas atrankumo atsiradimui. Mokestinėse bylose atrankumas yra tuomet, kai valstybė narė atleidžia (tam tikros kategorijos) įmonę (-es) nuo bendrosios taisyklės, kuri taikoma visoms įmonėms, esančioms panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje. Jis taip pat yra, kai sukuriama speciali sistema, kuri nukrypsta nuo bendrosios taisyklės, suteikiant lengvatas tam tikrai, bet ne visoms įmonėms, esančioms panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad Komisija nusprendžia, jog integruotos ir neintegruotos bendrovės yra panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje, atsižvelgiant į Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių skyrimą pelnui, specialios sistemos, kuri būti taikoma tik integruotoms bendrovėms ir nukryptų nuo Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių taisyklių, sukūrimas savo esme būtų atrankusis reiškinys, kaip ir bet kuri lengvata, suteikta remiantis šia sistema, būtų atrankioji.

                  (251)

                  Todėl Komisija daro išvadą, kad dabartiniu atveju orientacinė sistema, kuriai esant turėtų būti nagrinėjamas SMBV IKS, yra bendroji Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema, nepriklausomai nuo to, ar įmonių pajamų mokesčiai pagal šią sistemą nustatomi grupės ar atskiroms įmonėms.

            9.2.2.   Atrankusis pranašumas dėl nukrypimo nuo bendrosios Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemos

                  (252)

                  Nustačius, kad bendroji Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema sudaro orientacinę sistemą, pagal kurią turėtų būti vertinama SMBV IKS, būtina nustatyti, ar tam IKS yra būdingas nukrypimas nuo orientacinės sistemos, kuris lemtų nevienodą bendrovių, kurios yra faktiškai ir teisiškai panašioje situacijoje, traktavimą.

                  (253)

                  Atsižvelgiant į šį antrąjį atrankumo analizės etapą, ar mokesčių priemonė yra susijusi su nukrypimu nuo orientacinės sistemos, iš esmės sutaps su pagalbos gavėjui suteikto pranašumo pagal tą priemonę nustatymu. Iš tikrųjų, kai dėl mokestinės priemonės nepagrįstai sumažėja pagalbos gavėjo, kuriam kitu atveju būtų taikomas aukštesnis mokesčių lygis pagal orientacinę sistemą, mokestinis įsipareigojimas, toks sumažėjimas sudaro mokestinės priemonės suteikiamą pranašumą ir nukrypimą nuo orientacinės sistemos.

                  (254)

                  Pasak Teismo, atskirų pagalbos priemonių atveju, kai prieštaraujama schemai, „ekonominis pranašumas iš esmės yra pakankamas, kad būtų daroma prielaida, jos jis yra atrankusis“ (118). Šiuo atveju atskira pagalbos priemonė, iš kurios SMBV gauna naudos, yra SMBV IKS, kuriame patvirtinta metodika, pagal kurią nustatoma, kaip pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčio sistemą šioje šalyje turi būti apmokestinamas už grupėje „Starbucks“ atliekamas funkcijas gautas pelnas.

            9.2.3.   Atrankusis pranašumas dėl nukrypimo nuo įprastų rinkos sąlygų principo

                  (255)

                  Iš esmės IKS funkcija yra iš anksto sukurti įprasto mokesčių sistemos taikymą konkrečiu atveju, atsižvelgiant į tam tikrus tam atvejui būdingus faktus ir aplinkybes, tam tikram laikotarpiui ir jeigu tie tam tikri faktai ir aplinkybės iš esmės nepasikeičia IKS taikymo laikotarpiu. Kai IKS yra pagrįstas vertinimo metodu, kuris nepagrįstai nukrypsta nuo to metodo, kuris būtų įprastai taikant įprastą mokesčių sistemą, tas IKS bus laikomas suteikiantis gavėjui atrankųjį pranašumą tiek, kiek dėl tos atrankiosios pagalbos sumažėja to pagalbos gavėjo mokestinis įsipareigojimas susijusiai valstybei narei, lyginant su bendrovėmis, esančiomis panašioje teisinėje ir faktinėje situacijoje.

                  (256)

                  Kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, pranašumas – tai bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės įsikišimo (119). Jeigu dėl valstybės intervencijos įmonės finansinė padėtis pagerėja, tai reiškia, kad jai suteiktas pranašumas. Toks pagerinimas parodomas, palyginant finansinę ūkio subjekto situaciją, susidariusią dėl ginčijamos priemonės, su to ūkio subjekto finansine situacija, jei ta priemonė nebūtų buvusi suteikta (120). Pranašumą gali sudaryti tiek teigiamo ekonominio pranašumo suteikimas, tiek mokesčių, paprastai įtrauktų į ūkio subjekto balansą, sušvelninimas (121).

                  (257)

                  Kaip paaiškinta 42 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, sudarydami SMBV IKS, Nyderlandai patvirtino SMBV apmokestinamo pelno Nyderlanduose metodiką, kaip pasiūlė „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje, kuri leidžia SMBV nustatyti savo įmonės metinį pajamų mokesčių įsipareigojimą Nyderlanduose tam laikotarpiui, kuriam galioja IKS. Konkrečiau, SMBV IKS patvirtinta sandorių kainodaros ataskaita nustato, nesant rinkos padiktuotų sandorių, kurie būtų neintegruotai nepriklausomai bendrovei, grupės „Starbucks“ bendrovei priskiriamą pelną, atsirandantį iš sandorių, kuriuos ji sudaro su kitomis Starbuck grupės bendrovėmis.

                  (258)

                  Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad, sumažinant įmonės mokesčio bazę pagal mokesčių priemonę, kuria mokesčių mokėtojui suteikiama galimybė nustatyti grupės vidaus sandorių kainas, neatitinkančias tų kainų, kurias laisvos konkurencijos sąlygomis būtų tarpusavyje nustačiusios nepriklausomos įmonės, derėdamosi panašiomis įprastų rinkos sąlygų aplinkybėmis, tam mokesčių mokėtojui suteikiamas atrankusis pranašumas, nes sumažinamas jo mokestinis įsipareigojimas pagal įprastą apmokestinimo tvarką, lyginant su nepriklausomomis bendrovėmis, kurių mokesčio bazė nustatoma remiantis jų faktiškai užregistruotu pelnu (122).

                  (259)

                  Savo sprendimuose dėl Belgijos koordinavimo centrų apmokestinimo tvarkos (123) Teisingumo Teismas įvertino apeliaciją dėl Komisijos sprendimo, kuriame buvo padaryta išvada, be kita ko, kad metodas, skirtas apmokestinamoms pajamoms pagal tą tvarką nustatyti, suteikė tiems centrams atrankųjį pranašumą (124). Pagal tą tvarką apmokestinamasis pelnas buvo nustatytas kaip fiksuoto dydžio suma, apskaičiuota kaip procentas nuo veiklos sąnaudų ir išlaidų, atėmus personalo išlaidas ir finansavimo išlaidas, bendros sumos. Pasak Teismo, „siekiant priimti sprendimą, ar apmokestinamų pajamų, tokių kaip nurodyta pagal koordinavimo centrų sistemą, vertinimo metodas suteikia joms pranašumo, būtina, <…> palyginti tą tvarką su įprastine mokesčių sistema, remiantis skirtumu tarp įmonės, vykdančios savo veiklas laisvos konkurencijos sąlygomis, pelno ir išlaidų.“ Teismas nusprendė, kad „(darbuotojų sąnaudų ir finansinių sąnaudų) neįtraukimas į išlaidas, pagal kurias nustatomos centrų apmokestinamos pajamos yra tai, kad sandorių kainos neatspindi tų kainų, kurios būtų buvusios laisvos konkurencijos sąlygomis“, ir kaip Teismas nustatė, „(suteikia) pranašumą koordinavimo centrams“ (125).

                  (260)

                  Taigi, Teismas patvirtino, kad mokestinė priemonė, kurią taikant grupės bendrovė nustato sandorių kainas, neatitinkančias tų kainų, kurios būtų buvusios nustatytos laisvos konkurencijos sąlygomis, tai yra tų kainų, kurias nustato nepriklausomos įmonės, vykdydamos derybas panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis, suteikia tai grupės bendrovei pranašumą tiek, kiek dėl to sumažėja jos apmokestinama bazė ir tuo pat metu mokestinis įsipareigojimas pagal įprastą įmonių pajamų mokesčių sistemą.

                  (261)

                  Principas, kad sandoriai tarp grupė vidaus bendrovių turėtų būti atlyginami taip pat, kaip ir susitariant tarp nepriklausomų bendrovių, kurios vykdytų derybas panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis, yra vadinamas įprastų rinkos sąlygų principu. Belgijos koordinavimo centrų sprendime Teisingumo Teismas patvirtino įprastų rinkos sąlygų principą kaip lyginamąjį standartą, nustatant, ar grupės bendrovė įgyja pranašumą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį dėl mokestinės priemonės, kuri lemia jos sandorių kainodarą ir kartu jos mokestinę bazę.

                  (262)

                  Įprastų rinkos sąlygų principo paskirtis yra užtikrinti, kad sandoriai tarp grupės bendrovių būtų traktuojami mokesčių požiūriu, atsižvelgiant į pelno sumą, kuri būtų buvusi gauta, jeigu tuos pačius sandorius būtų vykdžiusios nepriklausomos bendrovės. Kitu atveju grupės bendrovės gautų naudos dėl palankių sąlygų pagal įprastą įmonių pajamų mokesčių sistemą, nustatant jų apmokestinamą pelną, tokių sąlygų nesant nepriklausomoms bendrovėms, ir tai lemtų nevienodas sąlygas tarp bendrovių, kurios yra faktiškai ir teisiškai panašioje situacijoje, atsižvelgiant į tokios sistemos tikslą, kuris yra apmokestinti visų bendrovių patenkančių į mokestinę jurisdikciją, pelną.

                  (263)

                  Komisijos vertinimą, ar Nyderlandai suteikė atrankųjį pranašumą SMBV, turi sudaryti patikrinimas, ar Nyderlandų mokesčių administratoriaus patvirtinta metodika, sudarant IKS, skirtą SMBV apmokestinamo pelno Nyderlanduose nustatymui, skiriasi nuo metodikos, kuri numato patikimą rinka pagrįsto rezultato suderinimą ir kartu įprastų rinkos sąlygų principą. Tiek, kiek dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas ISK atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą.

                  (264)

                  Taigi, įprastų rinkos sąlygų principas privalomai sudaro dalį Komisijos atliekamo grupės bendrovėms suteikiamų mokestinių priemonių vertinimo pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nepriklausomai nuo to, ar valstybė narė įtraukė šį principą į savo nacionalinę teisinę sistemą. Jis naudojamas nustatyti, ar grupės bendrovės apmokestinamas pelnas, atsižvelgiant į įmonės pajamų mokesčių tikslus, buvo nustatytas remiantis metodika, kuri priartina rinkos sąlygas taip, kad ta bendrovė pagal bendrąją įmonių pajamų mokesčių sistemą nebūtų traktuojama palankiai, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną nustato rinka. Taigi, siekiant išvengti abejonių, įprastų rinkos sąlygų principas, kurį Komisija taiko savo teikiamos valstybės pagalbos vertinimui nėra gaunamas i EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos 9 straipsnis, kuris yra nesaistanti priemonė, bet yra bendrasis vienodo traktavimo apmokestinime principas, įeinantis į Sutarties 107 straipsnio 1 dalies, kuri saisto valstybes nares ir į kurios apimtį įtrauktos nacionalinės mokesčių taisyklės, taikymo sritį (126).

                  (265)

                  Taigi, atsakydama į Nyderlandų argumentą, kad Komisija, vykdydama tokį vertinimą, pakeičia nacionalinį mokesčių administratorių jų nacionalinės teisės aiškinime (127), Komisija primena, kad ji netiria, ar SMBV IKS atitinka CIT 8 b straipsnio 1 dalyje arba dekrete išdėstytą įprastų rinkos sąlygų principą, bet ar Nyderlandų mokesčių administratorius suteikė atrankųjį pranašumą SMBV, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, sudarydamas IS, patvirtinantį pelno priskyrimą, kuris skiriasi nuo pelo sumos, kuri būtų apmokestinta pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, jeigu tokius pat sandorius būtų vykdžiusios nepriklausomos bendrovės derybų būdu panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis.

                  (266)

                  Atsakydama į Nyderlandų ir „Starbucks“ pateiktą argumentą, kad, kadangi sandorių kainodara nėra tikslus mokslas, Komisijos atliekamas SMBV IKS patvirtinto sandorių kainodaros susitarimo vertinimas turi būti būtinai apribotas (128), Komisija primena, kad sandorių kainodaros priartinimo komponentas turi būti vertinamas atsižvelgiant į jo tikslus. Kadangi 2010 m. EBPO SK gairės 1.13 punkte iš tikrųjų patvirtina, kad sandorių kainodara nėra tikslus mokslas, tas pats punktas pirmiausia paaiškina, kad „svarbu neprarasti tikslo pagrįstai įvertinti įprastomis rinkos sąlygomis pasiekiamą rezultatą, remiantis patikima informacija“. EBPO SK gairių tikslas, atsižvelgiant į mokesčių administratorius ir tarptautines įmones, yra sukurti tinkamiausius metodus, siekiant įvertinti tarptautinių sandorių tarp susijusių įmonių įprastomis rinkos sąlygomis taikomas kainas apmokestinimo tikslais. Šio tikslo pasiekimas būtų neįmanomas, jeigu sandorių kainodaros vykdymo priartinamasis pobūdis galėtų būti naudojamas, siekiant nepaisyti sutarimo dėl atitinkamos sandorių kainodaros metodikos, kurią pateikia šios gairės. Todėl, siekiant pateisinti sandorių kainodaros analizę, kuri yra arba metodikai nesuderinama, arba pagrįsta netinkama palyginamųjų duomenų parinktimi, galima pasitelkti priartinamąjį įprastų rinkos sąlygų principo pobūdį.

                  (267)

                  Apibendrinant, jeigu galima įrodyti, kad Nyderlandų mokesčių administratoriaus patvirtinta metodika, sudarant SMBV IKS, skirta SMBV apmokestinamo pelno Nyderlanduose nustatymui, skiriasi nuo metodikos, pagal kurią gaunami patikimas rinka pagrįsto rezultato priartinimas, ir kartu nuo įprastų rinkos sąlygų principo, tas IKS bus laikomas suteikiančiu atrankųjį pranašumą SMBV Sutarties 107 straipsnio 1 dalies požiūriu, nes jis lemia SMBV mokestinio įsipareigojimo pagal Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą sumažėjimą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių mokestinė bazė nustatoma pagal jų rinkos sąlygomis sukuriamą pelną.

            9.2.3.1.   Metodologiniai pasirinkimai, parametrai ir koregavimai pagrindžiantys SMBV IKS

                  (268)

                  SMBV IKS patvirtina metodiką, skirtą nustatyti pelno priskyrimą SMBV grupėje „Starbucks“, kuris yra pagrįstas patarėjo mokesčių klausimais parengta sandorių kainodaros ataskaita, kurioje apskaičiuotas SMBV atliekamos funkcijos (skrudinimas (gamyba)) atlygis.

                  (269)

                  Apskaičiuodamas SMBV mokėtiną atlygį, patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje atlieka šios metodologinius pasirinkimus:

                              i)

                              pasirinkimas naudoti TGMM, siekiant apskaičiuoti apmokestinamą pelną;

                              ii)

                              eksploatacinių išlaidų, kaip pelno lygio rodiklio, naudojamo TGMM, pasirinkimas (129) ir

                              iii)

                              darbo kapitalo koregavimo, sprendžiant skirtumus tarp SMBV ir palyginamų bendrovių, naudojamų įvertinti įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį, taikymas (130).

                  (270)

                  Sandorių kainodaros ataskaitoje padaryta išvada apie atlygį už skrudinimo funkciją, kurią SMBV atlieka ir kuri lygi [9–12] % eksploatacinių išlaidų antkainiui, kurį patvirtina Nyderlandų mokesčių administratorius, kaip sudarantį įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlygį SMBV IKS. Be to, Nyderlandų mokesčių administratorius patvirtina SMBV IKS, kad bet koks SMBV sukurtas pelnas, viršijantis tą atlygio lygį, bus išmokamas kaip autorinis atlyginimas „Alki LP“.

                  (271)

                  Kitame skirsnyje Komisija paaiškins, kodėl ji mano, kad Nyderlandų mokesčių administratorius neturėjo patvirtinti keleto metodologinių pasirinkimų, pagrindžiančių sandorių kainodaros ataskaitą, SMBV išankstiniame kainodaros susitarime, nes jų patvirtinimas lemia apmokestinamą pelną SMBV, kuris negali būti laikomas kaip sudarantis patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą ir lemia SMBV mokestinio įsipareigojimo mažėjimą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną nustato rinka.

                  (272)

                  Pirmiausia ir svarbiausia, sandorių kainodaros ataskaita nenustatė arba neišanalizavo SMBV kontroliuojamų ir nepriklausomų sandorių (131), kurie yra būtinas pirmas etapas, vertinant, ar komercinės sąlygos, taikomos tarp susijusių šalių, atitinka įprastas rinkos sąlygas sandorių kainodaros tikslais. Konkrečiau, sandorių kainodaros ataskaitoje nenagrinėta, ar SMBV autorinių atlyginimų mokėjimas „Alki LP“ už skrudinimo IN licencijavimą, kuris yra grupės vidaus sandoris, dėl kurio buvo įrodančiai prašoma sudaryti SMBV IKS ir jis pasirašytas (132), sudarytas įprastomis rinkos sąlygomis. Atsižvelgiant į tai, kad Komisija įrodys, kad sandorių dėl to autorinio atlyginimo mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis kainodaros analizė, remiantis lyginamaisiais nepriklausomai sandoriais, leidžia daryti išvadą, kad už skrudinimo IN, už kurią „Alki LP“ skyrė licencijas SMBV, neturi būti mokamas joks autorinis atlyginimas (133). Sandorių kainodaros ataskaita taip pat neišnagrinėjo, ar SCTC nustatyta kaina SMBV už žalias kavos pupeles atitinka įprastų rinkos sąlygų principus. Atsižvelgiant į tai, kad Komisija įrodys, nėra jokio rinka pagrįsto pateisinimo esminiam šios kainos padidinimui nuo 2011 m., dėl ko nuo tų metų sumažėjo SMBV apskaitos pelnas (134).

                  (273)

                  Be to, ir nedarant poveikio pirmesnei konstatuojamajai daliai, sandorių kainodaros ataskaita neišanalizavo visų grupės bendrovių, dalyvavusių kontroliuojamame sandoryje, visų pirma „Alki LP“, funkcijų sudėtingumą, patvirtindama, kad SMBV turi būti laikoma „mažiausiai sudėtinga funkcija“ ir todėl „nagrinėjama šalimi“, taikant TGMM (135).

                  (274)

                  Galiausiai ir nedarant poveikio dviem pirmesnėms konstatuojamosioms dalims, sandorių kainodaros ataskaita neteisingai nustato pagrindines SMBV funkcijas, kurios turi būti atlyginamos, ir neteisingai siekia nustatyti tą atlygį, remiantis eksploatacinėmis išlaidomis (136).

            9.2.3.2.   Sandorių kainodaros ataskaita neišanalizavo grupės vidaus sandorio, dėl kurio buvo įrodomai prašoma sudaryti SMBV IKS ir jis pasirašytas

                  (275)

                  SMBV IKS sutinkama su apmokestinamu atlygiu SMBV už jos skrudinimo veiklas. Susitarime taip pat patvirtinama, kad bet koks SMBV sukurtas pelnas, viršijantis tą atlygio lygį, bus išmokamas kaip autorinis atlyginimas „Alki LP“, kuris nebus apmokestintas Nyderlanduose.

                  (276)

                  Kitaip tariant, sudarydama SMBV IKS, Nyderlandų mokesčių administratorius aiškiai patvirtina, kad patarėjo mokesčių klausimais metodika, skirta apskaičiuoti apmokestinamą atlygį, mokėtiną SMBV už jos skrudinimo funkciją, tiesiogiai nustato SMBV mokamo „Alki LP“ autorinio atlyginimo už skrudinimo IN licencijavimo susitarimą tarp jų lygį. JI taip pat aiškiai patvirtina, kad faktinis SMBV sukurto pelno Nyderlanduose lygis turi būti sumažintas dėl mokesčių, panaudojant autorinių atlyginimų mokėjimo, dėl ko sumažėja apmokestinamas pelnas, lyginant su faktiškai apskaitytu. Iš tikrųjų, jeigu SMBV apskaitomas pelnas yra didesnis nei atlygio, patvirtinto SMBV IKS, lygis, autorinių atlyginimų mokėjimas „Alki LP“ padidės skirtumu tarp to atlygio lygio ir SMBV apskaityto pelno.

                  (277)

                  Taigi, autorinis atlyginimas yra koregavimo kintamasis, kuris nustatomas derinant SMBV apskaitytą pelną ir SMBV IKS patvirtintą autorinį atlyginimą. Todėl skrudinimo IN licencinis susitarimas tarp „Alki LP“ ir SMBV yra sandoris, dėl kurio buvo įrodomai prašoma SMBV IKS, ir metodika, skirta nustatyti to autorinio atlyginimo, kaip koregavimo kintamojo, lygį, yra sandoris, kuriam pagrįstai nustatyta kaina pagal SMBV IKS.

                  (278)

                  Nepaisant to, sandorių kainodaros ataskaita, tik pagal kurią yra pagrįstas IKS, siūlo atlyginimą SKBV, išanalizuodama šios įmonės atliekamą funkciją (skrudinimas (gamyba)), taikant TGMM. Šioje ataskaitoje nenustatomas autorinio atlyginimo mokėjimas kaip koregavimo kintamasis, sudarant tą siūlomą atlygį. Taigi, ataskaita nenustato ir neišanalizuoja skrudinimo IN licencinių susitarimų, kuriems mokami tie autoriniai atlyginimai, kaip sandoriai su pagrįstai nustatyta kaina, ir todėl nenustato metodikos, užtikrinant, kad autorinio atlyginimo mokėjimas atitiktų įprastų rinkos sąlygų principą.

                  (279)

                  Sandorių kainodaros įgyvendinimo tikslas yra nustatyti, ar kontroliuojamų sandorių sąlygos yra suderinamos su įprastų rinkos sąlygų principu.

                  (280)

                  Šis dėmesys sandoriams, atsižvelgiant į sandorių kainodarą, yra aiškiai išreikštas 2010 m. EBPO SK gairių 1.6 punkte, kuris aiškina nuo pat pradžios, kad „kadangi atskiros įmonės požiūriu tarptautinių bendrovių grupės narės laikomos lyg jos būtų nepriklausomos įmonės, dėmesys yra sutelkiamas į sandorių tarp tų narių pobūdį ir ar tų sandorių sąlygos skiriasi nuo sąlygų, kurios būtų palyginamuosiuose nepriklausomuose sandoriuose. Tokia kontroliuojamų ir nepriklausomų sandorių analizė, kuri vadinama „palyginamumo analize“, yra svarbiausia, taikant įprastų rinkos sąlygų principą“ (137).

                  (281)

                  Kitaip tariant, komerciniai sandoriai tarp susijusių ir nesusijusių šalių turi būti pirmiausiai aiškiai nustatomi prieš jų įvertinimą dėl palyginamumo. Dėmesys sandoriams vienodai remiamas Nyderlandų mokesčių įstatymo, reikalaujant neleisti atimti išlaidų, kurios neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo (138).

                  (282)

                  Tik tuo atveju, kai negalima palyginti tam tikro grupės vidaus sandorio, dėl kurio siekiama IKS (atsižvelgiant į atliekamas funkcijas), su panašiais nepriklausomais sandoriais, pateisinamas atliekamų funkcijų palyginimas. Šiame kontekste, 2010 m. EBPO SK gairių 1.41 punktas paaiškina, kad „prieš plečiant paiešką, siekiant įtraukti didesnį skaičių galimai palyginamų nepriklausomų sandorių, remiantis panašiomis vykdomomis funkcijomis, reiktų apsvarstyti, ar tikėtina, kad tokie sandoriai pasiūlys patikimus lyginamuosius duomenis kontroliuojamiems sandoriams“ (139). Tai taip pat paaiškina pirmenybę PNK metodui, lyginant su visais kitais sandorių kainodaros metodais, apibūdintais 2010 m. EBPO SK gairių 2.14 punkte ir 1995 m. EBPO SK gairių 2.7 punkte, kuriuose teigiama: „Kai galima vykdyti palyginamuosius nepriklausomus sandorius, PNK metodas yra labiausiai tiesioginis ir patikimiausias būdas taikyti įprastų rinkos sąlygų principą. Taigi, tokiais atvejais PNK metodui teikiama pirmenybė lyginant su visais kitais metodais.“

                  (283)

                  Panašiai tiek 1995 m., tiek 2010 m. EBPO SK gairės teikia pirmenybę teikia tradiciniams transakciniams metodams, lyginant su transakciniais pelno metodais, kaip priemone nustatyti, ar sandorio kaina yra nustatyta pagal įprastų rinkos sąlygų principą (140). 1995 m. EBPO SK gairėse netgi automatiškai neįtrauktas transakcinių pelno metodų, tokių kaip TGMM taikymas sandorių kainodaros tikslams, nurodant šių gairių 3.50 punkte: „Tačiau yra atvejų, kai tik tradiciniai sandorių metodai negali būti patikimai taikomi arba jų iš viso negalima taikyti. Jie būtų laikomi kraštutinės priemonės atvejais. (…) Tačiau, netgi kraštutinės priemonės atveju būtų netinkama automatiškai taikyti transakcinius pelno metodus, pirmiausia neapsvarsčius to metodo patikimumo.“

                  (284)

                  Nyderlandų pastabos, kad šios šalies mokesčių administratorius neprivalo taikyti geriausio metodo taisyklės neatleidžia tos administracijos nuo įsipareigojimo patvirtinti, kad sandorių kainodaros metodas, kurį pasirenka mokesčių mokėtojas, lemia patikimą priartėjimą prie įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos prieš patvirtinant IKS prašymą, remiantis šiuo metodu. Tas įsipareigojimas netgi atsispindi dekreto nuostatoje, kurią Nyderlandai nurodo šiuo atžvilgiu. Iš tikrųjų, dekreto 3.1 punkte nurodoma, kad „Nyderlandų mokesčių ir muitinės administracija turėtų visada pradėti sandorių kainų tyrimą, atsižvelgdama į mokesčių mokėtojo naudotą sandorio metu metodą. Tai reiškia, kad mokesčių mokėtojas iš esmės gali laisvai pasirinkti sandorių kainodaros metodą, jeigu pasirinktas metodas specialiems sandoriams užtikrina įprastomis rinkos sąlygomis pasiekiamą rezultatą. Mokesčių mokėtojas turi pademonstruoti savo pasirinkimą“. Kitaip tariant, mokesčių mokėtojo siūlomas metodas turėtų būti pradiniu tašku, mokesčių administratoriui atliekant IKS prašymo tyrimą. Tačiau, nepriklausomai nuo to, koks metodas pasirinktas, jie turi konkrečiam sandoriui užtikrinti įprastomis rinkos sąlygomis pasiekiamą rezultatą, kuriam nustatoma kaina, kad mokesčių administratoriui nekiltų klausimų dėl mokesčių mokėtojo pasirinkto metodo tinkamumo. Galiausiai, atsižvelgiant į tai, kad ta nuostata reikalauja, jog mokesčių mokėtojas turi pagrįsti pasirinkto sandorių kainodaros metodo tinkamumą ir atsižvelgiant į tai, kad pačiame dekrete išreiškiamas pirmumas PNK metodui, kai galimi palyginamieji sandoriai (141), geriausio metodo taisyklės nebuvimas neatleidžia mokesčių administratoriaus nuo užtikrinimo, prieš jai patvirtinant IKS prašymą, kad mokesčių mokėtojo pasirinktas sandorių kainodaros metodas galėtų užtikrinti patikimą priartinimą prie rinka pagrįsto rezultato, atsižvelgiant į įprastų rinkos sąlygų principą.

                  (285)

                  Kaip bus parodyta kitame skirsnyje, kadangi sandorių kainodaros ataskaitoje nepavyko pateikti jokios informacijos apie nepriklausomus sandorius, panašius į skrudinimo IN licencinį susitarimą tarp SMBV ir „Alki LP“, ir kadangi nebuvo galima patikrinti vienintelio grupės vidaus sandorio, kurio kainodara buvo veiksmingai nustatyta pagal sandorių kainodaros analizę, „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais siūloma ir SMBV IKS patvirtinta sandorių kainodaros metodika negali būti laikoma kaip užtikrinanti patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Iš tikrųjų, kadangi sandorių kainodaros ataskaita apima įprastomis rinkos sąlygomis mokamo atlyginimo SMBV analizę, remiantis neteisingu atskaitos tašku (jos skrudinimo funkcija), remiantis TGMM gaunamas neteisingai apskaičiuotas atlyginimas. Todėl reiktų remtis patikimesniais palyginimais, remiantis galima informacijos apie panašius sandorius tarp nesusijusių šalių sandorių kainodaroje palyginimais, kurią „Starbucks“ turėjo pateikus prašymą dėl IKS ir kurios turėjo prašyti Nyderlandų mokesčių administratorius, siekiant užtikrinti, kad autoriaus mokėjimų kaina būtų nustatyta pagal SMBV IKS remiantis įprastų rinkos sąlygų principu.

            9.2.3.3.   Autorinių atlyginimų mokėjimų „Alki LP“ pagal SMBV IKS kainos nebuvo nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų taisykles.

                  (286)

                  IN, kuriai buvo nustatytas autorinio atlyginimo mokėjimas, apima skrudinimo praktinę patirtį ir skrudinimo kreives, kurias pagal licencijas Alki skyrė SMBV. Tas autorinių atlyginimų mokėjimas nėra susijęs su „Starbucks“ prekinio vardo verte, nes už teisę naudoti tą prekinį vardą „Starbucks Coffee BV“ moka parduotuvės.

                  (287)

                  Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl autorinių atlyginimų mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis (142). Būtent, Komisija paaiškino faktą, kad SMBV mokėtinų „Alki LP“ autorinių atlyginimų lygis yra priklausomas nuo skirtumo tarp SMBV IKS nustatyto atlyginimo ir ikimokestinio pelno apskaitymas iki autorinio atlyginimo išmokėjimas (143) lemia situaciją, kai tas autorinis atlyginimas yra apskaičiuojamas kaip pelnas, viršijantis SMBV IKS, ir neatspindi tos IN vertės įprastomis rinkos sąlygomis (144). Šiuo požiūriu Komisija nurodė 2010 m. EBPO SK gairių 6.16 punktą, pagal kurį „autorinis atlyginimas įprastai būtų reguliarūs mokėjimai, remiantis naudotojo našumu, pardavimas arba kai kuriais retais atvejais – pelnas.“ (145) SMBV IKS autorinio atlyginimo mokėjimas „Alki LP“ nėra susijęs su SMBV našumu, pardavimas, bet su pelnu. Komisija taip pat nurodė savo Sprendimo pradėti procedūrą 120 konstatuojamojoje dalyje jos abejones dėl autorinio atlyginimo mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis lygio, laikant, kad autorinis atlyginimas nėra susietas kainodaros metodu su bet kokios pagrindinės IP, skrudinimo nematerialaus turto SMBV vertės, ekonomine verte.

                  (288)

                  Norint palyginti autorinių atlyginimų mokėjimą su rinkoje stebėtais autorinių atlyginimų lygiais, atsižvelgiant į apyvartos procentinį dydį, Komisija apskaičiavo SMBV sumokėto autorinio atlyginimo „Alki LP“ sumos procentinį dydį nuo skrudintos kavos pardavimo, kuriuos atliko SMBV parduotuvėms kiekvienais metais. Pagal tuos skaičiavimus autorinių atlyginimų mokėjimai skiriasi nuo [1–10] % iki [30–40] % SMBV pajamų iš kavos pardavimo per visą SMBV IKS laikotarpį, patvirtinant Komisijos abejones dėl autorinių atlyginimų svyravimų (146). Be to, tiems trejiems metams gauti lygiai buvo [30–40] % didesni, kaip pateikta 10 lentelėje:

                     10 lentelė

                     Autorinių atlyginimų mokėjimų svyravimai per visą SMBV IKS galiojimo laikotarpį

                              (EUR)

                              2006-2007

                              2007-2008

                              2008-2009

                              2009-2010

                              2010-2011

                              2011-2012

                              2012-2013

                              2013-2014

                              SMBV sumokėti autoriniai atlyginimai

                              4 699 336

                              1 698 150

                              2 470 449

                              1 079 817

                              12 352 838

                              5 786 211

                              22 812 962

                              24 285 088

                              Pajamos iš kavos pardavimo

                              [20–30 mln.]

                              [20–30 mln.]

                              [20–30 mln.]

                              [20–30 mln.]

                              [40–50 mln.]

                              [50–60 mln.]

                              [50–60 mln.]

                              [60–70 mln.]

                                 Iš viso rezultatas per metus

                              [20–30 %]

                              [1–10 %]

                              [1–10 %]

                              [1–10 %]

                              [30–40 %]

                              [10–20 %]

                              [30–40 %]

                              [30–40 %]

                  (289)

                  Šiame specifiniame kontekste kintantis autorinio atlyginimo mokėjimo pobūdis pirmiausiai rodo, kad mokėjimo lygis neturi jokio ryšio su IN, už kurią jis yra mokamas, verte.

                  (290)

                  Dėl to, kas paaiškinta nuo 291 iki 338 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad palyginimas su palyginamais nepriklausomai sandoriais, naudojant PNK metodą, visų pirma IN licenciniais susitarimais, esančiais keliuose skrudinimo ir gamybos bei platinimo susitarimuose, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, rodo, kad SMBV sumokėtų autorinių atlyginimų „Alki LP“ už skrudinimo IN vertė įprastomis rinkos sąlygomis lygi nuliui. Kitais žodžiais tariant, už tą IN tuose specialiuose santykiuose neturi būti mokama jokio autorinio atlyginimo, nes SMBV negauna jokios naudos, naudodama „Alki LP“ licencijuotą skrudinimo IN.

            a)   Palyginimas su susitarimais dėl skrudinimo, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, ir palyginimas su panašiais susitarimais rinkoje

                  (291)

                  Tam tikras skrudinimo ir gamybos sutartis, kurias grupės „Starbucks“ bendrovės sudarė su trečiosiomis šalimis, išvardintoms 148–150 konstatuojamosiose dalyse, „Starbucks“ pateikė Komisijai tyrimo metu. Dėl 292–298 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija mano, kad šie sandoriai yra tiesioginiai palyginami, siekiant nustatyti autorinio atlyginimo mokėjimo, mokėtino SMBV įmonei „Alki LP“, lygį pagal skrudinimo IN licencinį susitarimą.

                  (292)

                  2010 m. EBPO SK gairių 1.38 punkte nurodyta tokia nuoroda, susijusi su palyginamumo tyrimu: „<…> palyginamumo rodiklių tyrimas savo pobūdžiu yra dvigubas, t. y. jis apima veiksnių, darančių poveikį mokesčių mokėtojo priklausomiems sandoriams, tyrimą ir veiksnių, darančių poveikį nepriklausomiems sandoriams, tyrimą. Vertinant susijusią bet kurios trūkstamos informacijos dalies apie galimus palyginamuosius svarbą <…>, būtina atsižvelgti tiek į priklausomų sandorių pobūdį, tiek į priimtą sandorių kainodaros metodą <…>“.

                  (293)

                  2010 m. EBPO SK gairių 1.38 punkte yra išvardyti penki palyginamumo veiksniai (147), kurie „apima perduodamo turto arba paslaugų charakteristikas, šalių atliekamas funkcijas (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką), sutartinės sąlygos, ekonominės šalių aplinkybės ir šalių siekiamos verslo strategijos“.

                  (294)

                  Komisija pažymi, kad, pirma, perduodamo turto charakteristikos pagal IN susitarimą tarp „Alki LP“ ir SMBV yra tokios pat, kaip ir turto, perkeliamo tarp „Starbucks“ ir trečiųjų šalių susitarimuose dėl skrudinimo, išvardintuose 148–150 konstatuojamosiose dalyse. Abu sandorių rinkiniai susideda iš skrudinimo technologijos, kavos mišinių ir skrudinimo kreivių.

                  (295)

                  Antra, kadangi ne visos tos trečiosios šalys skrudina pupeles (kai kurios dalyvauja paruoštų gėrimų ir kitų gaminių bei maistinės sudėties gėrimų paruošimui gamyboje), tuose sandoriuose, kuriuose trečiosios šalys skrudina kavą, trečiųjų šalių funkcija yra susijusi tiksliai su ta pačia funkcija, kaip ir SMBV skrudinimo funkcija jos sutartiniuose santykiuose su „Alki LP“. Būtent, visi „Starbucks“ susitarimai su [neasocijuota gamybos bendrove 2], [neasocijuota gamybos bendrove 3], [neasocijuota gamybos bendrove 3], [neasocijuota gamybos bendrove 4] ir [neasocijuota gamybos bendrove 10] yra susiję su žalios kavos skrudinimu.

                  (296)

                  Trečia,„Starbucks“ vaidmuo nebuvo nei viename iš tų sandorių labiau apribotas, nei „Alki LP“ vaidmuo. Kai kuriuose iš tų sandorių „Starbucks“ prisiima daugiau funkcijų trečiųjų šalių atžvilgiu, negu „Alki LP“ SMBV atžvilgiu. Būtent, daugelis sutartinių susitarimų buvo susiję su „Starbucks“ vykdomu kavos tiekimu (148). Be to, kai kuriuose iš tų susitarimų „Starbucks“ taip pat perka skrudintą kavą iš trečiosios šalies. Taigi, „Starbucks“ atlygis tuose susitarimuose rodo maksimalų įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlygį už licencinius susitarimus, o „Alki LP“ vargu ar buvo koks nors mokėtinas atlygis.

                  (297)

                  Ketvirta, nėra jokių duomenų, kad trečiųjų šalių ekonominės aplinkybės darytų poveikį jų susitarimams su „Starbucks“. Visų pirma, kadangi „Starbucks“ pateikė daug skrudinimo IN licencinių susitarimų, iš kurių nei viename nenumatytas autorinių atlyginimų mokėjimas „Starbucks“ už skrudinimo IN, tai negali būti susiję su kurios nors atskiros trečiosios šalies specialiomis ekonominėmis aplinkybėmis. Susitarimai apima skirtingus geografinius regionus, įskaitant Europos Sąjungą ir Šveicariją, kuri buvo laikoma atitinkamu geografiniu atskyrimu, atliekant palyginamąją paiešką sandorių kainodaros ataskaitoje.

                  (298)

                  Penkta, trečiųjų šalių verslo strategijos aptariamos žemiau. Iš esmės susitarimai skiriasi tuo, ar trečiosios šalys naudoja tiesiogiai rinkoje IN, parduodamos gaminius galutiniams vartotojams, ar ne.

                  (299)

                  Todėl su šiais nepriklausomais sandoriais autorinių atlyginimų mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis tarp SMBV ir„Alki LP“ lygis gali būti nustatomas, naudojant PNK metodą, kuris yra, lyginant mokėjimą, atliekamą priklausomame sandoryje (iš SMBV įmonei „Alki LP“), su mokėjimu, atliekamu palyginamuosiuose nepriklausomuose sandoriuose (iš trečiųjų šalių kitoms grupės „Starbucks“ bendrovėms), atliekamas palyginamosiomis aplinkybėmis.

                  (300)

                  Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad, pagal panašius „Starbucks“ susitarimus su [neasocijuota gamybos bendrove 2], [neasocijuota gamybos bendrove 3], [neasocijuota gamybos bendrove 4], [neasocijuota gamybos bendrove 9], [neasocijuota gamybos bendrove 8], [neasocijuota gamybos bendrove 1 ir [neasocijuota gamybos bendrove 10], trečiosios šalys nemoka autorinių atlyginimų pagal jų licencinius susitarimus su „Starbucks“, jeigu jos nenaudoja rinkoje skrudinimo IN.

                  (301)

                  Iš tikro (neasocijuota gamybos bendrovė 3) tik moka autorinius atlyginimus „Starbucks“, kai ji parduoda savo gaminius (neasocijuotai gamybos bendrovei – „Starbucks“ jungtinei veiklai). Tuo atveju (neasocijuota gamybos bendrovė 3) tiesiogiai naudoja skrudinimo IN rinkoje per susijusią šalį, taip, kad panašu, jog autorinio atlyginimo mokėjimas apima „Starbucks“ prekinio vardo gaminių platinimą trečiosioms šalims pagal jungtinę veiklą. Šią išvadą patvirtina tai, kad, (neasocijuotai gamybos bendrovei 3) perparduodant skrudintą kavą grupei „Starbucks“, o ne jungtinei veiklai ir grupei „Starbucks“ užtikrinant platinimą ir prekinio vardo naudojimą rinkoje, (neasocijuota gamybos bendrovė 3) nemoka „Starbucks“ jokio autorinio atlyginimo už skrudinimo IN.

                  (302)

                  Kalbant apie (neasocijuotą gamybos bendrovę 2), nors „Starbucks“ tvirtina, kad didesnis „Starbucks“ įsigyjamų pagal sutartį su (neasocijuota gamybos bendrove 2) žalių kavos pupelių antkainis rodo atlyginimą už skrudinimo IN, panašu, kad šis antkainis yra perduodamas (neasocijuotai gamybos bendrovei 5). Iš tikrųjų įsigyjamų žalių kavos pupelių sąnaudų antkainis taip pat apibrėžia kainą, už kurią (neasocijuota gamybos bendrovė 5) perka kavą iš (neasocijuotos gamybos bendrovės 2). Savo santykiuose su (neasocijuota gamybos bendrove 2), kuriai akivaizdžiai atlyginama, mokant didesnį antkainį, „Starbucks“ veikia kaip tiekėjas. Ši funkcija skiriasi nuo tos funkcijos, kurią prisiima „Alki LP“ savo santykiuose su SMBV. Atsakydama į „Starbucks“ argumentą, kad, kadangi (neasocijuota gamybos bendrovė 2) yra pasirengusi mokėti priedą prie kainos, kurią SCTC nustato pupelėms ir kadangi SCTC kainos būtų nustatomos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, Komisija mano, kad žalių kavos pupelių pirkimo kaina negali būti analizuojama atskirai nuo (neasocijuotos gamybos bendrovės 2) įsipareigojimo pagal sutartį su „Starbucks“ parduoti jos gaminius (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) ir kad todėl taip pat reikia atsižvelgti į susitarimus dėl kainos tarp (neasocijuotos gamybos bendrovės 5) ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 2). Nėra jokių faktų, kad bet koks antkainis prie pirkimo kainos nebūtų skirtas tiesiogiai (neasocijuotai gamybos bendrovei 5) arba kitaip darytų poveikį komercinėms sąlygoms tarp (neasocijuotos gamybos bendrovės 5) ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 2), nes šis sutartimis susitarimas nebuvo sudarytas nepriklausomai nuo sutartinio susitarimo tarp „Starbucks“ ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 5).

                  (303)

                  Be to, Komisija pažymi, kad jos santykiuose su (neasocijuota gamybos bendrove 5), (neasocijuota gamybos bendrove 6) ir (neasocijuota gamybos bendrove 7) tik „Starbucks“ sudarytuose su trečiosiomis šalimis susitarimuose dėl licencijos prekės ženklui ir technologijai yra įtrauktas autorinių atlyginimų mokėjimas. Tačiau tas autorinių atlyginimų mokėjimas yra palyginamas su autoriaus atlyginimais, kuriuos „Starbucks“ moka „Starbucks Coffee BV“ už „Starbucks“ prekinio vardo IN naudojimą rinkoje, kadangi visos trys bendrovės parduoda gaminius galutiniams klientams. Pagrindinis susitarimas, susitarimai dėl gamybos ir platinimo tarp trijų bendrovių ir „Starbucks“, kurie yra susiję su gamybos procesu, nenumato autorinio atlyginimo už „Starbucks“ IN.

                  (304)

                  Be to, Komisija pažymi, kad SMBV paveda vykdyti (registruoto prekės ženklo kavos gaminių) ir tirpios kavos gamybą trečiosioms šalims, visų pirma, (neasocijuotai gamybos bendrovei 1). Nors „Starbucks“ (registruoto prekės ženklo kavos gaminių) produktas yra apsaugoto prekinio vardo produktas, (neasocijuota gamybos bendrovė 1) nemoka SMBV arba bet kokiai kitai „Starbucks“ bendrovei jokių autorinių atlyginimų už informaciją apie mišinius ir kitą informaciją. Panašiai, nors „Starbucks“ reklamuoja VIA tirpios kavos gaminių gamybai naudojamą technologiją kaip inovatyvią, šios kavos gamyba perduodama trečiosioms šalims ir SMBV negauna jokių autorinių atlyginimų iš VIA gaminančios trečiosios šalies. Iš tikrųjų SMBV apskaita įrodo, kad bendrovė negavo jokių autorinių atlyginimų už bet kurią jos pavestą kitoms bendrovėms produkciją (149).

                  (305)

                  Galiausiai, siekiant įvertinti, ar atlyginimą „Alki LP“ už skrudinimo IN SMBV moka įprastomis rinkos sąlygomis, susitarimus tarp „Alki LP“ su SMBV galima taip pat palyginti su susitarimais tarp „Starbucks“ konkurentų ir jų trečiųjų šalių skrudintojų.

                  (306)

                  Pavyzdžiui, atsakydama į prašymą suteikti rinkos informaciją dėl įprastų komercinių rinkos sąlygų tarp nesusijusių šalių, kurioms esant bendrovei patikima žalių kavos pupelių skrudinimo funkcija, Melitta paaiškino, kad, perduodama kavos skrudinimo veiklas trečiajai šaliai, ji negauna autorinių atlyginimų, nors ir suteikia galimybę trečiajai šaliai naudotis skrudinimo kreivėmis (150).

                  (307)

                  Pagal pateiktus bendrovės Y, atliekančios skrudinimo veiklas per grupės bendrovę, kuri numatyta kaip rangovinis gamintojas, dokumentus, jos grupei priklausanti bendrovė taip pat nemoka jokių autorinių atlyginimų grupei nei už IN, nei už praktinę patirtį, naudojamus skrudinimo procese (151).

                  (308)

                  Tas pat galioja ir Dallmayr, kuri nurodė, kad ji laiko neįprastu dalyku, kad skrudinimą atliekanti bendrovė turi mokėti autorinį atlyginimą. Jai būtų labiau tikėtina, kad šį atlyginimą mokėtų klientai skrudintojui, o ne atvirkščiai (152).

                  (309)

                  Iš to seka, kad, kadangi gamybos susitarimuose, „Starbucks“ sudarytuose su trečiosiomis šalimis, iš kur kurių kai kurios egzistavo ir tuo metu, kai Nyderlandų mokesčių administratorius svarstė prašymą dėl SMBV IKS, nereikalaujama mokėti jokių autorinių atlyginimų už skrudinimo IN, Komisija mano, kad SMBV sumokėto „Alki LP“ autorinio atlyginimo už skrudinimo IN vertės įprastomis rinkos sąlygomis sandorių kainodaros analizė leidžia daryti išvadą, kad šiuose konkrečiuose santykiuose už ta IN neturi būti mokami jokie autoriniai atlyginimai. Ši išvada taip pat seka iš palyginimo su susitarimais tarp „Starbucks“ konkurentų ir trečiųjų šalių skrudintojų.

            b)   SMBV santykiuose su „Alki LP“ neatsispindi skrudinimo IN vertė.

                  (310)

                  Nors skrudinimo praktinė patirtis ir kreivės gali turėti vertę, specialiuose santykiuose tarp „Alki LP“ ir SMBV tos vertės skrudintojas neatspindi. Taip yra todėl, kad skrudinimo praktinės patirties ir kreivių svarba „Starbucks“ struktūros atveju tenka savito skonio, susijusios su prekiniu vardu ir atskirais gaminiais, užtikrinimui. Todėl „Starbucks“ skrudinimo praktinė patirtis ir kreivės yra panaudojamos tik tuomet, kai „Starbucks“ prekinio vardo gaminius parduoda parduotuvės. Įprastai skrudinimo praktinė patirtis ir kreivės patys savaime negali sukurti skrudintojui vertės, jeigu jie nėra naudojami rinkoje.

                  (311)

                  Šią išvadą remia „Starbucks“ pateikti dokumentai, pagal kuriuos licencijavimo susitarimai su IN licencijomis yra skirti tik tam, kad leistų trečiosioms šalims gaminti pagal „Starbucks“ specifikacijas ir apsaugotų „Starbucks“ IN teises, tačiau kai trečiosios šalys nenaudoja nematerialiojo turto rinkoje, jie nėra susiję su tų trečiųjų šalių autorinių atlyginimų mokėjimu „Starbucks“ (153).

                  (312)

                  Be to, SMBV atveju skrudinimo praktinė patirtis ir kreivės sudaro techninę specifikaciją, pagal kurią turėtų būti vykdomas skrudinimas, teikiant pirmenybę perkančiai bendrovei arba pasirenkant tokią bendrovę. Skrudinimo kreivės yra apibūdintos „Starbucks“ sandorių kainodaros ataskaitoje, kaip jas nurodė SMBV. Jos sudaro sąlygas SMBV ir trečiosioms šalims, su kuriomis sudaryti susitarimai dėl skrudinimo ir gamybos bei tiekimo susitarimai, laikytis „Starbucks“ reikalavimų. Gamintojams pateikiami skrudinimo parametrai, pavyzdžiui, skrudinimo standartų reikalavimus ir kokybės užtikrinimo standartus. Tokios specifikacijos yra įtraukiamos į kiekvieną susitarimą dėl skrudinimo arba gamybos ir tiekimo.

                  (313)

                  Šiuo atžvilgiu Susitarimas dėl skrudinimo rodo, kad SMBV turi patvirtinti „Alki LP“ pateiktą skrudinimo procesą ir taikyti tinkamą įrangą, mechanizmus ir gamybos metodus, siekiant užtikrinti, kad gaminiai atitiktų „Alki LP“ nustatytas gaminio specifikacijas (154). Neatrodo, kad SMBV gautų kokios nors naudos iš gaminio specifikacijų šiuose santykiuose. Tas faktas, kad specifikacijas sudaro „Alki LP“, atsižvelgdama į skrudinimo procesą, ir, visų pirma, kad skurdinimo kreivės leidžia SMBV skrudinti kavą, kuri yra parduodama pagal „Starbucks“ prekinį vardą, nesuteikia SMBV jokios naudos padidėjusių pardavimo arba pardavimo kainos požiūriu, atsižvelgiant į tai, kad SMBV iš esmės parduoda savo gaminius galutiniams klientams, vertinantiems „Starbucks“ prekinį vardą. SMBV parduoda beveik visus savo gaminius „Starbucks“ franšizinėms parduotuvėms, kurios visos moka autorinį atlyginimą grupei už „Starbucks“ IN naudojimą rinkoje, atitinkantį jų platinimo veiklos vertę. SMBV nenaudoja skrudinimo IN tiesiogiai rinkoje. Parduotuvės atlieka sąsajos su galutiniais klientais, kurie vertina „Starbucks“ prekinį vardą atitinkantį skonį, vaidmenį.

                  (314)

                  Galiausiai, remdamasi Lentelė 2 ir Lentelė 8lentelėse pateikta informacija, SMBV Paveikslas 3 lentelėje pateikia savo kavos skrudinimo veiklų pelno maržą, kurią ji gavo, atimdama SMBV sumokėtą SCTC kainą už žalias kavos pupeles iš apskaitytų pajamų už skrudintas pupeles pagal apibūdinimą „PAJ PAKUOTA KAVA“ už kiekvienus metus (155).

                     3 paveikslas

                     Nuostoliai dėl SMBV skrudinimo veiklų nuo 2010 m.

                     (pajamos ir kavos pirkimo kaina eurais)

                  (315)

                  Paveikslas 3 paveiksle parodyta, kad nuo 2010 m. SMBV skrudinimo veiklos buvo nuostolingos, tuo metu kai SCTC reikalaujama žalios kavos pupelių marža buvo padidėjusi. Atsižvelgiant į tai ir 10 lentelėje pateiktus duomenis, matyti, kad SMBV sumokėto „Alki LP“ autorinio atlyginimo virš pajamų už kavos pardavimus, skrudinimo praktinę patirtį ir kreives procentinis dydis nesukuria SMBV teigiamos vertės. Pavyzdžiui, 2013 m., nors SMBV apskaitė maždaug [1–10] mln. EUR bendrųjų nuostolių nuo skrudinimo veiklų (prieš atimant eksploatacines išlaidas), ji sumokėjo „Alki LP“ už skrudinimo IN 22,8 mln. EUR autorinio atlyginimo.

                  (316)

                  Kitaip tariant, SMBV autorinių atlyginimų mokėjimas „Alki LP“ yra finansuojamas per kitas SMBV veikas (156). Kadangi ekonominės veiklos vykdytojas gali prisiimti nuostolius, kad sumokėtų autorinius atlyginimus, kurie vėliau galėtų sudaryti sąlygas gauti pelną, nuostolingo pobūdžio veikla yra susijusi su SCTC žalių kavos pupelių kainos padidinimu ir neatrodo, kad sudarytų kokia nors perspektyvas būsimam pelnui (157). Iš tikrųjų SMBV verslo strategija yra stabili per visą IKS galiojimo laikotarpį ir nebuvo jokių konkrečių veiksmų, kurių SMBV būtų ėmusis, siekiant susigrąžinti pelningumą, nesant kokio nors lemiamo poveikio pardavimui. Kadangi veiklos sąnaudos sudaro mažą SMBV bendrų sąnaudų dalį, sąnaudų sumažinimo nepakaktų, norint susigrąžinti pelningumą, nes toks sumažinimas neturėtų finansinio poveikio padidėjusias žalių kavos pupelių antkainiui. Atrodo, kad SMBV mokamais autoriaus atlyginimais „Alki LP“ už skrudinimo IN grupės vidaus kontekste struktūriškai siekiama vienintelio tikslo perkelti iš SMBV perpardavimo funkcijos gautą pelną „Alki LP“.

                  (317)

                  Tai, kad skrudinimo veikla nesukuria pakankamo pelno, jog būtų galima sumokėti autorinius atlyginimus, taip pat patvirtina, kad, atsižvelgiant į konkrečius grupės vidaus santykius tarp SMBV ir „Alki LP“, autorinio atlyginimo, kaip koreguojamo kintamojo, kaip patvirtinta SMBV IKS, lygio nustatymo metodika neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo.

                  (318)

                  Todėl, atsižvelgiant į palyginimą su „Starbucks“ susitarimais dėl skrudinimo, sudarytais su trečiosiomis šalimis, Komisija mano, kad SMBV mokamų „Alki LP“ autorinių atlyginimų už skurdinimo IN vertės įprastomis rinkos sąlygomis sandorių kainodaros analizė leidžia daryti išvadą, kad už tą IN neturėtų būti mokamas joks autorinis atlyginimas, nes nepanašu, jog SMBV gauna kokios nors naudos, šiuose santykiuose naudodamasi skrudinimo IN. Nei vienas iš Nyderlandų ir „Starbucks“ pateiktų argumentų tyrimo metu nepaneigia šios išvados.

            c)   Autorinio atlyginimo mokėjimas neatspindi atlyginimo už prisiimtą verslo riziką.

                  (319)

                  Atsakydami į Komisijos abejones dėl autorinių atlyginimų mokėjimo įprastomis rinkos sąlygomis, Nyderlandai ir „Starbucks“ tvirtino, kad šis mokėjimas ne tik rodo atlyginimą už skrudinimo IN naudojimą, bet ir mokėjimą už „Alki LP“ prisiimtos verslo riziką (158). Nyderlandai pasitelkia faktą, kad SMBV nepatirs ekonominės rizikos dėl apyvartinių išteklių nuostolių, nes, atsižvelgiant į tai, kaip autorinio atlyginimo mokėjimas yra nustatytas pagal Susitarimą dėl skrudinimo, šias sąnaudas galiausiai padengs „Alki LP“ (159).

                  (320)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad, pirma, šis reikalavimas neatitinka sandorių kainodaros ataskaitos, kuria paremtas prašymas dėl SMBV IKS. Priešingai, ta ataskaita aiškiai prieštarauja tam reikalavimui, teigdama, kad „(SMBV) suteikia licenciją „Alki LP“ intelektinės nuosavybės daliai, kurią, kurį būtina naudoti kavos skrudinimo gamybos procese, ir į teisę tiekti kavą (v)ystytojams. Už suteiktą licenciją naudotis IN [SMBV] moka „Alki LP“ autorinį atlyginimą“ (160). Dar svarbiau, sandorių kainodaros ataskaitoje nėra niekur paminėta, kad autoriniai atlyginimai iš dalies sudarytų SMBV mokėjimą „Alki LP“ už šios bendrovės prisiimamą verslo riziką. Iš tikrųjų SMBV tenka didesnė rizika, nei nurodyta sandorių kainodaroje, visų pirma, apyvartinių išteklių rizika ir tam tikra rizika, susijusi su pupelių tiekimu ir gamybos pajėgumų panaudojimu.

                  (321)

                  Antra, Komisija pažymi, kad Nyderlandai mano, jog pagal tai, kaip yra parengti Susitarimo dėl skrudinimo sutartiniai susitarimai (161), yra teisinis pagrindas paskirstyti riziką ir atsakomybes tarp „Alki LP“ ir SMBV. Tačiau pagal SMBV apskaitą autorinių atlyginimų mokėjimas yra nustatomas pagal SMBV IKS, o ne pagal sutartinius susitarimus tarp „Alki LP“ ir SMBV.

                  (322)

                  Trečia ir visų svarbiausia, Komisija mano, kad, jeigu Nyderlandų reikalavimas būtų patvirtintas, bet kurios grupės bendrovės verslo rizika būtų pašalinta, perkeliant riziką grupės viduje paprastomis sutarties priemonėmis. Pavyzdžiui, bendrovė, atsakanti už visus strateginius grupės sprendimus, visų pirma, mokslinių tyrimų ir plėtros sprendimus, kurie iš esmės būtų laikomi kaip verslo riziką apimanti sudėtinė funkcija, galėtų būti laikoma „mažos rizikos“ bendrove ir atitinkamai apmokestinama, kol būtų sudaryta grupės veiklos sutartis, pagal kurią būtų nustatomas jos atlyginimą bet kokiam baziniam eksploatacinių išlaidų lygiui ir parsiunčiamas jos likutinis pelnas bet kuriai kitai grupės bendrovei. Priėmus šį reikalavimą, įprastų rinkos sąlygų principo taikymas grupės vidaus sandorių kainodarai taptų bereikšmis, nes sutartiniai susitarimai būtų laikomi aukštesni už ekonominę realybę.

                  (323)

                  Komisija šiuo požiūriu primena (162) 2010 m. EBPO SK gairių (163) 9.44–9.46 punktus, kuriuose pateikiamas paaiškinimas, susijęs su verslo restruktūrizavimu, kad „tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimą padiktuos mažos (arba didelės) rizikos verslas, o ne priešingai“ (164). Priešingai Nyderlandų požiūriui (165), idėja, kad sandorių kainodaros taisyklių taikymas turėtų atsižvelgti į riziką, o ne į sutartinius susitarimus, kai šie susitarimai neatspindi pagrindinės verslo rizikos, taip pat galioja ir platesniame kontekste nei verslo restruktūrizavimas. Kadangi yra tiesa, kad patvirtinant sandorių kainodaros metodą (t. y. tokį kaip TGMM metodą, kuris yra pagrįstas veiklos sąnaudomis) ir parengiant sutartinius susitarimus, kad būtų galima kiekvienais metais priderinti priešmokestinį pelną prie tokio susitarimo, apribojamas bedrovės mokestinio įsipareigojimo svyravimas per mokestinius metus, tačiau tokia struktūra nebūtinai atitinka ekonominę realybę, lemiančią sandorius, bei riziką, susijusią su bendrovės veikla. Šis argumentas pateikiamas 1995 m. EBPO SK gairių 1.26 punkte, pagal kurį, „atsižvelgiant į sutartines sąlygas, gali būti svarstoma, ar numatomas rizikos priskyrimas yra suderinamas su sandorio ekonomine prasme. Šiuo atžvilgiu iš esmės reiktų atsižvelgti į šalių elgesį, kaip geriausią įrodymą, susijusį su tikruoju rizikos priskyrimu.“

                  (324)

                  Ketvirta, kalbant apie Nyderlandų ir „Starbucks“ tolesnį tvirtinimą, kad SMBV verslui būdinga maža rizika, kas iš tikrųjų diktuoja SMBV IKS priimtą sandorių kainodaros metodą, Komisija pažymi, kad tyrimo metu pateikta informacija neatitinka šio tvirtinimo. Sprendimo pradėti procedūrą 113 konstatuojamojoje dalyje Komisija išreiškė abejones dėl „Alki LP“ pajėgumo prisiimti ir valdyti bet kokią verslo riziką. Kai bendrovė prisiima riziką, ji turėtų galėti, iš vienos pusės, valdyti riziką (166), o iš kitos pusės – finansiškai prisiimti tokią riziką (167). Tačiau pajėgumą prisiimti riziką reiktų analizuoti prieš tai, kai siūloma struktūra yra laikoma atitinkanti normalias konkurencines sąlygas. 2010 m. EBPO SK gairėse paaiškinama, kad šiame kontekste valdymas turi būti suprantamas kaip pajėgumas priimti sprendimus, susijusius su rizikos prisiėmimu, ir valdyti riziką. Tam reikia, kad bendrovėje būtų žmonių, kurie atliktų tas valdymo funkcijas (168).

                  (325)

                  Tačiau, pagal „Starbucks“ pateiktą informaciją (169), „Alki LP“ neturi savo darbuotojų ir kadangi, bendrijos atveju, iš esmės negali būti atmesta, kad partneriai negalėtų prisidėti prie „Alki LP“ veiklų, nebūdami jos darbuotojais, pagal pateiktą informaciją (170) Alki LP partneriai yra akcinės bendrovės ir nei viena iš jų neturi savo darbuotojų. Taigi, „Alki LP“ veiklos pajėgumas prisiimti riziką yra ribotas.

                  (326)

                  Be to, „Alki LP“ pajėgumas prisiimti finansinę riziką yra ribotas dėl įmonės finansinių išteklių ir dėl jos partnerių finansinių išteklių. Pagal „Starbucks“ pateiktą Komisijai informaciją (171), pastarieji nedeklaruoja atskiros apskaitos, bet yra ribotos atsakomybės bendrovės. Taigi, „Alki LP“ finansinis pajėgumas yra žemas ir negali būti prilygintas bendram grupės finansiniam pajėgimui.

                  (327)

                  Atsakydama į tai, „Starbucks“ tvirtina, kad „Alki LP“ veiklos pajėgumas yra pateiktas per „Starbucks Inc.“, darbuotojus, kurie retkarčiais sudarydavo sutartis, siekiant padėti „Alki LP“ atlikti jos užduotis (172). Komisija laiko šį argumentą neįtikinamu. Nėra jokios priežasties, kodėl valdymo paramos darbuotojas turėtų būti samdomas tarpininkaujant „Alki LP“. SMBV būtų galėjusi tiesiogiai samdyti bendrovės valdymo paramos darbuotoją. Kadangi perkėlus veiklas į kitas įmones valdymo apskaita yra blogesnė, nei vedant apskaitą tiesioginiams vadovams, perkeliamų veikų valdymas sudaro didesnes sąnaudas tarpinėms organizacijoms, susijusias su įmonės valdymu. Atsižvelgiant į SMBV veiklas, kurios apima, be kita ko, skrudinimo įrangos eksploatavimą, SMBV valdymas reikalauja nuolatinės kontrolės ir jo negali veiksmingai užtikrinti ne visą dieną dirbantis darbuotojas.

                  (328)

                  Taigi, „Alki LP“ negali užtikrinti SMBV verslo rizikos valdymo taip veiksmingai, kaip tai galėtų atlikti SMBV tiesioginiai darbuotojai arba vadovai, ir todėl ta rizika galėtų geriausiu atveju būti sumažinta, ją perkeliant sutarties būtu į „Alki LP“.

                  (329)

                  Ši išvada remia Sprendimo pradėti procedūrą 89 konstatuojamojoje dalyje išreikštą abejonę dėl struktūros ekonominio racionalumo, nes „Alki LP“ pagal jos struktūrą atrodo nereikalinga. 2010 m. EBPO SK gairių punktuose nuo 1.64 iki 1.66 tuo požiūriu nurodomos (173) situacijos, kai struktūros neatitinka normalių komercinių sąlygų ir gali būti sukurtos mokesčių mokėtojo, siekiant išvengti mokesčių arba juos sumažinti. Tokiais atvejais mokesčių institucijos turėtų išanalizuoti mokestinę bazę, remiantis pakoreguota struktūra, kuri būtų atitikusi normalias komercines sąlygas. „Starbucks“ pateikta informacija, pagal kurią „Alki LP“ buvo įtraukta į struktūrą JAV mokesčių tikslais (174), patvirtina Komisijos abejones dėl struktūros ekonominio racionalumo.

                  (330)

                  Penkta, kadangi Komisija priima Nyderlandų ir „Starbucks“ tvirtinimą, kad tam tikra SMBV pardavimo rizika sumažėja dėl susitarimų su parduotuvėmis, šis faktas neturi įtakos SMBV ir „Alki LP“ santykiams. Bet kuriuo atveju, dėl SMBV ribotų galimybių derybose su partneriais dėl komercinių sąlygų ir kainų, Komisija pripažįsta, kad parduotuvių prognozių sistema gali sumažinti SMBV verslo netikrumą (175). Vadovaujantis sutartiniais susitarimais tarp parduotuvių ir SMBV, parduotuvės negali reikšmingai nukrypti nuo SMBV pateiktos prognozės. Be to, jos yra įsipareigojusios pirkti prekes iš SMBV. SMBV produkcijos paėmimas užtikrinamas reikalavimais, keliamais parduotuvėms, kurios perka SMBV produkciją. Tačiau gamybos verslo pagrindinės rizikos yra susijusios ne tik su apyvartinių šaltinių rizika, bet daugiausia su gamybiniu pajėgumu ir nei Nyderlandai, nei „Starbucks“ nenustatė, kad pagrindinės rizikos, susijusios su gamybos pajėgumų panaudojimo paklausos kitimu, šiais sutartiniais susitarimais buvo visiškai anuliuotos. Kalbant konkrečiau, sutartys su trečiųjų šalių gamintojais, visų pirma (neasocijuota gamybos bendrove 1), ne visai atitinka bet kurį galimą paklausos kitimą.

                  (331)

                  Šešta, Nyderlandų paminėti sutartiniai susitarimai pagal kuriuos SCTC garantuoja tiekiamų žalių kavos pupelių kokybę, lygiai taip pat nėra susiję su santykiai tarp SMBV ir „Alki LP“. Bet kuriuo atveju tai yra standartinis verslo susitarimas, kuris nesumažina SMBV rizikos, lyginant su normaliomis rinkos sąlygomis.

                  (332)

                  Apibendrinant, Komisija atmeta reikalavimą, kad iš SMBV veiksmingai perkeliamas „Alki LP“ bet kokia rizika, sudarant sutartinius susitarimus. Todėl bet kokia autorinio atlyginimo dalis, numatyta kompensuoti verslo rizikos perkėlimą negali būti pateisinama.

            d)   Autorinių mokėjimų lygis nėra pateisinamas „Alki LP“ mokamomis sumomis už technologiją„Starbucks US“ pagal Susitarimą dėl bendro sąnaudų padengimo.

                  (333)

                  Be to, „Starbucks“ primena, kad SMBV mokami „Alki LP“ autoriniai atlyginimai yra pateisinami, nes „Alki LP“ moka tokio pat dydžio sumas už kavos skrudinimo technologiją „Starbucks US“.

                  (334)

                  Komisija visų pirmiausia atkreipia dėmesį, kad SMBV IKS nėra susijęs su santykiais tarp „Alki LP“ ir „Starbucks US“, bet su santykiais tarp SMBV ir „Alki LP“. Todėl viskas, kas yra svarbu vertinat, ar sandorių tarp tų dviejų ūkio subjektų sandorių kainodaros analizė buvo nustatyta pagal metodiką, sudarančią sąlygas patikimam rinka pagrįsto rezultato priartinimui, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo, tai yra šių sandorių vertė, kurią nustatė „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais, o ne mokėjimų už šių santykių vertė.

                  (335)

                  Bet kuriuo atveju Komisija neginčija, kad „Alki LP“ moka „Starbucks US“ (176) dideles sumas, numatytas kaip „nuolatinį autorinį atlyginimą“. Tačiau šio mokėjimo, kaip atlyginimo už skrudinimo technologiją, nustatymas pagal SBSP negali būti patvirtintas, remiantis tuo, kaip tie mokėjimai yra struktūrizuoti pagal SBSP.

                  (336)

                  Pirma, „Alki LP“ mokėjimai „Starbucks US“ finansuojami didesne suma, nei gaunama iš SMBV gaunamas autorinis atlyginimas, panaudojant pajamas, kurias „Alki LP“ moka „Starbucks Coffee BV“ kaip autorinį atlyginimą už prekinį vardą (177).

                  (337)

                  Antra, nepanašu, kad „Alki LP“ mokėjimas „Starbucks US“ pagal SBSP yra nustatomas pagal įprastų rinkos sąlygų principą. Visų pirma, kalbant apie IN, susijusios su verslo struktūra ir prekiniu vardu, įgijimą, „Alki LP“ (įskaitant pirmtaką (CV 1)) 2005 m. už IN įsigijimą sumokėjo iš viso [30–40] mln. EUR, o „Alki LP“ pardavė IN 2014 m. už [1–1,5] mlrd. EUR. Panašu, kad šis vertės skirtumas rodo, jog tas susitarimas neatspindėjo įprastomis rinkos sąlygomis mokamo atlyginimo už IN. Todėl mokėjimai pagal nuolatinius autorinius atlyginimus galėjo būti matomi kaip kompensavimas už prekinio vardo paradavimą tame pačiame sandoryje už labai mažą vertę.

                  (338)

                  Apibendrinant, „Starbucks“ argumentas, kad mokėjimai pagal SBSP pateisina autoriaus mokėjimus tarp SMBV ir „Alki LP“, kaip atitinkančius įprastų rinkos sąlygų principą, turi būti atmestas.

            e)   Išvada apie autorinio atlyginimo mokėjimą įprastomis rinkos sąlygomis

                  (339)

                  Atsižvelgdama į tai, kas paminėta pirmiau, Komisija mano, kad palyginamųjų nepriklausomų sandorių, visų pirma susitarimų dėl autorinių atlyginimų keliuose susitarimuose dėl skrudinimo ir gamybos bei platinimo, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, palyginimas rodo, kad SMBV sumokėtų autorinių atlyginimų „Alki LP“ už skrudinimo IN vertė įprastomis rinkos sąlygomis lygi nuliui, ir todėl šiuose konkrečiuose santykiuose neturi būti mokamas joks autorinis atlyginimas už tą IN, nes SMBV negauna jokios naudos, naudodamasi skrudinimo IN, kuriai Alki suteikė licenciją.

                  (340)

                  Atsižvelgiant į tą išvadą, šio autorinio atlyginimo nereikia įvertinti. Vietoj to, SMBV apskaitytas pelnas, neatėmus SMBV autorinių atlyginimų mokėjimo „Alki LP“ iš to pelno skrudinimo IN licencijavimui, būtų pradinis taškas, nuo kurio būtų nustatomas SMBV mokestinis įsipareigojimas Nyderlanduose, siekiant užtikrinti SMBV apmokestinamas pelnas atitiktų beintegruotų bendrovių, kurių mokestinis įsipareigojimas nustatomas pagal jų sukurtą pelną rinkos sąlygomis, lygį. Kitaip tariant, neapmokestintas pelnas, kurį SMBV sumokėjo kaip autorinį atlyginimą „Alki LP“ už skrudinimo IN, turėtų būti pilnai apmokestintas Nyderlanduose.

                  (341)

                  Todėl SMBV IKS patvirtinta metodika to mokėjimo lygio nustatymui, pagal kurią visas SMBV sukurtas pelnas, viršijantis [9–12] % eksploatacinių išlaidų, turi būti pervedamas „Alki LP“ (178), nukrypsta nuo metodikos, pagal kurią sudaromos sąlygos patikimam rinka pagrįsto rezultato priartinimui, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Tiek, kiek dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas IKS, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą.

            f)   SCTC nustatytų kainų SMBV už žalias kavos pupeles atitiktis įprastoms rinkos sąlygoms

                  (342)

                  Kaip paaiškinta 272 konstatuojamojoje dalyje, SMBV kontroliuojamų ir nepriklausomų sandorių nustatymas ir analizė yra būtinas pirmasis etapas, vertinant komercinių sąlygų, taikomų tarp susijusių šalių, atitiktį įprastoms rinkos sąlygoms sandorių kainodaros tikslais.

                  (343)

                  Sprendimo pradėti procedūrą 116 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kad, jeigu autorinių atlyginimų mokėjimas būtų nustatytas, naudojant tiesioginį sandorių kainodaros metodą, tokį kaip PNK metodą, žalioms kavos pupelėms nustatytos kainos būtų likutis, susijęs su kontroliuojamu sandoriu, kurį reikėjo įvertinti sandorių kainodaros tikslais, o žalios kavos pupelėms SCTC nustatyta kaina SMBV turėtų būti įvertinta, siekiant nustatyti, ar tos kainos lygis, atspindimas SMBV pelno ir nuostolių ataskaitoje, nebuvo per daug padidintas, sudarant sąlygas sumažinti SMBV apmokestinamą pelną.

                  (344)

                  Sandorių kainodaros ataskaitoje tarp svarbiausių sandorių ir bedrovės vidaus srautų išvardinti susitarimai dėl žalių kavos pupelių tiekimo, sudaryti tarp SMBV ir SCTC, tačiau nėra ištirta arba išanalizuota, ar SCTC nustatyta kaina SMBV už žalias kavos pupeles atitinka įprastų rinkos sąlygų principą.

                  (345)

                  SCTC žalių kavos pupelių kainodara apibūdinta nuo 114–119 konstatuojamosiose dalyse. 6 lentelėje pateiktas SCTC perkamų žalių kavos pupelių SMBV nustatomo antkainio „Starbucks“ paskirstymas. Remiantis SCTC finansiniais duomenimis, pateiktais 4 lentelėje, 11 lentelėje pateikiamas faktinis SCTC apskaitytas antkainis ir faktinė bendroji marža, nustatoma įmonės klientams kiekvienais metais.

                     11 lentelė

                     Žalių kavos pupelių faktinis SCTC apskaitytas antkainis ir faktinė bendroji marža

                              (%)

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              SUPP antkainis

                              [1,5–4,5]

                              [1,5–4,5]

                              [1,5–4,5]

                              [1,5–4,5]

                              [4,5–7,5]

                              [1,5–4,5]

                              [16,5–19,5]

                              [13,5–16,5]

                              [19,5–22,5]

                              [16,5–19,5]

                              SUPP grynoji marža

                              [4,5–7,5]

                              [4,5–7,5]

                              [4,5–7,5]

                              [4,5–7,5]

                              [4,5–7,5]

                              [4,5–7,5]

                              [16,5–19,5]

                              [16,5–19,5]

                              [19,5–22,5]

                              [16,5–19,5]

                  (346)

                  Remiantis prieinama apskaitos informacija, pradedant nuo 2005 m., vidutinis antkainis žalių kavos pupelių sąnaudoms buvo [maždaug 3 %] laikotarpiui nuo 2005 m. iki 2010 m., lyginant su vidutiniu antkainiu, kuris buvo [maždaug 18 %] laikotarpiu nuo 2011 m. iki 2014 m. Atitinkama bendroji marža SUPP laikotarpiui nuo 2005 m. iki 2010 m. yra [apie 6 %], lyginant su vidutine marža SUPP, kuri buvo [apie 18 %] per laikotarpį nuo 2011 m. iki 2014 m.

                  (347)

                  Pasak „Starbucks“, laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2010 m. vidutiniškai naudotas [maždaug 3 %] antkainis atitinka įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį. Atskyrus nuo antkainių, taikytų nuo 2011 m., atrodo, kad tas antkainis atitinka SMBV apskaitytą atlygį už skrudinimo veiklas, atitinkantį bendrovė X pateiktą įvertintą intervalą, kuris yra nuo 13 iki 17 % SUPP, už skrudinimo veiklas (179). [Maždaug 3 %] antkainis yra taip pat tiekimo funkcijos atlyginimo intervale, kurį pateikė „Starbucks“ palyginamojoje analizėje, pateiktoje 2015 m. birželio 29 d. (180) Todėl Komisija gali patvirtinti, kad laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2010 m. žalių kavos pupelių sąnaudų antkainis, lygus [maždaug 3 %], atitiko reikalavimus dėl įprastų rinkos sąlygų.

                  (348)

                  Kadangi „Starbucks“ nepateikė jokių svarių patvirtinimų dėl vidutinio antkainio padidėjimo iki [maždaug 18 %] nuo 2011 m., Komisija mano, kad, kaip paaiškinta 349–357 konstatuojamosiose dalyse, dėl to padidėjimo minėtam laikotarpiui neturėtų būti patvirtinta jokių atskaitymų nuo SMBV balansinio pelno. Faktiškai, tinkamai analizuojant sandorių kainodaros ataskaitą, SCTC nustatyta kaina SMBV už žalias kavos pupeles, kaip kontroliuojamas sandoris, turėtų būti SMBV IKS intervale, nustatančiame SMBV mokestinę bazę Nyderlanduose (181). Iš tikrųjų, kadangi kaina, sumokėta už žalias kavos pupeles, yra atskaitoma iš SMBV balansinio pelno, 2008 m. SMBV IKS turėjo būti nustatyta įprastomis rinkos sąlygomis taikoma kaina, nuo kurios negalėjo būti galimi jokie nukrypimai 2011 m., įskaitant antkainio padidėjimą, jeigu šis IKS nebuvo pakeistas arba iš dalies pakeistas.

                  (349)

                  „Starbucks“ tvirtina, kad 2011 m. antkainis padidėjo dėl didėjančio SCTC operacijų reikšmingumo, visų pirma, dėl padidėjusios patirties kavos pirkime ir, dar svarbiau, dėl besivystančios C.A.F.E praktikų programos įsigijimo ir valdymo. Tačiau neatrodo, kad tas pateisinimas atitiktų tyrimo metu pateiktą informaciją. Visų pirma, C.A.F.E. praktikų programa buvo pradėta įgyvendinti 2004 m. Be to, SCTC atlyginimas yra proporcingas parduodamoms žalios kavos pupelėms ir bet koks pajėgumų padidėjimas turėjo būti atitinkamai atlygintas. Iš tikrųjų, kadangi atlyginimui būdingas pastovus procentinis SUPP dydis, apyvartos padidėjimas lėmė proporcingą pelno padidėjimą.

                  (350)

                  Be to, „Starbucks“ tvirtina, kad tas antkainis per laikotarpį nuo 2005 m. iki 2014 m. buvo susietas su įprastų rinkos sąlygų principu (182). Savo pateiktuose dokumentuose 2015 m. birželio 29 d.„Starbucks“ paaiškino, kad 5 lentelėje, pateiktoje kartu su 2015 m. balandžio 13 d. dokumentais, esantys duomenys buvo parengti remiantis palyginamąja analize. Komisija negali sutikti su šiuo tvirtinimu dėl šių priežasčių.

                  (351)

                  Pirma, kiek tai susiję su C.A.F.E. praktikų programos kainodara palyginamųjų duomenų analizėje, kurią „Starbucks“ pateikė 2015 m. birželio 29 d. (183), Komisija pažymi, kad „Starbucks“ pateikti duomenys rodo nuoseklumo problemas. 2015 m. balandžio 13 d. pateikta ir 6 lentelėje atkartota informacija prieštarauja informacijai, kuri pateikta 2015 m. birželio 29 d. ir išdėstyta 7 lentelėje. Konkrečiau, C.A.F.E. praktikų programos požiūriu, kas pradžioje buvo pateikta kaip viršutinis kvartilis, vėliau „Starbucks“ pateikė tai kaip aukščiausią stebimą vertę. Nenuoseklumas taip pat susijęs su transformacijos koeficientu, išreiškiant patvirtintą autorinį atlyginimą pardavimo procentiniu dydžiu, kur „Starbucks“ atlieka neįprastą koregavimą, kad gautų autorinius atlyginimus, išreikštus sąnaudų procentiniu dydžiu (184).

                  (352)

                  Be to, nurodyti susitarimai (185) yra susiję su licencijų suteikimu technologijoms. Tai galėtų būti palyginama su situacija, kai „Starbucks“ per „Alki LP“ suteikia licencijas technologijoms SMBV, nors neatrodo, kad susitarimai, pagal kuriuos suteikiama licencija kavos technologijai, būtų nesusiję su licenciniu susitarimu dėl kavos prekinių vardų. SCTC nesuteikia SMBV licencijos jokiai technologijai, už kurią SMBV gautų atlyginimą, padidėjus įsigytų žalių kavos pupelių antkainiui.

                  (353)

                  Antra, Komisija pažymi, kad sąnaudos C.A.F.E. praktikų programai ir Ūkininkų paramos centrams sudarė vidutiniškai ne daugiau nei [0,5–1] % SCTC įsigyjamų žalių kavos pupelių vertės (186). Tos sąnaudos yra palyginamas dydis su [1,5–2] % (sertifikavimo programos) paskyrimo, lyginant su žalių kavos pupelių kaina naudojama (sertifikavimo programos kavos produktui e), kuris būtų SMBV labiausiai parduodamas gaminys (187). Iš tikrųjų panašu, kad C.A.F.E. Praktikų programa susideda iš sertifikavimo programos, kuri yra labiau palyginama su (sertifikavimo programos) nustatymu, nei su intelektinės nuosavybės arba technologijų licencija, kaip teigia „Starbucks“.

                  (354)

                  Be to, kaip paaiškinta 96 konstatuojamojoje dalyje, kavos gaminių, kuriuos SMBV parduoda parduotuvėms, kainos yra nustatomos, remiantis sąnaudų baze. Todėl Komisija mano, kad tiesioginės ir netiesioginės C.A.F.E. praktikų programos kainos, priešingai „Starbuck“ tvirtinimui, yra tinkamesnis būdas priartinti įprastomis rinkos sąlygomis sudaromą programos kainodarą prie įmonei SMBV nustatomos žalių kavos pupelių kainos.

                  (355)

                  Dėl 6 lentelėje pateikto antkainio finansavimo Komisija atkreipia dėmesį, kad pasirinktu metodu neapskaičiuojamos darbo kapitalo sąnaudos, nes klientų išmokos, kurios įnešamos į normalų verslą, siekiant finansuoti debitorinę sąskaitą ir apyvartines atsargas, nėra atimamos iš numatytos finansuoti sumos (188). „Starbucks“ galimai mano, kad finansavimo sąnaudos turi būti pridedamos, nes susitarimai dėl nustatytų tiekimo sąnaudų yra sudaryti, remiantis pirkimų agentais, kurie gali neprisiimti teisės į parduodamas prekes. Tačiau tai nėra įvertinta arba neįrodyta „Starbucks“ pateiktoje analizėje. Taigi, finansavimo antkainis, lyginant su „Starbucks“ pateikiamu, neatrodo patvirtinamas.

                  (356)

                  Trečia, 4 paveiksle matyti SCTC pelno poveikis Šveicarijos frankui (CHF) dėl padidėjusio antkainio 2011 m. Paveikslas 4 paveiksle taip pat pateikiamos SCTC eksploatacinės išlaidos, kurioms nematyti jokio tokio padidėjimo, galimai tikėtino, kaip tvirtino „Starbucks“, dėl padidėjusios SCTC svarbos. Eksploatacinių išlaidų procentiniai dydžiai nuo bendrų sąnaudų išliko stabilūs ir todėl eksploatacinės išlaidos būtų buvusios padengtos iš atlyginimo, susieto su SUPP. Antkainio padidėjimas vidutiniškai nuo [maždaug 3 %] iki [maždaug 18 %] atitinkamai laikotarpiuose nuo 2005 m. iki 2010 m. ir nuo 2011 m. iki 2014 m. (189) lėmė keturis kartus padidėjusį SCTC pelną, kaip parodyta 4 paveiksle.

                     4 paveikslas

                     SCTC pelningumas

                  (357)

                  Siekdama išsamumo, Komisija pažymi, kad SMBV nuostoliai, susiję su jos atliekamomis skrudinimo veiklomis, nuo 2010 m. gali būti susieti su padidėjusiu SCTC mokamų sąnaudų už žalias kavos pupeles antkainiu (190), kaip parodyta 5 paveiksle.

                     5 paveikslas

                     SMBV skrudinimo veiklos pelningumas

                  (358)

                  Atsižvelgdama į šiuos pastabas, Komisija mano, kad, siekiant gauti patikimą įprastomis rinkos sąlygomis taikomo antkainio priartinimą laikotarpiu nuo 2011 m., reiktų padidinti vidutinį [3 %] antkainį, kuris buvo laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2010 m., sąnaudų C.A.F.E. praktikų programai sąskaita iki (sertifikavimo programos) paskyrimo sąnaudų sumos. 2014 m. pabaigoje (sertifikavimo programos) paskyrimo sąnaudos sudarė [1–1,5] % SCTC įsigyjamų žalios kavos pupelių sąnaudų ir perskaičiuotos į [0,5–1] % kainos, kuri buvo nustatyta SMBV (191). Todėl laikotarpiu nuo 2011 m. SCTC apskaitytas įprastomis rinkos sąlygomis taikomas antkainis būtų lygus iki [maždaug 6 %] SCTC įsigyjamų žalių kavos pupelių sąnaudų, atitinkančių bendrąją maržą, kuri lygi iki [maždaug 9 %] SCTC SUPP, kurį SCTC nustato SMBV. Taigi, vidutinis [maždaug 18 %] antkainis SCTC tiekiamų SMBV žalių kavos pupelių sąnaudoms, veiksmingai taikytas nuo 2011 m. iki 2014 m., neparodo patikimo rinka pagrįsto rezultato priartinimo, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo.

                  (359)

                  Apibendrinant, kadangi sandorių kainodaros ataskaitoje nebuvo išnagrinėta arba išanalizuota, ar SCTC nustatyta SMBV žalių kavos pupelių kaina atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, toje ataskaitoje siūloma metodika, siekiant nustatyti SMBV apmokestinamą pelną, skiriasi nuo metodikos, kuri leistų gauti patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas IKS, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą.

            g)   Išvada apie atrankųjį pranašumą, kurį suteikia SMBV IKS

                  (360)

                  Kaip konstatuojama 339–341 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad palyginimas su palyginamais nepriklausomais sandoriais, visų pirma su IN licenciniais susitarimais, esančiais keliuose skrudinimo ir gamybos bei platinimo susitarimuose, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, rodo, jog SMBV sumokėtų autorinių atlyginimų „Alki LP“ už skrudinimo IN vertė įprastomis rinkos sąlygomis turi būti lygi nuliui. Taigi, SMBV IKS, patvirtindamas metodiką, skirtą nustatyti autorinio atlyginimo lygį, pagal kurį visas SMBV sukurtas pelnas, viršijantis [9–12] % eksploatacinių išlaidų, turi būti pervedamas „Alki LP“ (192), atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, suteikia atrankųjį pranašumą SMBV.

                  (361)

                  Be to, negalėjimas išnagrinėti arba išanalizuoti sandorių kainodaros ataskaitoje, ar SCTC nustatyta įmonei SMBV žalių kavos pupelių kaina atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, reiškia, kad toje ataskaitoje siūloma metodika, kuri yra patvirtinta SMBV IKS, siekiant nustatyti SMBV apmokestinamą pelną Nyderlanduose, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, suteikia SMBV atrankųjį pranašumą.

            9.2.3.4.   SMBV buvo neteisingai kvalifikuota sandorių kainodaros ataskaitoje, kaip mažiau sudėtinga funkcija

                  (362)

                  Kaip paaiškinta 282 konstatuojamojoje dalyje, tik tuomet, kai negalima palyginti tam tikro grupės vidaus sandorio, kuriam siekiama IKS, atsižvelgiant į atliekamas funkcijas, su panašiais nepriklausomais sandoriais, pateisinamas atliekamų funkcijų palyginimas. Kaip paaiškinta 9.2.3.3 skirsnyje, Komisija mano, kad susitarimai dėl autorinių atlyginimų keliuose skrudinimo ir gamybos bei platinimo susitarimuose, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, sudaro palyginamuosius nepriklausomus sandorius SMBV susitarimams dėl autorinių atlyginimų su „Alki LP“, kurie išplaukia iš SMBV IKS.

                  (363)

                  Nepažeidžiant šios išvados, kad šioje byloje nebuvo garantuotas joks funkcinis palyginimas, Komisija, be to, teigia, kad funkcijų, atliekamų taikant TGMM, sandorių kainodaros ataskaitos analizė neleido gauti patikimo rinka pagrįsto rezultato priartinimo, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo.

                  (364)

                  Siekiant tinkamai įvertinti įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlyginimą už funkcijų vykdymą, sandorių kainodaros ataskaita turėtų apimti kiekvienos šalies atliekamų funkcijų palyginimą su susijusiais sandoriais.

                  (365)

                  Vienpusiuose sandorių kainodaros metoduose, tokiuose kaip TGMM, sandorio kainodaros tikslais analizuojama tik nagrinėjamos šalies atlyginimas, nepriklausomai nuo kitų sandorio šalių atsirandančių atlyginimų. Darydamas prielaidą, kad SMBV yra mažiausiai sudėtinga funkcija santykiuose tarp SMBV ir „Alki LP“, „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais laikė SMBV nagrinėjamąja šalimi ir nesvarstė, ar „Alki LP“ priskiriamas likutinis pelnas yra proporcingas „Alki LP“ funkcijoms, rizikai ir turtui. „Starbucks“ pateisina tą pasirinkimą, remiantis tuo, kad SMBV neturi vertingos IN ir, atlikdama kasdienines veiklas, nepatiria reikšmingos verslo rizikos. Todėl SMBV būtų mažiausiai sudėtinga įmonė tuose santykiuose (193).

                  (366)

                  Tačiau „Starbucks“ argumentavimas rodo painiavą, susijusią su funkcijų sudėtingumu ir prisiimama rizika. 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punkte (194) aiškinama, kad nagrinėjamosios šalies pasirinkimas, taikant TGMM, turėtų būti suderintas su sandorio funkcijų analize (195). Paprastai nagrinėjama šalis yra ta, kuriai galima patikimiausiai taikyti sandorių kainodaros metodą ir kuriai galima nustatyti patikimiausius palyginamus duomenis, t. y. dažniausiai tokia nagrinėjama šalis bus ta, kurios yra mažiau sudėtinga funkcijų analizė.

                  (367)

                  Sudėtingumas ir rizika yra atskiri aspektai, nors argumentai apie riziką įeina į funkcijų analizę. Sudėtingumas turi būti vertinamas santykiniais terminais, tai yra, lyginant kitas sandoryje dalyvaujančias šalis. 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punkte nurodoma, kad pasirenkant nagrinėjamą šalį šiuo atžvilgiu, reiktų rinktis „mažiau“ sudėtingą funkciją, o ne absoliučių dydžių funkciją, kuri iš vis nebūtų sudėtinga (196). 1995 m. EBPO gairių 1.21, 1.22 ir 1.23 punktuose taip pat pateiktas reikalavimas įvertinti funkcijų kompleksiškumą, lyginant jas su kitomis sandorio šalimis. Todėl, kai sandorių kainodarai naudojamas TGMM, taip pat reikia analizuoti kitos sandorio šalies funkcijas, o šiuo atveju – „Alki LP“ funkcijas. SMBV IKS prašymo pateikimo metu Nyderlandų mokesčių administratorius neabejotinai turėjo informaciją apie „Alki LP“ funkcijas.

                  (368)

                  Tačiau, jeigu, atsižvelgiant į susijusius sandorius, galima nustatyti tiesioginius stebimus duomenis, nustatant palyginamuosiuose sandoriuose dalyvaujančios bendrovės atlyginimą, reiktų naudoti tokius stebimus duomenis (197). 9.2.3.3 skirsnyje Komisija iš tiesų tvirtina, kad, norint nustatyti įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlyginimą, turi būti tiesioginiai palyginamieji.

                  (369)

                  Vis dėlto kitame skirsnyje Komisija analizuoja santykinį grupės įmonių, dalyvaujančių sandoriuose su SMBV, sudėtingumą.

                  (370)

                  Pirmiausia, be skrudinimo funkcijos, SMBV atlieka ir kitas funkcijas. Dėl to atsiranda sunkumų surasti atitinkamus palyginamuosius sandorių kainodarai (198). Be to, SMBV atliekama skrudinimo funkcija yra ypatingai svarbi kavos gamintojams. SMBV taip pat vykdo arba perka rinkos tyrimus, turi IN ir sudaro sutartis su rangoviniais gamintojais. Galiausiai, nėra aiškiai apibrėžta kainos nustatymo atsakomybė ir gali būti, kad SMBV būdingos tam tikros už parduotas prekes gaunamos nekontroliuojamos kainos.

                  (371)

                  Konkurentų pateikti dokumentai prieštarauja SMBV atliekamos skrudinimo funkcijos organizavimo pobūdžiui, kurį „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais patvirtino sandorių kainodaros ataskaitoje, nes trys iš keturių konkurentų, gavusių Komisijos prašymą suteikti rinkos informaciją, skrudinimo veikloms nenaudoja subrangos. Iš tikrųjų du iš tų konkurentų nurodė, kad jie laiko skrudinimo funkciją pagrindiniu dalyku, ir todėl iš esmės jie nemano, kad ši funkcija turėtų būti vykdoma pagal subrangą (199). Tačiau tai, kad skrudinimo funkcija yra svarbi funkcija, nebūtinai reiškia, jog ji taip pat yra labai sudėtinga.

                  (372)

                  Todėl šiuo specialiu SMBV atveju jos eksploatacinių išlaidų analizė rodo dideles išlaidas rinkos tyrimui (200). Be to, viena iš svarbiausių SMBV eksploatacinių išlaidų rūšių yra nematerialaus turto amortizacija. SMBV atlieka rinkos tyrimą, turi reikšmingą IN ir 2012 m. įsigijo papildomai IN už 4 mln. EUR. Tokiose veiklose nedalyvauja įprasti gamintojai.

                  (373)

                  Nyderlandai tvirtina, kad tos išlaidos, kurios yra susijusios su programine įranga ir IT sistemų licencijos mokėjimu už standartines IT sistemas, neįrodo, kad SMBV naudotų vertingą IN. Pavyzdžiui, bendrovės Y atveju bendrovė, vykdanti rangovinio gamintojo funkciją, moka už IT sistemos licenciją (201). Tačiau SMBV atveju IN mokėjimai už IN amortizaciją nėra susiję su tokiu mokesčiu už programinę įrangą, laikant, kad mokesčiai už programinę įrangą yra apskaitomi SMBV apskaitoje pagal atskirą straipsnį (202).

                  (374)

                  Tokių argumentų nepakanka, kad, remiantis jais, būtų galima daryti išvadą, jog SMBV nėra mažiau sudėtinga funkcija. Šiuo tikslu taip pat būtina įvertinti „Alki LP“ užtikrinamų funkcijų sudėtingumą.

                  (375)

                  „Alki LP“ veiklos yra įvertintos 324–329 konstatuojamosiose dalyse. Iš to vertinimo seka, kad „Alki LP“ eksploatacinis pajėgumas yra ypatingai apribotas iki neesamo, atsižvelgiant į tai, kad joje nėra darbuotojų ir nei vienas iš jos partnerių neturi darbuotojų.

                  (376)

                  Todėl Komisija daro išvadą, kad „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros analizei nepagrįstai nustatė SMBV kaip mažiau sudėtingą funkciją, lyginant su „Alki LP“.

                  (377)

                  Taigi, kadangi SMBV mokestinės bazės nustatymo metodika sandorių kainodaros ataskaitoje buvo pagrįsta klaidinga prielaida, kad SMBV turėtų būti TGMM taikymo „nagrinėjama šalis“, ta metodika neužtikrina patikimo rinka pagrįsto rezultato priartinimo, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos atsiranda sumažėjęs SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas ISK, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą.

            9.2.3.5.   Sandorių kainodaros ataskaitoje TGMM taikomas neteisingai

                  (378)

                  Pirmesniuose skirsniuose Komisija parodė, kad sandorių kainodaros ataskaitoje nėra neišnagrinėta, ar SMBV autorinių atlyginimų mokėjimas „Alki LP“ už skrudinimo IN licencijavimą, kuris yra grupės vidaus sandoris ir dėl kurio buvo įrodančiai prašoma sudaryti SMBV IKS bei jis pasirašytas (203), atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. Vėliau Komisija parodė, kad sandorių kainodaros ataskaitoje neteisingai išanalizuotas visų grupės bendrovių sudėtingumas, atsižvelgiant į TGMM taikymą. Nepažeisdama šių išvadų, leidžiančių Komisijai daryti kitas išvadas, kad SMBV IKS suteikia SMBV atrankųjį pranašumą, sumažinant jos mokestinį įsipareigojimą Nyderlanduose, Komisija, siekdama išsamumo, taip pat teigia, jog „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje netinkamai taikė TGMM.

            a)   „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje netinkamai nustatė SMBV pagrindines funkcijas.

                  (379)

                  Atsižvelgiant į sandorių kainodarą, sandorių kainodaros metodo pasirenkamas ir palyginamieji duomenys parenkami, remiantis bendrovės funkcijų analize, dėl kurios prašoma sudaryti IKS. Pagal „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais paruoštą funkcijų analizę, SMBV pagrindinis funkcinis indėlis į grupę „Starbucks“ yra susijęs su skrudinimo (gamybos) veiklomis (204). Remdamasis šia prielaida patarėjas mokesčių klausimais laiko SMBV kavos gamintoju su maža rizika, atliekančiu organizavimo funkcijas ir todėl mažiausiai sudėtinga įmone, atsižvelgiant į TGMM taikymą.

                  (380)

                  Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar Nyderlandai sandorių kainodaros ataskaitoje teisingai klasifikavo SMBV kaip rangovinį gamintoją su maža rizika (205).

                  (381)

                  Remdamasi tyrimo metu Nyderlandų ir „Starbucks“ pateikta informacija Komisija mano, kad patarėjas mokesčių klausimais neteisingai nustatė SMBV kaip gamintoją su maža rizika. Kalbant konkrečiau, pateikta informacija apie SMBV pajamas rodo, kad skrudinimas nėra pagrindinis SMBV pajamų šalinis. Kaip parodyta 2 lentelėje, pajamos iš skrudintos kavos pardavimo, kaip apskaityta pagal straipsnį „PAJ PAKUOTA KAVA“, (206) sudaro tik [15–20] % SMBV pajamų 2013 m. ir 2014 m. 2007 m., t. y. tuo pat metu, kai buvo sudarytas SMBV IKS, šis procentinis dydis iš esmės buvo tokio pat [15–20] % lygio.

                  (382)

                  Priešingai, didžiąją dalį Nyderlanduose apskaitomo pelno SMBV gauna iš kitos nei skrudinimas veiklos. Iš tikrųjų pasirodo, kad SMBV perpardavimo funkcija, kurią Nyderlandai ir „Starbucks“ nurodo kaip logistikos ir administracinių paslaugų teikimą (207), yra svarbesnė, nei jos vykdoma skrudinimo veikla, ir sudaro [80–85] % SMBV pajamų 2013 m., 2014 m. Remiantis duomenimis, kuriuos buvo galima gauti SMBV IKS prašymo pateikimo metu, 2007 m. šis santykis buvo [75–80] %. Be to, tuo metu toje veikloje dalyvavo [10–30] iš [40–60] SMBV darbuotojų. SMBV taip pat vadovavo trims sutartiniams santykiams, susijusiems su platinimu ir logistika.

                  (383)

                  Priešingai, nei tvirtinai Nyderlandai, kad sąnaudos nesusijusiems su kava produktams yra SMBV kompensuojamos sąnaudos (208), iš tikrųjų SMBV apskaito maržą už ne kavos gaminių perpardavimą. Be to, SMBV perpardavimo funkcija ne tik rodo pagrindinį SMBV pajamų šaltinį, bet ir vienintelį SMBV pelno šaltinį nuo 2010 m., nes SMBV skrudinimo veikla nuo tų metų patirdavo nuostolius (209) (tai neturi įtakos klausimui, ar tuos nuostolius, susijusius su skrudinimo veiklomis, lėmė neteisinga žalių kavos pupelių kainodara (210)).

                  (384)

                  Be to, Nyderlandai teigia, kad jiems nereikėjo prašyti daugiau informacijos iš „Starbucks“, nei buvo pateikta mokesčių administratoriui IKS prašymo metu, kadangi jie buvo susipažinę su SMBV veikla, nes IKS buvo ankstesnio susitarimo dėl kainodaros atnaujinimas (211). Tačiau tai, kad Nyderlandai ignoruoja tą faktą, jog dauguma SMBV pajamų gaunama iš ne su kava susijusių gaminių perpardavimo, aiškiai prieštarauja jų tvirtinimui, kad mokesčių administratorius buvo susipažinusi su SMBV verslu (212).

                  (385)

                  Nors sandorių kainodaros ataskaitoje patvirtinama, kad SMBV perparduoda nusipirktą iš trečiųjų šalių produkciją parduotuvėms, ji neigia šią funkciją, pasirenkant analogus ir pelno lygio rodiklius TGMM taikymui. „Starbucks“ patarėjui mokesčių klausimais nepavyko atlikti esminio įvertinimo, siekiant nustatyti pagrindines SMBV funkcijas sandorių kainodaros analizei (213).

                  (386)

                  Taigi, „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais nepakankamai gerai nustatė SMBV pagrindinę funkciją sandorių kainodaros ataskaitoje ir Nyderlandų mokesčių administratorius netinkamai patvirtino ją, kaip pagrindą, apskaičiuojant SMBV IKS patvirtintą atlyginimą.

            b)   „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais netinkamai naudojo eksploatacines išlaidas kaip pelno lygio rodiklį, taikant TGMM.

                  (387)

                  2010 m. EBPO SK gairių 2.87 punkte nurodyta, kad paprastai ir priklausomai nuo atvejo faktų pardavimo arba platinimo eksploatacinės išlaidos gali būti tinkama platinimo veiklų bazė, naudojant TGMM (214).

                  (388)

                  Pasak Nyderlandų, netgi jeigu SMBV veiklos nebuvo tinkamai nustatytos sandorių kainodaros ataskaitoje, eksploatacinės išlaidos yra atitinkamas pelningumo rodiklis, taikant TGMM. Kadangi SMBV pelnas sukuriamas ir apskaitomas per paskirstomų gaminių maržą, Komisija laiko pardavimus tinkamesniu SMBV pelną sukuriančios perpardavimo funkcijos rodikliu. Be to, tarp 2008 m. ir 2014 m. (215) SMBV bendri pardavimai išaugo beveik trigubai, o bendra marža per tą patį laikotarpį daugiau nei padvigubėjo (216). Priešingai, SMBV eksploatacinės išlaidos padidėjo tik 6 %, todėl eksploatacinės išlaidos negali būti laikomos tinkamu SMBV pelną sukuriančios perpardavimo funkcijos rodikliu.

                  (389)

                  Iš tikrųjų SMBV pelnas, gautas iš bendrovės perpardavimo veiklų, yra apskaitytas Nyderlanduose ir nėra priskirtas jokiai kitai grupės narei, galinčiai sukurti tokį pelną. Faktiškai autorinio atlyginimo, kaip likutinio pelno, mokėjimas iš tiesų pakeičia pelną, kurį SMBV gauna iš ne kavos gaminių perpardavimo „Alki LP“. Tačiau nei vienas iš autoriaus mokėjimą patvirtinančių komponentų neturi jokio ryšio su pelnu, gaunamu iš SMBV perpardavimo funkcijos, kadangi „Alki LP“ negali gauti aktyvaus pelno iš ne kavos gaminių perpardavimo, nes ji neturi tiesioginių arba per partnerius naudojamų eksploatacinių pajėgumų (217). Taigi, priskiriant šį pelną „Alki LP“ per autorinio atlyginimo mokėjimą, remiantis likutiniu pelnu, nesilaikoma įprastų rinkos sąlygų principo.

                  (390)

                  Be to, apskaitytas pelnas turi būti priskirtas, nes jis yra ekonominė realybė, kurios negali pakeisti ekonominio arba sandorių kainodaros metodo naudojimas, kurio tikslas yra ekonominės realybės priartinimas, nesant (tiesioginių) kliūčių. SMBV atveju, pelnas iš ne kavos gaminių perpardavimo nėra priskiriamas per atlyginimą jokia forma jokiai kitai grupės įmonei ar kokiai nors trečiajai šaliai, kuri galėtų sukurti aktyvų pelną iš ne kavos gaminių perpardavimo ir todėl pelnas turėtų būti priskirtas SMBV.

                  (391)

                  Todėl patarėjas mokesčių klausimais netinkamai naudojo eksploatacines išlaidas vietoj pardavimo kaip pelno lygio rodiklio, taikant TGMM.

            c)   Funkcijų analizė remiantis SMBV perpardavimo funkcija ir atlyginimas remiantis pardavimo marža leistų padidinti atlyginimo lygį.

                  (392)

                  Siekdama parodyti „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais neteisingai nustatytas SMBV pagrindines funkcijas ir jo netinkamą eksploatacinių išlaidų, kaip pelno lygio rodiklio, parinkimą, Komisija atkartojo patarėjo mokesčių klausimais analizę su koreguojama vienarūše grupe bendrovių, remiantis SMBV perpardavimo funkcija, bei apskaičiavo tos koreguojamos vienarūšės grupės pardavimo antkainį.

                  (393)

                  Atsižvelgiant į tai, kad SMBV pagrindinė veikla buvo neteisingai nustatyta sandorių kainodaros ataskaitoje, mokesčių mokėtojo naudota vienarūšė grupė palyginamųjų bendrovių, siekiant nustatyti atlyginimą už SMBV atliekamas funkcijas pagal NACE kodą „Arbatos ir kavos apdorojimas“ (218), buvo taip pat netinkama, taikant TGMM. Siekiant pakoreguoti vienarūšę grupę, Komisija atliko panašią analizę, remdamasi Amadeus duomenų baze, kaip ir sandorių kainodaros ataskaitoje, naudojant NACE kodą „Kavos arbatos, kakavos ir prieskonių didmeninė prekyba“. Kitas atrinkties kriterijus, kurį naudojo Komisija, atrinkdama vienarūšę grupę, buvo identiškas tiems, kuriuos naudojo „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje (219).

                  (394)

                  Norėdama palyginti, Komisija pašalino iš koreguojamos vienarūšės grupės bendroves, kurios daugiausiai platina produktus, neįskaitant kavos ir arbatos (tokius kaip prieskoniai, cukrus arba bendroves, parduodančias tik įrangą), ir paliko bendroves, dalyvaujančias skrudinime, taip gaunant dvylika palyginamų bendrovių.

                  (395)

                  Kadangi pusė iš šių dvylikos bendrovių nepateikė ataskaitų duomenų apie eksploatacines išlaidas (220) ir kadangi tie duomenys yra jautrūs apskaitos skirtumams tarp mokesčių jurisdikcijų, Komisija apskaičiavo pardavimo antkainį bendrovėms pakoreguotoje vienarūšėje grupėje. Šie skaičiavimų rezultatai pateikti 12 lentelėje.

                     12 lentelė

                     Palyginamųjų duomenų analizė remiantis didmeniniu platinimu

                              2007

                              2006

                              2005

                              2005-2007

                              company name

                              country

                              turnover

                              operating profit

                              total costs

                              material costs

                              Mark-up on Sales

                              turnover

                              operating profit

                              total costs

                              material costs

                              Mark-up on Sales

                              turnover

                              operating profit

                              total costs

                              material costs

                              Mark-up on Sales

                              average Mark-up on Sales

                              1

                              ETABLISSEMENTEN SAS KOFFIE

                              Belgium

                              30 872

                              1 683

                              29 189

                              20 311

                              5,45 %

                              28 128

                              1 155

                              26 973

                              19 167

                              4,11 %

                              21 204

                              646

                              20 558

                              13 125

                              3,05 %

                              4,20 %

                              2

                              TOSTADORES REUNIDOS SA

                              Spain

                              14 899

                              231

                              14 668

                              14 403

                              1,55 %

                              13 080

                              244

                              12 835

                              n.a.

                              1,87 %

                              11 618

                              206

                              11 412

                              n.a.

                              1,77 %

                              1,73 %

                              3

                              MAGAZZINI DEL CAFFE' S.P.A. O, IN FORMA ABBREVIATA: MDC SPA O MDC SPA

                              Italy

                              2 301

                              – 347

                              2 648

                              1 165

                              – 15,07 %

                              1 224

                              – 558

                              1 782

                              803

                              – 45,55 %

                              639

                              – 359

                              998

                              420

                              – 56,15 %

                              – 38,92 %

                              4

                              LA CITTADELLA S.P.A.

                              Italy

                              2 949

                              601

                              2 349

                              787

                              20,37 %

                              2 865

                              786

                              2 079

                              668

                              27,43 %

                              2 820

                              675

                              2 145

                              635

                              23,94 %

                              23,91 %

                              5

                              CAFFE' UNIVERSALE BUONO AROMATICO - C.U.B.A. CAFE'

                              Italy

                              1 397

                              181

                              1 217

                              511

                              12,92 %

                              1 210

                              67

                              1 143

                              480

                              5,54 %

                              1 005

                              50

                              955

                              439

                              4,95 %

                              7,80 %

                              6

                              CAFES TC-3 SAL

                              Spain

                              2 015

                              118

                              1 897

                              n.a.

                              5,87 %

                              1 881

                              73

                              1 808

                              n.a.

                              3,88 %

                              1 721

                              46

                              1 675

                              n.a.

                              2,65 %

                              4,13 %

                              7

                              ΚΟΥΙΔΗΣ, Α.& Π.& Λ., Α.Ε.Β.Ε.

                              Greece

                              12 880

                              832

                              12 048

                              n.a.

                              6,46 %

                              10 092

                              310

                              9 782

                              n.a.

                              3,07 %

                              10 126

                              212

                              9 914

                              n.a.

                              2,09 %

                              3,87 %

                              8

                              CAFFE' SELE S.R.L.

                              Italy

                              1 039

                              91

                              948

                              560

                              8,77 %

                              968

                              82

                              886

                              536

                              8,47 %

                              874

                              38

                              836

                              474

                              4,30 %

                              7,18 %

                              9

                              RICO CAFÉ' S.R.L.

                              Italy

                              306

                              1

                              305

                              181

                              0,40 %

                              263

                              3

                              260

                              143

                              1,32 %

                              211

                              2

                              209

                              139

                              1,11 %

                              0,94 %

                              10

                              CAFÉ GRAEXPRES SL

                              Spain

                              781

                              15

                              766

                              n.a.

                              1,92 %

                              710

                              7

                              703

                              n.a.

                              1,05 %

                              666

                              2

                              664

                              n.a.

                              0,31 %

                              1,09 %

                              11

                              CERDANYA CAFES SL

                              Spain

                              310

                              8

                              302

                              n.a.

                              2,63 %

                              320

                              6

                              314

                              n.a.

                              1,77 %

                              306

                              3

                              303

                              n.a.

                              1,11 %

                              1,84 %

                              12

                              IMPORCAFÉ – COMÉRCIO E TORREFACÇÃO DE CAFÉ, LDA

                              Portugal

                              321

                              14

                              307

                              146

                              4,28 %

                              23

                              6

                              317

                              139

                              1,75 %

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                              3,01 %

                              number of companies

                              12

                              12

                              11

                              12

                              lower quartile

                              1,7 %

                              1,5 %

                              1,1 %

                              1,5 %

                              median

                              4,9 %

                              2,5 %

                              2,1 %

                              3,1 %

                              upper quartile

                              7,6 %

                              4,8 %

                              4,0 %

                              5,5 %

                  (396)

                  Vienarūšės grupės bendrovių, iš esmės užsiimančių didmeniniu kavos platinimu, analizė leido apskaičiuoti 3,1 % medianinę pardavimo grąžą su tarpkvartiliniu pločiu nuo 1,5 % iki 5,5 %. Nors tarpkvartilinis plotis yra pateikiamas tik viename 2010 m. EBPO SK gairių punkte tarp kitų galimų rodiklių, skirtų palyginamumui (221), jį dažnai naudoja patarėjai mokesčių klausimais. Tačiau, siekiant išvengti bendrovių patiriamo pranašumo sandorių kainodaroje, kontroliuojamų sandorių kainodaroje reiktų naudoti tą intervalo tašką, kuris, tikėtina, yra artimiausias rinkos rezultatui.

                  (397)

                  Dabartiniu atveju SMBV IKS nustatyta SMBV mokestinė bazė yra už tarpkvartilinio intervalo, apskaičiuoto, remiantis koreguojama vienarūše grupe, su atlyginimu, kuris yra pagrįstas pardavimo antkainiu, ribų. Kaip nurodyta 13 lentelėje, kiekvienais metais, pradedant nuo 2008 m., SMBV apmokestinamas pelnas, apskaičiuotas remiantis SMBV IKS, buvo mažesnis, negu jos apmokestinamas pelnas apatiniame to intervalo taške, t. y. 1,5 % pardavimo.

                     13 lentelė

                              (EUR)

                              2007–2008

                              2008–2009

                              2009–2010

                              2010–2011

                              2011–2012

                              2012–2013

                              2013–2014

                              SMBV pardavimas

                              128 784 681

                              135 677 607

                              142 627 243

                              184 159 097

                              286 217 379

                              327 632 453

                              350 538 852

                              SMBV apmokestinamos pajamos remiantis ginčijamu išankstiniu susitarimu

                              1 499 118

                              1 703 001

                              1 653 318

                              1 430 620

                              1 581 461

                              1 535 460

                              1 667 869

                              Apmokestinamų pajamų apatinis intervalas (1,5 %)

                              1 931 770

                              2 035 164

                              2 139 409

                              2 762 386

                              4 293 261

                              4 914 487

                              5 258 083

                              Intervalo apmokestinamų pajamų vidurkis (3,1 %)

                              3 992 325

                              4 206 006

                              4 421 445

                              5 708 932

                              8 872 739

                              10 156 606

                              10 866 704

                              Apmokestinamų pajamų viršutinis intervalas (5,5 %)

                              7 083 157

                              7 462 268

                              7 844 498

                              10 128 750

                              15 741 956

                              18 019 785

                              19 279 637

                              SMBV apmokestinamos pajamos procentais nuo pardavimo

                              1,2 %

                              1,3 %

                              1,2 %

                              0,8 %

                              0,6 %

                              0,5 %

                              0,5 %

                  (398)

                  Tarpkvartilinio pločio dydis nuo 1,5 % iki 5,5 % yra pagrįstas finansiniais 2005–2007 m. laikotarpio, kuris yra artimiausias laikotarpis iki SMBV IKS sudarymo, duomenimis. Nustatyta, kad IKS patvirtinta mokestinė bazė įvairiais stebėjimo laikotarpiais yra už to pločio ribų (222).

                  (399)

                  Nustatydamas įprastomis ir rinkos sąlygomis SMBV mokamą atlyginimą, „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais buvo neteisus, laikydamas SMBV gamybos bendrove, kurios atlyginimas yra pagrįstas eksploatacinėmis išlaidomis, ir tai toliau patvirtinama, lyginant bendrovės vidaus duomenis su SMC. SMC yra vienintelė kita grupės „Starbucks“ bendrovė, pati savo bendrovės viduje užtikrinanti skrudinimo veiklų vykdymą (223). Kadangi mokesčių tikslais ši bendrovė yra konsoliduota su„Starbucks US“, „Starbucks“ neturi jokių paskatų perkelti šios bendrovės pelną, sumokant „Starbucks Corporation“ autorinius atlyginimus. Taigi, nors SMC apskaita nėra audituota, bendrovė yra įkurta įkurta, turint tikrų verslo tikslų, be mokestinių išskaičiavimų. Remiantis šia apskaita, SMC yra daugiau kaip [40–50] kartų pelningesnė už SMBV IKS patvirtintą atlyginimą SMBV, atsižvelgiantį į eksploatacinių išlaidų grąžą. Kaip paaiškinta 140 konstatuojamojoje dalyje ir parodyta 9 lentelėje, kai SMBV IKS yra patvirtintas [9–12] % pelno antkainis virš eksploatacinių išlaidų, SMC tas rodiklis keturis paskutinius apskaitinius laikotarpius buvo 500 %.

                  (400)

                  Komisijos atliekamų veiksmų tikslas, kuris apibūdintas 392–398 konstatuojamosiose dalyse, nėra apskaičiuoti įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlyginimą už SMBV atliekamas funkcijas grupėje „Starbucks“. Komisija patvirtina, kad pirmiau pateiktas intervalas nėra pagrindžiamas pakankama palyginamumo analizė ir kad šia veikla tiesiog manoma atkartoti patarėjo mokesčių klausimais analizę, jeigu nebūtų buvusios tinkamai nustatytos funkcijos. Tiksliau, Komisijos atliekamų veiksmų tikslas yra parodyti, kad netgi jeigu Komisijos padarytos išvados, pateiktos 9.2.3.3 ir 9.2.3.4 skirsniuose, būtų neteisingos, patarėjo mokesčių klausimais netinkamas SMBV pagrindinių funkcijų nustatymas ir jo netinkamas eksploatacinių išlaidų, kaip pelno lygio rodiklio, parinkimas, taikant TGMM, patvirtina, kad metodika, kurią pasiūlė patarėjas mokesčių klausimais sandorių kainodaros ataskaitoje ir patvirtino SMBVIKS, nustatant SMBV mokestinę bazę Nyderlanduose, neužtikrina patikimo rinka pagrįsto rezultato priartinimo, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo. Kadangi dėl Nyderlandų patvirtintos SMBV IKS metodikos sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, tas IKS, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, bus laikomas kaip suteikiantis SMBV atrankųjį pranašumą.

            d)   Darbo kapitalo koregavimo netinkamumas

                  (401)

                  Sandorių kainodaros ataskaitoje „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais siūlo „Konversijos antkainio koregavimą“, kurį Nyderlandai pateikė kaip darbo kapitalo koregavimą, tačiau panaudota metodika nedaro poveikio nei palyginamų bendrovių darbo kapitalu, nei SMBV darbo kapitalui. Darbo kapitalas yra apyvartinių atsargų ir iš prekybos gautinų pajamų suma, finansuojama prekybos mokėtinomis sumomis. Nėra nuolatinės priklausomybės tarp koregavime naudojamo SUPP ir darbo kapitalo poreikių. Visų pirma, bendrovė, turinti dideles žaliavų sąnaudas, gali turėti mažus darbo kapitalo poreikius, jeigu ji efektyviai apdoroja savo išteklius. Darbo kapitalo koregavimu siekiama nustatyti galimus atsargų ir mokėtinų sumų iš prekybos bei mokėjimų proceso skirtumus, kurių negalima nustatyti, naudojant bendrovės naudojamas žaliavas.

                  (402)

                  Todėl Komisija mano, kad patarėjo mokesčių klausimais atliktas „darbo kapitalo koregavimas“ nebuvo tinkamas nurodytam tikslui ir skirtumų, naudojant darbo kapitalą, koregavimui. Sandorių kainodaros ataskaitoje nepateikiama jokių faktų dėl tokio koregavimo tinkamumo. Todėl Nyderlandų argumentas, kad 2010 m. EBPO SK gairių III skyriaus priede pateiktas metodas, nors tuo pat metu ir galimas, nebuvo įtrauktas į 1995 m. EBPO gaires, kurios galiojo IKS sudarymo metu (224), nėra tinkamas.

                  (403)

                  Atsakydami į Komisijos abejones dėl darbo kapitalo koregavimo, išreikštas Sprendime pradėti procedūrą (225), Nyderlandai pateikė antkainio, apskaičiuoto naudojant koregavimo metodiką skirtingais laikotarpiais, skirtingą palūkanų normą ir galiausiai naudojant tą pačią palūkanų normą kaip nuorodą, bet ne pridedant, o atimant 50 bazinių taškų, simuliaciją. Tačiau šios simuliacijos neišsklaidė abejonių. Komisija neišreiškė abejonių dėl „Starbucks“ patarėjo mokesčių klausimais naudoto laikotarpio sandorių kainodaros ataskaitoje. Priešingai, Sprendimo pradėti procedūrą 101 konstatuojamojoje dalyje Komisija pažymi, kad hipotetinis žaliavų atlyginimas buvo nustatytas, remiantis EURIBOR, prie kurios buvo pridėta 50 bazinių taškų, nepaaiškinant jų lygio. Nyderlandai nepaaiškina to lygio, pateikdami simuliacijas su skirtingomis palūkanų normomis ir skirtingu 50 bazinių taškų pasiskirstymu, apie kuriuos taip ir nepaaiškinama.

                  (404)

                  Dėl Nyderlandų pateiktos simuliacijos, kurioje SMBV ikimokestinis pelnas, padalintas iš visų sąnaudų, įskaitant SUPP, yra palygintas su ikimokestinio pelno santykiu su visomis konkurentų sąnaudomis (226), Komisija pažymi, kad Nyderlandai nurodo intervalą, kuris pagrįstas informacija, gauta po SMBV IKS sudarymo. Jeigu ikimokestinio pelno tarpkvartilinis plotis visoms sąnaudoms yra nustatytas, remiantis vienarūšių bendrovių finansiniais duomenimis 2001–2005 m. laikotarpiui, kaip naudojama sandorių kainodaros ataskaitoje, šis plotis būtų nuo 4,9 % iki 13,1 %, SMBV pelnas per tą laikotarpį būtų už to pločio ribų (227). Pavyzdžiui, 2008 m. SMBV ikimokestinis pelnas nuo visų sąnaudų buvo 1,2 % ir sumažėjo 0,5 % 2014 m.

                  (405)

                  Nyderlandai taip pat nurodo 2012 m. Tarptautinio sandorių kainodaros žurnalo straipsnį, kuriame teigiama, kad tiek eksploataciją vykdantiems, tiek gamybą perkeliantiems gamintojams visos sąnaudos, įskaitant SUPP, yra geriausias pelno lygi rodiklis. Straipsnyje taip pat pateikiamas palyginimas tarp maržos visoms eksploataciją vykdančių gamintojų sąnaudoms ir gamybą perkeliančių gamintojų sąnaudoms. Ši analizė rodo, remiantis pasirinktu pavyzdžiu, kad gamybą perkeliantys gamintojai gali turėti aukštesnes maržas visoms sąnaudoms, nei eksploataciją vykdantys gamintojai. Tačiau, nepaisant bendrojo straipsnyje pateikto empirinio tyrimo rezultato galiojimo, straipsnio teiginiai greičiau prieštarauja, nei palaiko Nyderlandų argumentą, kad mažos rizikos gamintojų pelningumas turėtų būti pakoreguotas mažinant jį, lyginant su eksploataciją vykdančiais gamintojais. Tai yra todėl, kad Nyderlandai patvirtino sąnaudų maržos sumažinimą, atsižvelgiant į faktą, kad SMBV nėra pilnai eksploataciją vykdanti įmonė, nes empiriniai straipsnio duomenys rodo, kad aukštesnė marža būtų tinkama.

                  (406)

                  Galiausiai, sandorių kainodaros ataskaitoje taip pat pripažįstamas žymus sąnaudų bazės, naudojamos apskaičiuojant mokestinę bazę 2008 m., sumažinimas, lyginant su ankstesne situacija, neįtraukiant (neasocijuotos gamybos bendrovės 1), nors SMBV veiklos nepasikeitė ir komerciniai santykiai su (neasocijuota gamybos bendrove 1) taip pat nepasikeitė. Atsižvelgiant ir į neteisingą faktinių SMBV veiklų klasifikaciją, patvirtinimas neatrodo pakankamai pagrįstas.

                  (407)

                  Apibendrinant galima teigti, kad, netgi jeigu palyginamųjų duomenų analizė nebuvo pagrįsta neteisinga SMBV veiklų, kaip kavos skrudinimo, klasifikacija ir „Starbucks“ patarėjas mokesčių klausimais nenaudojo netinkamai eksploatacinių išlaidų vietoj pardavimo, kaip pelno lygio rodiklio, taikydamas TGMM, darbo kapitalo koregavimo naudojimas ir (neasocijuotos gamybos bendrovės 1) sąnaudų neįtraukimas į SMBV mokestinę bazę rodo, kad sandorių kainodaros ataskaitoje siūloma ir SMBV IKS patvirtinta metodika nesudaro sąlygų patikimam rinka pagrįsto rezultato priartinimui, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo.

                  (408)

                  Priimant šią metodiką, dėl kurios sumažėja SMBV mokestinis įsipareigojimas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, SMBV IKS suteikia atrankųjį pranašumą.

            9.2.4.   Pagalbinis pagrindimas: atrankusis pranašumas dėl nukrypimo nuo dekreto

                  (409)

                  Nyderlandai ir „Starbucks“ tvirtina, kad dekretas sudaro atitinkamą orientacinę sistemą, pagal kurią turi būti nustatomas atrankusis pranašumas, atsirandantis dėl SMBV IKS.

                  (410)

                  Kaip pažymėta 245–251 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nesutinka su Nyderlandų ir „Starbucks“ teiginiais dėl taikytinos orientacinės sistemos. Tačiau pagalbiniame pagrindime Komisija daro išvadą, kad SMBV IKS taip pat suteikia SMBV atrankųjį pranašumą, atsižvelgiant į labiau apribotą orientacinę sistemą, sudarytą iš grupės bendrovių, taikančių sandorių kainodarą, kuriai galioja CIT 8b straipsnio 1 dalis ir dekretas.

                  (411)

                  Laikoma, kad CIT 8b straipsnio 1 dalyje ir dekrete yra nustatytas įprastų rinkos sąlygų principas pagal Nyderlandų mokesčių teisę, pagal kurią sandoriai tarp grupės vidaus bendrovių turėtų būti atlyginami taip, lyg jie būtų patvirtinti nepriklausomų bendrovių, vykdančių derybas panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis. Ypatingai dekreto preambulėje yra aiškinama, kad įprastų rinkos sąlygų principas, kaip nustatyta EBPO SK gairėse, buvo perkeltas į nacionalinę teisę ir kad tos gairės yra tiesiogiai taikomos Nyderlandams (228).

                  (412)

                  Atsižvelgiant į tai, kad Komisija jau buvo parodžiusi 9.2.3.1 skirsnyje, jog SMBV IKS patvirtina tam tikrus metodologinius „Starbucks“ mokesčių mokėtojo pasirinkimus, atsižvelgiant į sandorių kainodarą, kurie negali būti laikomi užtikrinančiais patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą ir dėl kurių atsiranda SMBV mokestinio įsipareigojimo Nyderlanduose sumažėjimas, Komisija gali panašiai padaryti išvadą, kad tas IKS taip pat suteikia atrankųjį pranašumą, vadovaujantis labiau ribota orientacine sistema pagal CIT 8b straipsnio 1 dalį ir dekretą.

            9.2.5.   Pateisinimas

                  (413)

                  Nei Nyderlandai, nei „Starbucks“ nepateikė jokio galimo pateisinimo, susijusio su atrankiuoju SMBV traktavimu dėl SMBV IKS. Komisija primena, kad šiuo požiūriu tokio pateisinimo našta tenka valstybei narei.

                  (414)

                  Bet kuriuo atveju, Komisija negalėjo nustatyti jokių galimų priežasčių, norint pateisinti lengvatinį traktavimą, dėl kurio SMBV gautų naudos iš SMBV IKS taikymo, kuri, galima sakyti, kyla tiesiogiai iš vidinių, pagrindinių arba vadovaujančių orientacinės sistemos principų arba yra būdingų mechanizmų rezultatas, būtinas šios sistemos funkcionavimui ir veiksmingumui (229), nepriklausimai nuo to, ar ta orientacinė sistema yra bendroji Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistema, kaip nustatė Komisija, ar dekretas, kurį siūlo Nyderlandai ir „Starbucks“.

            9.2.6.   Išvada dėl atrankiojo pranašumo buvimo

                  (415)

                  Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, SMBV IKS suteikia SMBV atrankųjį pranašumą, nes susitarimu patvirtinamas metodas, kuriuo nustatomas pelno priskyrimas SMBV grupėje „Starbucks“, kuris negali būti laikomas užtikrinančiu patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo, ir kuris sukelia SMBV mokestinio įsipareigojimo pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą sumažėjimą, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamą pelną pagal tą sistemą nustato rinka.

                  (416)

                  Remdamasi šalutiniais argumentais, Komisija daro išvadą, kad SMBV IKS, patvirtindamas pagal dekretą, remiantis CIT 8b straipsnio 1 dalimi, metodą, pagal kurį nustatomas pelno priskyrimas SMBV, nelaikomai užtikrinančia patikimą rinka pagrįsto rezultato priartinimą, laikantis įprastų rinkos sąlygų principo, ir dėl kurio atsiranda SMBV mokestinio įsipareigojimo sumažėjimas, lyginant su kitomis grupės bendrovėmis, apmokestinamomis Nyderlanduose, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, suteikia SMBV atrankųjį pranašumą.

            9.3.   Ginčijamos priemonės pagalbos gavėjas

                  (417)

                  Komisija mano, kad, atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, SMBV IKS suteikia atrankųjį pranašumą SMBV, nes dėl jo sumažėja įmonės apmokestinamasis pelnas Nyderlanduose, lyginant su neintegruotomis bendrovėmis, kurių apmokestinamasis pelnas nustatomas rinkos sąlygomis sudaromais sandoriais. Tačiau Komisija pažymi, kad SMBV sudaro dalį tarptautinės įmonių grupės, t. y. grupės „Starbucks“, ir SMBV vaidmuo toje grupėje atlyginamas atsižvelgiant į SMBV IKS.

                  (418)

                  Taikant valstybės pagalbos taisykles, keli atskiri juridiniai subjektai gali būti laikomi sudarančiais vieną ekonominį vienetą. Tas ekonominis vienetas laikomas atitinkama įmone, gaunančia naudos iš pagalbos priemonės. Kaip anksčiau yra nusprendęs Teisingumo Teismas, „konkurencijos įstatyme terminas „įmonė“ turi būti suprantamas kaip ekonominio vieneto paskyrimas <…>, netgi jeigu teisiškai tas ekonominis vienetas susideda iš kelių fizinių arba juridinių asmenų.“ (230) Norint nustatyti, ar kelios įmonės sudaro ekonominį vienetą, Teisingumo Teismas tikrina, ar vienas iš subjektų neturi kito subjekto kontrolinio akcijų paketo arba ar juos sieja funkciniai, ekonominiai ir struktūriniai ryšiai (231). Dabartinėje byloje įmonę SMBV pilnai kontroliuoja „Alki LP“, kurią savo ruožtu kontroliuoja grupė „Starbucks“ (232).

                  (419)

                  Be to, būtent grupė „Starbucks“ priėmė sprendimą įkurti SMBV Nyderlanduose ir todėl grupė „Starbucks“, gaunanti naudos iš SMBV IKS, nes tame IKS, kaip nurodyta 45 konstatuojamojoje dalyje, nustatomas pelnas, kuris turėtų būti priskirtas SMBV toje įmonių grupėje už funkcijas, kurias ši įmonė teikė tos grupės bendrovėms. Galiausiai, SMBV IKS yra kainodaros susitarimas, kuriame patvirtinama sandorių kainodaros metodika grupėje „Starbucks“ vykdomiems sandoriams, taip, kad bet koks palankus Nyderlandų mokesčių administratoriaus mokestinis traktavimas SMBV požiūriu duotų naudos visai grupei „Starbucks“, suteikiant papildomus išteklius ne SMBV, bet ir visai grupei. Kitaip tariant, kaip aptarta 257 konstatuojamojoje dalyje, kai reikalaujama, kad sandorių kainodara būtų nustatomos kainos ir paslaugos įvairiose vienos ir tos pačios grupės įmonėse, sandorio kainos nustatymas turėtų poveikį savo pobūdžiu daugiau nei vienai grupės bendrovei (kainos padidėjimas vienoje bendrovėje sumažintų kitos bendrovės pelną).

                  (420)

                  Todėl, nepaisant to, kad grupė sudaro skirtingi juridiniai asmenys, sandorių kainodaros susitarimų atžvilgiu šios bendrovės turi būti laikomos kaip viena grupė, gaunanti naudos iš ginčijamos pagalbos priemonės (233).

                  (421)

                  Galiausiai, šioje byloje SMBV mokestinės bazės Nyderlanduose nustatymas turi įtakos „Alki LP“ autoriaus mokėjimams, nes autoriniai atlyginimai atitinka bet kokį SMBV apskaitytą pelną, kuris apibūdintas aukščiau ir yra [9–12] % eksploatacinių išlaidų, kaip patvirtinta SMBV IKS (234). Todėl SMBV mokesčių įsipareigojimo sumažinimas ne tik yra naudingas SMBV, bet taip pat ir „Alki LP“, o kartu ir grupei „Starbucks“.

            9.4.   Išvada dėl pagalbos buvimo

                  (422)

                  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad SMBV IKS, kurį sudarė Nyderlandų mokesčių administratorius, suteikia MBV ir grupei „Starbucks“ atrankųjį pranašumą, kuris yra susijęs su Nyderlandais, finansuojamas valstybės lėšomis ir iškreipia arba sukelia grėsmę iškreipti konkurenciją ir gali turėti įtakos ES vidaus prekybai. Todėl, pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, SMBV IKS sudaro valstybės pagalbą.

                  (423)

                  Kadangi dėl SMBV IKS atsiranda mažesni mokesčiai, kuriuos įprastai turėtų mokėti SMBV, vykdydama verslo veiklas, šis IKS turi būti laikomas pagalba SMBV ir grupės „Starbucks“ veiklai.

            9.5.   Įrodymai, kuriais Komisija rėmėsi, nustatydama pagalbą

                  (424)

                  Vienas iš argumentų, kuriuos pateikė Nyderlandai administracinės procedūros metu, yra tai, kad Nyderlandų mokesčių administratorius, sudarydama sutartį su SMBV, neturėjo kai kurios informacijos, kuria Komisija rėmėsi sprendime pradėti procedūrą, taip pat duomenų, kuriais buvo remiamasi oficialios tyrimo procedūros metu. Todėl Nyderlandai kaltina Komisiją, kad ji, atlikdama tyrimą dėl SMBV, analizavo praeities faktus..

                  (425)

                  Pavyzdžiui, kadangi SMBV, kaip rangovinio gamintojo, klasifikacija IKS sudarymo metu yra susijusi su SMBV atliekamomis funkcijomis, ji taip pat yra susijusi su kitomis veiklomis, tokiomis kaip rinkos tyrimas arba nematerialiojo turto amortizacija, kuri atsirado tik vėliau ir todėl Nyderlandų mokesčių administratorius negalėjo atsižvelgti į ją, sudarydama SMBV IKS 2008 m. Lygiai taip pat, tas faktas, kad žalių kavos pupelių sąnaudos žymiai išaugo po 2010 m., kas rodo, kad autorinių atlyginimų mokėjimai buvo finansuojami iš kitų veiklų, o ne iš skrudinimo veiklos, priešingai įprastų rinkos sąlygų principui, tapo aiškus, tik sudarius IKS.

                  (426)

                  Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad didelė dalis argumentų, pagrindžiančių Komisijos išvadą, jog SMBV IKS neatitinka įprastų rinkos sąlygų principo, remiasi ta informacija ir duomenimis, kuriuos Nyderlandų mokesčių administratorius turėjo IKS sudarymo metu. Visų pirma tai yra susiję su keletu skrudinimo ir gamybos susitarimų tarp „Starbucks“ ir trečiųjų šalių, kurios išvardintos 148–150 konstatuojamosiose dalyse, informacija apie SMBV atliekamų funkcijų sudėtingumą ir „Alki LP“ informaciją apie abejonių sukėlusią SMBV, kaip mažos rizikos gamybą perkėlusios į kitas įmones įmonės klasifikaciją bei tinkamumą naudoti eksploatacines išlaidas, kaip pelno lygio rodiklį, vietoj pardavimo ir žaliavų antkainio padidėjimą 50 bazinių taškų (235).

                  (427)

                  Dėl informacijos apie žalios kavos pupeles Komisija pažymi, kad sandorių kainodaros ataskaitoje yra išvardinti žalios kavos pupelių tiekimo susitarimai tarp SMBV ir SCTC, kaip vieni iš stambiausių sandorių ir bendrovės vidaus srautų, tačiau joje nėra išnagrinėta ir išanalizuota, ar SCYC nustatyta SMBV kaina už žalias kavos pupeles atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, kadangi patarėjas mokesčių klausimais, priešingai, siekdamas apskaičiuoti atlyginimą, remiantis SMBV skrudinimo funkcija, pasitikėjo TGMM.

                  (428)

                  Jeigu sandorių kainodaros ataskaita būtų tinkamai išanalizavusi tą susitarimą, SMBV IKS prašymo tikslais būtų buvęs nustatytas įprastomis rinkos sąlygomis mokamas atlyginimas už žalias kavos pupeles (236). Todėl, jeigu SMBV IKS būtų apėmęs žalių kavos pupelių sandorį, įprastomis rinkos sąlygomis mokamas atlyginimas, patvirtintas 2008 m., nebūtų leidęs nepagrįstai padidinti kainą už žalias kavos pupeles nuo 2011 m.

                  (429)

                  Bet kuriuo atveju, kaip paaiškinta 348 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, „Starbucks“ nepateikė jokių galiojančių patvirtinimų dėl žalių kavos pupelių kainos padidėjimo 2010 m., todėl argumentas yra netinkamas.

                  (430)

                  Be to, informaciją apie antkainį, taikomą tam sandoriui, Nyderlandų mokesčių administratorius galėjo gauti SMBV IKS sudarymo metu ir, jeigu ta administracija būtų prašiusi tos informacijos, ji būtų parodžiusi [maždaug 3 %] SUPP įprastomis rinkos sąlygomis taikomą antkainį SCTC (237), kuris bet kuriuos atveju yra žemesnis, negu [apie 6 %] antkainis ir atitinkama SUPP [maždaug 9 %] bendroji marža, kurią Komisija 358 konstatuojamojoje dalyje laiko atitinkančią įprastų rinkos sąlygų principą. Jeigu tas antkainis būtų buvęs patvirtintas IKS, SCTC būtų išvengusi antkainio padidėjimo iki vidutiniškai [apie 18 %] per 2011 m. laikotarpį ir toliau, nesant prašymo pakeisti IKS. Šiuo atžvilgiu Komisija primena, kad SMBV IKS deklaruojama, jog jis galioja dešimt metų, jeigu SMBV pateiktos principinės nuostatos yra teisingos, o joms esant neteisingoms, IKS turėtų būti laikomas nutrauktu.

            9.6.   Pagalbos suderinamumas

                  (431)

                  Valstybės pagalba yra laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu ji yra susijusi su bet kuriomis Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje išvardintomis kategorijomis (238), ir ji gali būti laikoma suderinama su tarptautine rinka, jeigu Komisija nustato, kad ji yra susijusi su bet kuriomis Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje išvardintomis kategorijomis. Tačiau pagalbą suteikia valstybė narė, kuri prisiima naštą įrodyti, kad jos suteikiama valstybės pagalba, pagal Sutarties 107 straipsnio 2 dalį arba 107 straipsnio 3 dalį, yra suderinama su vidaus rinka.

                  (432)

                  Nyderlandai nepasitelkė jokių įrodymų, kad nustatytų bet kurios iš šių nuostatų suderinamumą su valstybės pagalba, kurią jie suteikė, sudarant SMBV IKS.

                  (433)

                  Be to, kaip paaiškinta 423 konstatuojamojoje dalyje, SMBV IKS turėtų būti laikomas suteikiančiu veiklos pagalbą SMBV ir grupei „Starbucks“. Bendruoju atveju, tokia pagalba paprastai negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu ji nepadeda plėtoti tam tikrų veiklų arba tam tikrų ekonominių zonų, arba jeigu tam tikros mokestinės lengvatos neturi ribotos trukmės, laipsniškai mažinamos arba proporcingoms priemonėms, kurios būtinos konkrečioms ekonominėms problemoms spręsti.

                  (434)

                  Taigi, SMBV ir „Starbucks“ Nyderlandų suteikta valstybės pagalba, sudarant SMBV IKS, yra nesuderinama su vidaus rinka.

            9.7.   Pagalbos neteisėtumas

                  (435)

                  Pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie bet kokius savo planus suteikti pagalbą (įpareigojimas pranešti) ir jos negali patvirtinti jokių siūlomų pagalbos priemonių, kol Komisija nepriima galutinio sprendimo dėl minėtos pagalbos (sustabdymo pareiga).

                  (436)

                  Komisija pažymi, kad Nyderlandai nepranešė Komisijai apie jokius planus suteikti ginčijamą pagalbos priemonę, taip pat neatsižvelgė į sustabdymo pareigą, išdėstytą Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje. Todėl pagal Reglamento (ES) 2015/1589 (239) 1 straipsnio f dalį SMBV IKS sudaro neteisėtą pagalbą, kuri yra patvirtinta prieštaraujant Sutarties 108 straipsnio 3 daliai.

            10.   LĖŠŲ SUSIGRĄžINIMAS

                  (437)

                  Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Komisija privalo nurodyti susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą. Šiame straipsnyje taip pat nustatyta, kad atitinkama valstybė narė imasi visų būtinų priemonių neteisėtai pagalbai, kuri nustatoma esanti nesuderinama, susigrąžinti. 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalba turi būti susigrąžinta, įskaitant palūkanas nuo neteisėtos pagalbos patekimo pas pagalbos gavėją dienos iki veiksmingo jos susigrąžinimo dienos. Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (240) smulkiai paaiškinami metodai, naudotini apskaičiuojant susigrąžinimo palūkanas. Galiausiai Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad „pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą“.

            10.1.   Teisėti lūkesčiai

                  (438)

                  Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Komisija nereikalauja susigrąžinti pagalbos, jeigu tai prieštarauja bendrajam teisės principui.

                  (439)

                  NOB yra vienintelė suinteresuota šalis, kuri kelia klausimą, susijusį su teisėtais lūkesčiais. Visų pirma, reiktų pažymėti, kad teisėtų lūkesčių principą gali pasitelkti tik tie, kurie privalo grąžinti pagalbą (241), būtent „Starbucks“, ir kad „Starbucks“ nepateikė šiuo požiūriu jokių argumentų.

                  (440)

                  Bet kuriuo atveju, kad reikalavimas dėl teisėtų lūkesčių būtų įvykdytas, tie lūkesčiai turi atsirasti prieš Komisijos veiksmus konkrečių garantijų forma (242). Tai reiškia, kad teisėti lūkesčiai turi kilti iš ankstesnių Komisijos veiksmų, pagal kuriuos, pavyzdžiui, jau buvo patvirtinta tokia pati arba panaši pagalbos schema. NOB nenurodo jokių tokių Komisijos veiksmų.

                  (441)

                  Todėl NOB pateiktas teisėtų lūkesčių argumentas, susijęs su neteisėtos pagalbos, kurią Nyderlandai suteikė bendrovei „Starbucks“ priimdami ginčijamą bendrovei SMBV palankų sprendimą dėl mokesčių, susigrąžinimu, yra nepagrįstas.

            10.2.   Lėšų susigrąžinimo metodika

                  (442)

                  Jei Komisija nustato, kad ši pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, pagal Sutartį ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką ji turi teisę priimti sprendimą, kad atitinkama valstybė narė panaikintų arba pakeistų tą pagalbą. Teismas taip pat nuosekliai laikėsi pozicijos, kad įpareigojant valstybę panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama atkurti iki tol buvusią padėtį. Todėl Teismas nustatė, kad tą tikslą galima pasiekti, pagalbos gavėjui grąžinant neteisėtos pagalbos būdu suteiktą sumą, taip netenkant pranašumą, kuriuo jis būtų pasinaudojęs savo konkurentų atžvilgiu rinkoje, ir atkuriant prieš mokėjimą buvusią padėtį.

                  (443)

                  Jokia Sąjungos teisės nuostata neįpareigoja, kad Komisija, nurodydama susigrąžinti pagalbą, kuri pripažįstama kaip nesuderinama su vidaus rinka, nustatytų tikslią susigrąžintinos pagalbos sumą. Komisijos sprendime pakanka pateikti informaciją, iš kurios valstybė narė ir pagalbą gavusi įmonė galėtų pačios be didelių sunkumų nustatyti šią sumą (243).

                  (444)

                  Atsižvelgiant į neteisėtą valstybės pagalbą mokestinių priemonių forma, Pranešimo dėl verslo apmokestinimo 35 punkte nurodoma, kad grąžinta suma turėtų būti apskaičiuojama, remiantis palyginimu tarp faktiškai sumokėtų mokesčių ir tos sumos kuri turėjo būti sumokėta, jeigu buvo taikyta bendrai taikoma taisyklė.

                  (445)

                  Kaip nurodyta 339–341 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad palyginimas su palyginamaisiais nepriklausomais sandoriais, naudojant PNK metodą, tam tikrose skrudinimo IN licencijavimo tvarkose, pateiktose keliuose susitarimuose dėl skrudinimo, gamybos ir paskirstymo, kuriuos „Starbucks“ sudarė su trečiosiomis šalimis, rodo, kad SMBV sumokėto „Alki LP“ autorinio atlyginimo už skrudinimo IN vertė įprastomis rinkos sąlygomis yra lygi nuliui. Kitaip tariant, šiuose konkrečiuose santykiuose neturėtų būti privalomas joks autorinis atlyginimas už tą IN, nes neatrodo, kad SMBV gautų kokią nors naudą iš skrudinimo IN, kurią pagal licenciją suteikė „Alki LP“, naudojimo.

                  (446)

                  Atsižvelgiant į šią išvadą, Nyderlandai turėtų laikyti apskaitytą SMBV pelną, neatskaitant nuo to pelno SMBV sumokėtus autorinius atlyginimus „Alki LP“ už skrudinimo IN licencijavimą, pradiniu tašku, nuo kurio turėtų būti nustatytas SMBV mokestinis įsipareigojimas Nyderlanduose, siekiant tinkamai užtikrinti, kad SMBV IKS būdu suteikta pagalba būtų pašalinta, ją susigrąžinant.

                  (447)

                  Be to, atsižvelgiant į Komisijos padarytą išvadą 358 konstatuojamojoje dalyje, kad SCTC parduotų SMBC žalių kavos pupelių vidutinis [maždaug 6 %] antkainis už laikotarpį nuo 2011 mokestinių metų ir žalių kavos pupelių kainos, parduotų SMBV, kainos, atitinkančios bendrąją [maždaug 9 %] maržą SCTC sudaro patikimą įprastomis rinkos sąlygomis taikomos kainos priartinimą, SMBV apskaitos pelnas 2011 mokestiniams metams turėtų padidėti žalių kavos pupelių bendrosios maržos skirtumu, veiksmingai taikomu per tą laikotarpį, ir bendrąją SCTC SUPP [maždaug 9 %] marža.

                  (448)

                  Yra skirtumas tarp atitinkamos apskaityto pelno sumos, gautos šiuose dviejuose etapuose, kaip nurodyta 446 ir 447 konstatuojamosiose dalyse, kuris yra pilnai apmokestintas pagal bendrąją Nyderlandų įmonių pajamų mokesčių sistemą ir įmonių pajamų mokesčius, veiksmingai SMBV mokamus Nyderlandams nuo 2007 m. spalio 1 d., sudarančius pagalbos sumą, kurią SMBV ir grupė „Starbucks“ turi grąžinti, siekiant panaikinti pranašumą, kurį SMBV ir grupė „Starbucks“ gavo iš Nyderlandų dėl SMBV IKS.

            10.3.   Ūkio subjektas iš kurio turi būti susigrąžinta pagalba

                  (449)

                  Atsižvelgdama į pastabas 417–421 konstatuojamosiose dalyse Komisija mano, kad Nyderlandai turi visų pirma susigrąžinti iš SMBV neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, suteiktą pagal SMBV IKS. Jei SMBV negali grąžinti visos pagalbos sumos, gautos pagal SMBV IKS, likusią šios pagalbos dalį Nyderlandai turi susigrąžinti iš „Starbucks Corporation“, nes tai yra grupę „Starbucks“ valdanti įmonė, užtikrinant, kad suteikta lengvata būtų panaikinta, o grąžinus lėšas būtų atkurta rinkoje anksčiau buvusi situacija.

            11.   IŠVADA

                  (450)

                  Apibendrindama Komisija mano, kad Nyderlandai neteisėtai suteikė valstybės pagalbą bendrovei „Starbucks“ ir grupei „Starbucks“, sudarydami SMBV IKS, ir taip pažeidė Sutarties 108 straipsnio 3 dalį. Šią pagalbą Nyderlandai privalo susigrąžinti pagal Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnį iš SMBV, o jeigu ši negali sugrąžinti visos pagalbos sumos, likusią pagalbos dalį – iš „Starbucks Corporation“,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Išankstinės kainodaros susitarimas, kurį Nyderlandai sudarė 2008 m. balandžio 28 d. su „Starbucks Manufacturing EMEA B.V.“ ir kuris sudarė galimybes pastarajai nustatyti savo metinį įmonės pajamų mokesčio įsipareigojimą dešimties metų laikotarpiui, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį sudaro pagalbą, kuri yra nesuderinama su vidaus rinka ir kurią Nyderlandai neteisėtai patvirtino, pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį.
      2 straipsnis
      1.   Nyderlandai turi iš „Starbucks Manufacturing EMEA B.V.“ susigrąžinti nesuderinamą ir neteisėtą pagalbą, kuri nurodyta 1 straipsnyje.
      2.   Bet kuri suma, kuri bus nesusigrąžinta iš „Starbucks Manufacturing EMEA B.V.“ pagal 1 dalį, turi būti susigrąžinta iš „Starbucks Corporation“.
      3.   Susigrąžinamai sumai taikomos palūkanos, skaičiuojamos nuo tos sumos suteikimo pagalbos gavėjui datos iki jų faktinio susigrąžinimo.
      4.   Palūkanų norma taikoma pagrindinei sumai ir sukauptoms palūkanoms pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.
      3 straipsnis
      1.   1 straipsnyje nurodytos suteiktos pagalbos susigrąžinimas turi būti atliktas nedelsiant ir veiksmingai.
      2.   Nyderlandai turi užtikrinti, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.
      4 straipsnis
      1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie sprendimą Nyderlandai turi pateikti informaciją apie metodiką, kuri buvo naudota pagalbos sumai apskaičiuoti.
      2.   Nyderlandai nuolat praneša Komisijai apie pažangą, padarytą įgyvendinant nacionalines priemones, kurių imtasi 1 straipsnyje nurodytai pagalbai susigrąžinti, kol ji bus visa susigrąžinta. Komisijos prašymu Nyderlandai turi nedelsiant pateikti informaciją apie priemones, kurių ėmėsi arba ketina imtis šiam sprendimui įgyvendinti.
      5 straipsnis
      Šis sprendimas skirtas Nyderlandams.

         Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 21 d.

               Komisijos vardu

            Margrethe VESTAGER

               Komisijos narė

         (1)  OL C 460, 2014 12 19, p. 11.

         (2)  Visame sprendimo tekste terminai „sprendimas dėl mokesčių“ ir „išankstinis kainodaros susitarimas“ vartojami sinonimiškai.

         (*1)  Šio teksto dalys nerodomos, siekiant neatskleisti konfidencialios informacijos, ir pateikiamos laužtiniuose skliausteliuose. SCTC pelno maržos ir antkainiai, susiję su žaliomis kavos pupelėmis, yra suapvalinami iki artimiausio 3 % kartotinio dydžio.

         (3)  Į pridedamus dokumentus įtrauktas ir ankstesnis sprendimas dėl mokesčių, kurį 2001 m. priėmė Nyderlandų mokesčių administratorius, „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV.

         (4)  2014 m. kovo 7 d. šis raštas anglų kalba buvo išsiųstas Nyderlandams, o 2014 m. kovo 14 d. išsiųsta to paties rašto redakcija nyderlandų kalba.

         (5)  Žr. 1 išnašą.

         (6)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1). Reglamentas (EB) Nr. 659/1999 yra panaikintas 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentu (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9), nuo 2015 m. spalio 14 d. Visi bylos metu naudoti procedūriniai veiksmai buvo patvirtini pagal Reglamentą (EB) Nr. 659/1999. Bet kokia nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 659/1999 gali būti suprantama kaip nuoroda į Reglamentą (ES) 2015/1589 ir turėtų būti aiškinama pagal pastarojo reglamento II priedo koreliacijos lentelę.

         (7)  C(2015) 862, 2015 2 12.

         (8)  „Starbucks US“ reiškia visas Jungtinėse Amerikos Valstijose veikiančias bendroves, kurios yra grupės „Starbucks“ narės.

         (9)  Šis aprašymas pagrįstas „Starbucks“ 2014 m. metine ataskaita, p. 2.

         (10)  Daugiau informacijos apie grupę „Starbucks“ pateikta Sprendimo pradėti procedūrą 20 konstatuojamojoje dalyje.

         (11)  SMBV IKS teigiama, kad, siekiant nustatyti, ar yra išlikę tokie pat duomenys ir aplinkybės, pasibaigus šeštiesiems apskaitos metams, t. y. 2013 m. pabaigoje, bus atlikta patikra už pusę laikotarpio.

         (12)  Iš originalo nyderlandų kalba: „[SMBV] wordt geacht een arm's length vergoeding te ontvangen voor haar activiteiten zoals beschreven [in het transfer pricing report] indien de operationele marge [9–12] % van de relevante kostgrondslag bedraagt.“

         (13)  Iš originalo nyderlandų kalba: „De jaarlijks door SMBV aan Alki LP te betalen royalty wordt aan het einde van het jaar vastgesteld op het verschil tussen de gerealiseerde operationele winst met betrekking tot de productie en distributie functie als genoemd [in het transfer pricing report], vóór royalty uitgaven (’gerealiseerde operationele winst voor royalty uitgaven’) en de hierboven omschreven beloning van [9–12] % cost-plus. Deze royalty betaling is aftrekbaar voor de vennootschapsbelasting en is niet onderworpen aan Nederlandse dividendbelasting.“ Paaiškinimus, kodėl autoriaus atlyginimų mokėjimai Nyderlanduose arba JK nėra apmokestinami, žr. Sprendimo pradėti procedūrą 28 konstatuojamojoje dalyje.

         (14)  Sprendimo pradėti procedūrą 27 ir 28 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išsamus „Starbucks“ teisinės struktūros aprašymas, kuris buvo įtrauktas į sandorių kainodaros ataskaitą.

         (15)  Šie prekių ženklai, technologija ir praktinė patirtis daugiausiai yra susiję su „Starbucks“ parduotuvių forma ir „Starbucks“ įmonės tapatumu.

         (16)  Šis apibrėžimas pagrįstas 2010 m. EBPO SK gairių 2.13–2.20 punktais. (Išorinė) palyginama kontroliuojama kaina taikoma, kai nepriklausomos trečiosios šalys tomis pat aplinkybėmis moka tą pačią kainą už tuos pačius gaminius arba paslaugas, kaip ir susijusios šalys. Šiuo atveju grupės vidinių autoriaus atlyginimų mokėjimai yra susiję su EARA „Starbucks“ valdomų vystytojų atliekamais mokėjimais bendrovei „Starbucks Coffee BV“.

         (17)  PNK metodo apibūdinimą žr. 71 konstatuojamojoje dalyje.

         (18)  Sandorių kainodaros ataskaitos II.G skirsnis.

         (19)  Sandorių kainodaros ataskaitos II.E skirsnis.

         (20)  Sandorių kainodaros ataskaitos III.B skirsnis.

         (21)  SCTC užperka šias pupeles visai grupei „Starbucks“ visose pasaulio šalyse ir jos nepriklausomoms licencijų turėtojoms įmonėms.

         (22)  Žr. 19 išnašą.

         (23)  2011 m. SMBV įdarbino maždaug [70–80] žmonių. Pagal „Starbucks“ pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, [40–50] asmenų dalyvavo kavos skrudinimo veikloje ir (30–40) asmenų – logistikos ir administravimo paslaugų veiklose.

         (24)  Pagal „Starbucks“ pateiktą informaciją Nyderlandų valstybei užklausos dėl sprendimo priėmimo metu SMBV ir „Starbucks Corporation“ 2003 m. sudarė susitarimą su (neasocijuota logistikos bendrove A), pagal kurį (neasocijuota logistikos bendrovė A) turi teikti inventoriaus valdymo paslaugas (remdama „Starbucks“ teikiamas prognozes), importo koordinavimo ir eksporto dokumentacijos paslaugas, pardavimo sutarčių administravimą ir sandėlio darbus.

         (25)  Pagal „Starbucks“ pateiktą informaciją Nyderlandų valstybei užklausos dėl sprendimo priėmimo metu SMBV 2004 m. sudarė susitarimą dėl tiekimo grandinės ir kavos eksploatacijos sandėlio darbų paslaugų su (neasocijuota logistikos bendrove B), pagal kurią (neasocijuota logistikos bendrovė B) turi teikti sandėliavimo paslaugas, susijusias su įvairiais „Starbucks“ gaminiais, įskaitant administracines ir tvarkymo paslaugas, transporto priemonių pakrovimą ir iškrovimą, patikras ir sandėliavimą.

         (26)  Pagal sandorių kainodaros ataskaitą, SMBV yra atsakinga už sutartinius santykius su [neasocijuota gamybinė bendrove 1]. Tačiau, pasak „Starbucks“, dėl sutarčių tarp [neasocijuotos gamybinės bendrovės 1] ir SMBV derasi „Starbucks“ < >.

         (27)  Gamyba už mokestį kitose šalyse paprastai aiškinama kaip tvarka, pagal kurią bendrovė apdoroja žaliavas arba pusfabrikačius kitai bendrovei.

         (28)  Šios diagramos nėra ataskaitoje, ją sudarė Komisija, siekiant geriau suprasti šį Sprendimą.

         (29)  TGMM apibūdinimą žr. 72 konstatuojamojoje dalyje.

         (30)  Transakciniai skirtumai reiškia skirtumus tarp bendrovės, kurios mokestinė bazė atitinka sandorių kainodaros metodą, sudarytų sandorių, ir tarp nepriklausomų bendrovių, kurios atitikdavo įprastą rinkos kainodarą, sudarytų sandorių. TGMM metode tai reiškia palyginamųjų bendrovių, kurios atitikdavo maržą, sudarytus sandorius. Funkciniai skirtumai reiškia skirtumus tarp bendrovės, kurios mokestinė bazė yra suderinta naudojant sandorių kainodaros metodą, atliekamų funkcijų, ir tarp palyginamųjų bendrovių, kurios atitikdavo įprastą rinkos kainodarą, atliekamų funkcijų.

         (31)  Šiuo atžvilgiu ataskaitoje nurodomas 1995 m. EBPO SK 3.26 punktas.

         (32)  Amadeus duomenų bazė yra palyginamosios finansinės informacijos valstybinėms ir privačioms bendrovėms Europoje duomenų bazė. Ją tvarko Bureau van Dijk, informacijos apie bendroves ir verslo duomenų analizės leidėjas.

         (33)  Automatinės paieškos Amadeus duomenų bazėje leido atrinkti 240 bendrovių; patarėjui mokesčių klausimais pritaikius papildomus finansinės atrinkties kriterijus, pašalintos 88 bendrovės, sumažinant imtį iki 152 galimai palyginamų bendrovių.

         (34)  Pagrindiniai pašalinimo kriterijai buvo tai, kad bendrovės vykdė nesusijusias funkcijas (t. y. paskirstymą, remontą ir t. t.), gamino nesusijusius gaminius (t. y. žvakes, kitus maisto produktus ir t. t.) arba kad bendrovės priklausė grupei. Sandorių kainodaros ataskaitos ataskaitos priedėliuose ir sprendimo pradėti procedūrą pakoreguotoje 5 lentelėje pateikiama 20 toje patvirtintų atskaitoje palyginimo procesui bendrovių.

         (35)  Patarėjas mokesčių klausimais naudoja terminą „antkainis“, nors antkainio apskaičiavimas yra pagrįstas palyginamųjų bendrovių eksploataciniu pelnu, padalintu iš sąnaudų bazės, bet ne bendruoju pelnu.

         (36)  SMBV atveju veiklos sąnaudos sudaro nedidelę visų sąnaudų dalį. Todėl, nors taikomo antkainio procentinė dalis yra didesnė, gaunama mokestinė bazė yra mažesnė.

         (37)  Mokesčių administratoriai ir teisės aktų leidėjai žino apie šią problemą ir mokesčių teisės aktai leidžia mokesčių administratoriui koreguoti integruotų bendrovių, kurios netinkamai taiko sandorių kainas, mokesčių deklaracijas, pakeičiant kainas, kurios atitinka patikimą suderinimą tų kainų, dėl kurių susitaria sandorius panašiomis įprastomis rinkos sąlygomis vykdančios bendrovės.

         (38)  Sandorių kainodaros gairės daugiašalėms įmonėms ir mokesčių administratoriams, EBPO, 1995 m. liepos 13 d.

         (39)  Rekomendacijos C(1995) 126 galutinis, 1995 m. liepos 13 d.

         (40)  Sandorių kainodaros gairės daugiašalėms įmonėms ir mokesčių administratoriams, EBPO, 2010 m. liepos 22 d.

         (41)  Daugiau apie 1995 m. EBPO SK gaires žr. 3.43 punktą, kuriame pateiktas palyginamasis apibūdinimas.

         (42)  1995 m. EBPO SK gairių punktai nuo 1.45 iki 1.48 ir 2010 m. EBPO SK gairių punktai nuo 3.55 iki 3.62.

         (43)  1995 m. EBPO SK gairių 1.48 punktas.

         (44)  Siekiant išsamumo, pažymima, kad dalis darbo sąnaudų gali būti įtraukiama į SUPP, kai šis darbas yra tiesiogiai susijęs su gamyba.

         (45)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 56 konstatuojamąją dalį.

         (46)  1 lentelėje pateiktas sutrumpinimas EBITDA kaip ir įprasta reiškia „pelną prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją“.

         (47)  2001 m. kovo 30 d. Sandorių kainodaros dekretas (Besluit verrekenprijzen), 20IFZ2001/295M. 2013 m. dekretas buvo pakeistas (kartu su 2004 m. rugpjūčio 21 d. Dekretu IFZ 2004/680M, kuris papildė 2001 m. dekretą ir iš dalies pakeitė jį, atsižvelgiant į tam tikrus aspektus. Tačiau 2004 m. dekretas nėra aktualus šiam atvejui) 2013 m. lapkričio 14 d. Dekretu IFZ 2013/184M (tarptautinė mokesčių teisė). Sandorių kainodaros metodas, įprastų rinkos sąlygų principas ir Sandorių kainodaros gairės daugiašalėms įmonėms ir mokesčių administratoriams. Kadangi sprendimas priimtas nuo 2007 m., sprendime bus remiamasi 2001 m. Sandorių kainodaros dekretu.

         (48)  Kadangi 2001 m. 8b straipsnis dar nebuvo kodifikuotas CIT, sandorių kainodaros suderinimai tiek asmeniniais, tiek įmonių pajamų mokesčių tikslais, buvo padaryti remiantis 2001 m. Pajamų mokesčių įstatymu (kuris, remiantis CIT 8 straipsniu, buvo taip pat taikomas įmonėms mokesčių mokėtojoms).

         (49)  Pavyzdžiui, <…> pabaigoje šis mokestis sudarė [1,5–2] %, kainos, kurią SCTC tikėjosi sumokėti už žalių kavos pupelių pirkimą ir [0,5–1] % nuo kainos, kurią SMBV nustatė <…>. Nuo <…> „Starbucks“ naudojo (sertifikavimo programos) suteikimą ir mokėjo už tai.

         (*2)  Pateikta papildomai, žr. 8 lentelę.

         (50)  Konkrečiau, ikimokestinis pelnas prieš autoriaus atlyginimo mokėjimą yra lygus „Pardavimui“ atėmus „Tiesiogines pardavimo sąnaudas“ (kurios rodo sąnaudas gamybos procese sunaudotoms žaliavoms), atėmus „Bendrąsias ir administracines išlaidas“, atėmus „Užsienio valiutos keitimą“, pridėjus „Palūkanų įplaukas“ ir atėmus „Palūkanų išlaidas“, kurios pateiktos paveiksle 2 lentelėje. Pavyzdžiui, 2010–2011 m. ikimokestinis pelnas prieš autoriaus atlyginimo mokėjimą būtų lygus 13 783 458 EUR. Siekiant sumažinti ikimokestinį pelną iki SMBV IKS patvirtinto lygio, kuris yra maždaug [9–12] % nuo patvirtintų sąnaudų, 12 352 838 EUR apmokestinamas autorinis atlyginimas išmokamas „Alki LP“, kaip apskaityta eilutėje „Kitos išlaidos“.

         (51)  Pagal ankstesnį susitarimą SMBV mokestinė bazė buvo apskaičiuota kaip 8 % nuo tinkamų sąnaudų.

         (52)  Jie apima „Starbucks“ vaizdinį prekių ženklą ir „Starbucks“ verslo planą.

         (53)  Jie apima patalpų apstatymo objektus ir furnitūrą, parduotuvių eksterjerą ir įvaizdį, taip vadinamas sistemas, susijusias su parduotuvių eksterjeru („priekine dalimi“) ir taip vadinamomis parduotuvių įkūrimo sistemomis („užpakaline dalimi“).

         (54)  Tai apima „prekinio vardo kreives“ ir kavos mišinių formules.

         (55)  Nyderlandų pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 25.

         (56)  Nyderlandų pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, p. 27.

         (57)  Žr. 145 ir 146 konstatuojamąsias dalis.

         (58)  Bendrovė sukurta pagal Vašingtono valstijos (JAV) įstatymus (bendrasis partneris).

         (59)  Bendrovė sukurta pagal Vašingtono valstijos (JAV) įstatymus (ribotos atsakomybės partneris).

         (60)  Žr. 106 konstatuojamąją dalį.

         (61)  2008–2014 m. laikotarpiu „Alki LP“ gavo iš „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV už mokesčius už licencijas iš viso [400–500] mln. EUR. [300–400] mln. EUR ([80–85] %) iš šių [400–500] mln. EUR buvo gauta iš „Starbucks Coffee BV“ ir [60–70 mln. EUR [15–20 %]] – iš SMBV.

         (62)  Pasak „Starbucks“, šis „Starbucks US“ mokėjimas įmonei „Alki LP“ yra susijęs su visuotiniu sąnaudų suderinimu, siekiant kompensuoti „Alki LP“ už mažesnius licencijų mokesčius gautus iš SMBV dėl visuotinės „Starbucks“ skrudintos kavos kainodaros politikos.

         (63)  Ši įprastomis rinkos sąlygomis gaunama grąža yra apskaičiuojama pagal JAV sandorių kainodaros taisykles ir yra nustatoma visoms „Starbucks Coffee BV“ ir SMBV veikloms.

         (64)  „Starbucks“ negalėjo pateikti vienkartinių mokėjimų išskirstymo už prekinį vardą arba už verslo struktūrą už 2005 m. ir 2006 m. Taip pat yra kai kurių neatitikimų tarp (CV 1) mokėto licencijos mokesčio ir vienkartinių mokėjimų, kai nurodyta „Starbucks“ pateiktoje apžvalgoje ir pelno ir nuostolių ataskaitoje. „Starbucks“ negalėjo nustatyti tikslios šių neatitikimų priežasties.

         (65)  Iki 2005 m. „Starbucks Corporation“ nebuvo atlikti jokie mokėjimai, nes iki 2005 m. (CV 1) vykdė nuostolingą veiklą.

         (66)  Tačiau ši suma vidutiniškai būtų <…> mažesnė, jeigu atliekant likutinio pelno resursų skaičiavimą nebūtų atsižvelgta į pajamas, gautas iš „Starbucks Corporation“.

         (67)  Tačiau ši suma vidutiniškai būtų <…> mažesnė, jeigu atliekant likutinio pelno resursų skaičiavimą nebūtų atsižvelgta į pajamas, gautas iš „Starbucks Corporation“.

         (68)  Žr. 146 konstatuojamąją dalį.

         (*3)  įskaitant (1–10 milijonų) CHF pelną iš ypatingos veiklos po mokesčių ir (800–900 tūkstančius) CHF nuostolius iš tokios veiklos atitinkamai 2006 m. ir 2007 m.

         (69)  Vertė 2014 m., apskaičiuota lyginant visas apskaičiuotas C.A.F.E.. praktikų programa ir Ūkininkų paramos centrų programos sąnaudas su SCTC SUPP, patikslinus pagal USD ir CHF valiutos kursą.

         (70)  Bendroji marža yra bendrasis pelnas (t. y. pardavimai atėmus SUPP), padalintas iš pardavimų, žr. 84 konstatuojamąją dalį.

         (71)  FOB – franko laivo denis.

         (72)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.141 punktą. „Kai trūkstama pakankamo patikimumo palyginamųjų nepriklausomų sandorių, siekiant pagrįsti jungtinio pelno paskirstymą, reiktų atsižvelgti į vidinius duomenis, kurie gali būti patikima priemonė, nustatant arba tikrinant, ar pelnas paskirstytas įprastomis rinkos sąlygomis. Tokių vidinių duomenų tinkami tipai priklausys nuo atvejo faktų ir aplinkybių ir turės patenkinti šiame skyriuje ir ypatingai 2.116–2.117 ir 2.132 punktuose apibrėžtas sąlygas. Dažnu atveju juos galima gauti iš mokesčių mokėtojų išlaidų apskaitos arba finansinės apskaitos“.

         (73)  Eilutėje „Atskaitymai“ nurodyta suma yra paimta kaip ir eksploatacinės išlaidos, nes ją daugiausiai sudaro darbo sąnaudos ir sąnaudos nusidėvėjimui bei remontui.

         (74)  Pagal šį susitarimą „Starbucks Coffee BV“ turi teisę sutekti licenciją trečiosioms šalims, siekiant vystyti, įsigyti ir valdyti „Starbucks“ parduotuves, kurios vykdo veiklą pagal prekės ženklus ir naudoja technologijas ir praktinę patirtį.

         (75)  Pagal tiekimo susitarimą <…>.

         (76)  „Starbucks“ nurodė, kad tiekimo susitarimus sudarė „Starbucks“ <…> ir kad įmonė naudoja standartizuotus susitarimus, kuriuose „Starbucks“ <…> nustato pagrindines sąlygas ir nuostatas, plg. „Starbucks“ pastabas 6.14 konstatuojamojoje dalyje.

         (77)  <…>.

         (78)  <…>.

         (79)  Ten pat, <…>.

         (80)  <…>.

         (81)  <…>.

         (82)  <…>.

         (83)  Šis įvertinimas yra pagrįstas „Alki LP“ sumokėtų autoriaus atlyginimų per 2008–2014 m. laikotarpį suma, padalinta iš [900–1 000] EUR pajamų iš visų gaminių, kurie įrašyti 5 lentelėje pagal kategorijas „PAJ PARUOŠTI GĖRIMAI“, „PAJ PAKUOTA KAVA“, „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAVOS KAPSULĖS“, „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAPSULĖS VERISMO“, „PAJ TIRPI KAVA“, „PAJ PAKUOTA ARBATA“, „PAJ TIRPIŲ GĖRIMŲ MIŠINYS“, „PAJ FRAPPE KAVOS PAGRINDAS“ ir „PAJ EKSTRAKTAS“. Nors „Starbucks“ savo pateiktuose dokumentuose nurodė, kad „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAVOS KAPSULĖS“, „PAJ VIENKARTINIO NAUDOJIMO KAPSULĖS VERISMO“, „PAJ TIRPI KAVA“, „PAJ FRAPPE KAVOS PAGRINDAS“ ir „PAJ EKSTRAKTAS“ taip pat turėtų būti klasifikuojama kaip administracinės ir logistikos pajamos, nes pagrindinės pajamos pagal vystytojams pateiktas sąskaitas faktūras greičiau rodo trečiųjų šalių, o ne SMBV sukurtą vertę ir kad bet kuriuo atveju tai tik rodo, pasak „Starbucks“, mažą dalį viso SMBV skrudinimo rezultato. Be to, kategorijos „PAJ PAKUOTA ARBATA“ ir „PAJ TIRPIŲ GĖRIMŲ MIŠINYS“ nebuvo nurodytos kaip turinčios savo sudėtyje „Starbucks“ kavos.

         (84)  Žr. bendrovės finansinius duomenis 140 konstatuojamojoje dalyje.

         (85)  Tačiau 1995 m. EBPO SK gairių 4.9 punkte (kaip ir 2010 m. EBPO SK 4.9 punkte) nurodomos situacijos, kai „dėl vertinamų faktų sudėtingumo net ir geriausius ketinimus turintis mokesčių mokėtojas gali padaryti nepiktybišką klaidą“.

         (86)  Šiuo atžvilgiu Nyderlandai taip pat nurodo neįpareigojantį Komisijos komunikatą dėl ES jungtinio sandorių kainodaros forumo darbo (plg. COM(2007)71), kur teigiama, kad „mokesčių administratoriai turėtų stengtis kuo labiau sumažinti vertinimo naštą, reikalaudami tik susijusių dokumentų“.

         (87)  2009 m. liepos 8 d. Komisijos sprendimas 2009/809/EB dėl groepsrentebox schemos, kurią planuoja taikyti Nyderlandai (C 4/07 (ex N 465/06)) (OL L 288, 2009 11 4, p. 26).

         (88)  Vėl remiantis Sprendimu 2009/809/EB.

         (89)  Pagal šią ataskaitą SUPP marža yra garantuojama tik tais atvejais, kai paslaugų teikėjas yra atsakingas už tokias sritis, kaip gaminio kūrimas (moksliniai tyrimai ir plėtra), strateginis tiekimo grandinės planavimas, strateginis aprūpinimas ir pajamas kuriančios veiklos (t. y. rinkodaros, kainodaros ir paklausos kūrimas), taip pat patiria ir valdo susijusias rizikas. Pasak „Starbucks“, SMBV neatlieka šių funkcijų. Ataskaitoje taip pat teigiama, kad tokios funkcijos, kaip kasdieninis planavimas, nestrateginis aprūpinimas, konversija, užsakymų paruošimas, sandėliavimas (logistika) ir sąskaitų faktūrų paruošimas be komercinės rizikos, susijusios su gaminiais, garantuoja tik paslaugų teikėjo nuosavų veiklos sąnaudų maržą.

         (90)  Bendrovės Y atveju antkainis taip pat taikomas tik eksploatacinėms išlaidoms.

         (91)  Pasak Nyderlandų, nors daugelis trečiųjų šalių, be skrudinimo veiklų, atlieka kitas specialias veiklas, patiria verslo riziką arba turi savo sukurtą IN, tų trečiųjų šalių mokami mokesčiai „Starbucks“ (arba įsigyjant kavos pupeles didesne kaina, arba mokant autoriaus atlyginimą nuo pajamų) yra tokio paties lygio, kaip ir SMBV mokesčiai. Tačiau, pasak Nyderlandų, mažesnių mokesčių arba kainų buvo galima tikėtis dėl kai kurių trečiųjų šalių sudėtingesnės struktūros.

         (92)  Sprendimo Komisija prieš Deutsche Post, C-399/08 P, EU:C:2010:481, 38 punktas ir jame nurodyta teismo praktika.

         (93)  Sprendimo Komisija prieš Deutsche Post, C-399/08 P, EU:C:2010:481, 39 punktas ir jame nurodyta teismo praktika.

         (94)  Žr. Sprendimo Komisija prieš Gibraltaro Vyriausybę ir Jungtinę Karalystę sujungtose bylose C-106/09 P ir C-107/09 P, EU:C:2011:732, 72 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką.

         (95)  Sprendimo Phillip Morris, 730/79, EU:C:1980:209, 11 punktas. Sprendimo Alzetta, T-298/97, T-312/97 ir kt. EU:T:2000:151, 80 punktas.

         (96)  Sprendimo Heiser, C-172/03 EU:C:2005:130, 40 punktas.

         (97)  Sprendimo Paint Graphos sujungtose bylose nuo C-78/08 iki C-80/08, EU:C:2009:417.

         (98)  Sprendimo Paint Graphos sujungtose bylose nuo C-78/08 iki C-80/08, EU:C:2009:417, 65 punktas.

         (99)  Taip pat žr. Sprendimo Paint Graphos, nuo C-78/08 iki C-80/08, EU:C:2009:417, 50 punktą.

         (100)  1969 m. CIT 2 straipsnis.

         (101)  Standartinė CIT norma yra 25 %. Yra du apmokestinamų pajamų lygiai. Apatinė 20 % norma taikoma pirmajam pajamų lygiui, apmokestinamoms pajamoms iki 200 000 EUR.

         (102)  1969 m. CIT 3 straipsnis ir 1969 m. III skyrius, pagal kuriuos apmokestinamos nereziduojančios bendrovės: 1) verslo pajamos gaunamos iš Nyderlanduose nuolat veikiančios įmonės arba nuolatinio atstovo, 2) pajamos ir kapitalo prieaugis gaunami iš Nyderlanduose esančio nekilnojamo turto, 3) pajamos ir kapitalo prieaugis gaunami iš teisių, susijusių su Nyderlanduose arba Nyderlandams priklausančiame kontinentiniame šelfe esančių gamtinių išteklių paieška arba naudojimu, 4) visas atlyginimas, gaunamas už vadovavimą reziduojančiai įmonei, 5) pajamos gautos iš teisių į įmonės, kurios valdyba yra Nyderlanduose, pelną (neskaitant obligacijų ir akcijų), ir 6) pajamos ir kapitalo prieaugis, nuo reikalavimų padengti skolas iki stambių akcijų dalių.

         (103)  1969 m. CIT 2 straipsnio 4 punktas.

         (104)  Iš originalo nyderlandų kalba: „De in een kalenderjaar genoten winst wordt bepaald volgens goed koopmansgebruik, met inachtneming van een bestendige gedragslijn die onafhankelijk is van de vermoedelijke uitkomst. De bestendige gedragslijn kan alleen worden gewijzigd indien goed koopmansgebruik dit rechtvaardigt.“

         (105)  1969 m. CIT II ir III skyriai.

         (106)  Tiesioginio įmonių apmokestinimo požiūriu visų pajamas gaunančių įmonių teisinė ir faktinė padėtis apskritai yra laikoma panašia.

         (107)  Sprendimas 2009/809/EB.

         (108)  SMBV pastabos dėl Sprendimo pradėti procedūrą, 2.20 skirsnis.

         (109)  Sprendimo Todaro Nunziatina & C, C-138/09, EU:C:2010:291, 21 punktas.

         (110)  Schemoje numatyta, kad teigiamas balansas tarp palūkanų, kurios buvo gautos už grupės paskolas, ir palūkanų, kurios buvo sumokėtos vykdant grupės vidaus finansinius sandorius, tuo metu nebuvo apmokestintas standartine 25,5 % įmonių pajamų mokesčių norma, bet buvo apmokestintas „grupės palūkanų langelyje“ 5 % norma.

         (111)  Sprendimo Groepsrentebox 85 konstatuojamoji dalis.

         (112)  Sprendimo Groepsrentebox 101 konstatuojamoji dalis.

         (113)  Sprendimo Groepsrentebox 107 konstatuojamoji dalis.

         (114)  Žr. 148–150 konstatuojamąsias dalis.

         (115)  Plg. Melitta atsakymą 207–209 konstatuojamosiose dalyse.

         (116)  Reikia pažymėti, kad, netgi jeigu SMBV būtų dalyvavusi finansiniuose sandoriuose, Komisija nebūtų laikiusi sprendimo Groepsrentebox taikytinu dėl to, kad, iš vienos pusės, grupės interesų schema buvo siekiama kitokio tikslo ir, iš kitos pusės, buvo nustatyta kitokia SMBV mokestinė bazė.

         (117)  Nyderlandų pastabos pagal Sprendimo pradėti procedūrą 3.2 skirsnį.

         (118)  Sprendimo Komisija prieš MOL, C-15/14 P EU:C:2015:362, 60 punktas. Taip pat žr. Sprendimą Orange prieš Komisiją, T-385/12, ECLI:EU:T:2015:117.

         (119)  Sprendimo SFEI ir kiti, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60 punktas; Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41 punktas.

         (120)  Sprendimo Italija prieš Komisiją, 173/73, EU:C:1974:71, 13 punktas.

         (121)  Pavyzdžiui, žr. Sprendimą Banco Exterior de Espana, C-387/92, EU:C:1994:100.

         (122)  Sprendimas Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją, C-182/03 ir C-217/03, EU:C:2006:416.

         (123)  Sprendimas Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją, C-182/03 ir C-217/03, EU:C:2006:416.

         (124)  2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimas 2003/757/EB dėl Belgijos įgyvendintos pagalbos schemos Belgijoje įkurtiems koordinavimo centrams (OL L 282, 2003 10 30, p. 25).

         (125)  Sprendimo Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją, C-182/03 ir C-217/03, EU:C:2006:416., 96 ir 97 punktai.

         (126)  Sprendimo Belgija ir Forum 187 prieš Komisiją, C-182/03 ir C-217/03, EU:C:2006:416, 81 punktas.

         (127)  Žr. 186 konstatuojamąją dalį.

         (128)  Žr. 162 ir 191 konstatuojamąsias dalis.

         (129)  Sprendimo pradėti procedūrą 49, 97 ir 100 konstatuojamosiose dalyse vadinamas pirmuoju koregavimu.

         (130)  Sprendimo pradėti procedūrą 52 konstatuojamojoje dalyje vadinamas antruoju koregavimu. Pirmieji du pasirinkimai aptariami EBPO gairėse, o tolesnis darbo kapitalo koregavimo taikymo pasirinkimas nėra įtrauktas į EBPO gaires taip, kaip jį naudoja patarėjas mokesčių klausimais šiuo atveju.

         (131)  Kontroliuojamas sandoris yra sandoris tarp dviejų įmonių, kurios yra susijusios įmonės viena kito atžvilgiu, o nepriklausomas sandoris yra sandoris tarp įmonių, kurios yra nepriklausomos įmonės viena kitos atžvilgiu.

         (132)  Skirsnis 9.2.3.2.

         (133)  Skirsnis 9.2.3.3 nuo a iki e.

         (134)  Skirsnis 9.2.3.3 f.

         (135)  Skirsnis 9.2.3.4.

         (136)  Skirsnis 9.2.3.5.

         (137)  Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.6 punktą.

         (138)  Žr. 234 konstatuojamąją dalį.

         (139)  Dėmesys sandoriams taip pat skiriamas 2010 m. EBPO SK gairių 1.33 punkte, išaiškinančiame, kad „įprastų rinkos sąlygų principo taikymas bendruoju atveju yra pagrįstas sąlygų kontroliuojamame sandoryje palyginimu su sąlygomis sandoriuose tarp nepriklausomų įmonių.“

         (140)  Žr. 68 ir 69 konstatuojamąsias dalis.

         (141)  Žr. 90 konstatuojamąją dalį.

         (142)  Visų pirma, žr. Sprendimo pradėti procedūrą 120 ir 122 konstatuojamąsias dalis.

         (143)  Kaip paaiškinta 102 konstatuojamojoje dalyje.

         (144)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą 115 konstatuojamąją dalį.

         (145)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių 6.16 punktą, kuriame pateikiami tokie pat argumentai.

         (146)  Pavyzdžiui, atlikta analizė už 2015 m. 2-ąjį ketvirtį, naudojant RoyaltyStat, rodo, kad iš 168 duomenų bazėje esančių sektoriaus susitarimų, pagal kuriuos tik licencijos buvo suteiktos tik technologijai, medianinė autoriaus atlyginimo vertė buvo 5 % nuo pardavimo (remiantis 143 iš šių susitarimų, kur licencinis mokestis buvo nustatytas kaip procentinė pardavimo vertė, o ne suma mokama už parduotą prekę). Tarp visų RoyaltyStat duomenų bazėje esančių sutarčių nebuvo rasta sutarčių, pagal kurias būtų buvęs mokamas atlyginimas už rinkoje licencijuotą kavos skrudinimo technologiją. Tokiai technologijai licencija buvo suteikta tik tam tikrais atvejais kartu su prekės ženklais.

         (147)  Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.17 punktą.

         (148)  Tačiau tai netaikoma (neasocijuotai gamybos bendrovei 10).

         (149)  Žr. 3 lentelę.

         (150)  Žr. 209 konstatuojamąją dalį.

         (151)  Žr. 211–212 konstatuojamąsias dalis.

         (152)  Žr. 203–205 konstatuojamąsias dalis.

         (153)  Žr. 148–150 ir 300–304 konstatuojamąsias dalis.

         (154)  Žr. 142 konstatuojamąją dalį.

         (155)  „Starbucks“ nurodė, kad pajamos pagal apibūdinimą „PAJ PAKUOTA KAVA“ yra susijusios su SMBV skrudinimo ir pakavimo funkcija ir kad pajamos iš kitų straipsnių, kurios galėtų apimti gaminius, iš dalies apdorojamus remiantis SMBV skrudinama kava, sudaro mažą dalį visos SMBV skrudinimo išeigos, žr. 94 konstatuojamąją dalį.

         (156)  Iš tikrųjų pagal 97 konstatuojamąją dalį SMBV ne kavos gaminių marža padengia visas <…> <…> sąnaudas. Ši marža apskaitoma perpardavimo funkcijose.

         (157)  Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 3.64 punktą, kuriame teigiama, kad „nepriklausoma įmonė neturėtų tęsti nuostolingų veiklų, nebent ji turi pagrįstų lūkesčių, susijusių su būsimu pelnu“ ir 1995 m. EBPO SK gairių 1.52 punktą.

         (158)  Žr. 105 konstatuojamąją dalį.

         (159)  Žr. 170 konstatuojamąją dalį.

         (160)  Žr. 51 konstatuojamąją dalį.

         (161)  Kuriame SMBV sandorių kainodaros susitarimai atsispindi autoriaus atlyginimo, kurį reikia sumokėti „Alki LP“, apskaičiavime, žr. 170 konstatuojamąją dalį.

         (162)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą 87 konstatuojamąją dalį.

         (163)  Šie punktai yra įtraukti į 2010 m. EBPO SK gairių 9 skyrių, kuriame aptariamas verslo restruktūrizavimas, tačiau vis dėlto yra aktualūs, nes šiuose punktuose pateikiami pagrindiniai principai.

         (164)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 9.46 punktą.

         (165)  Žr. 167 konstatuojamąją dalį.

         (166)  2010 m. EBPO SK gairių 9.23 ir 9.26 punktai.

         (167)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 9.29 punktą.

         (168)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 9.23 punktą.

         (169)  Žr. 106 konstatuojamąją dalį.

         (170)  Ten pat.

         (171)  Ten pat.

         (172)  Žr. 146 konstatuojamąją dalį.

         (173)  Panašų tekstą galima rasti 1995 m. EBPO SK gairių punktuose nuo 1.36 iki 1.41.

         (174)  Žr. 107 konstatuojamąją dalį.

         (175)  Žr. 144 konstatuojamąją dalį.

         (176)  Žr. 112 konstatuojamąją dalį.

         (177)  Starbucks Coffee BV mokėjimai „Alki LP“ yra priskiriami tiems patiems resursams, kaip ir SMBV atliekami mokėjimai, kurių pastarieji sudaro mažesnę dalį Alki LP pajamų; žr. 110 konstatuojamąją dalį.

         (178)  Žr. 102 konstatuojamąją dalį.

         (179)  Žr. 201 konstatuojamąją dalį.

         (180)  Šis tarpkvartilinis plotis, įvertintas atsižvelgiant į „Starbucks“ pastabas, yra nuo 4 % iki 8,5 %; žr. 134 konstatuojamąją dalį.

         (181)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių 3.42 punktą, pagal kurį „kai naudojama nepriklausomos įmonės pelno marža, nepriklausomos įmonės sandoriams priskiriamas pelnas neturi būti iškraipomas tos įmonės kontroliuojamais sandoriais.“

         (182)  Kadangi bendroji marža, iš kurios jis gaunamas, atitiktų įprastų rinkos sąlygų principą, žr. 128 konstatuojamąją dalį.

         (183)  Žr. 130 konstatuojamąją dalį.

         (184)  Žr. 131 konstatuojamąją dalį.

         (185)  Žr. 131 konstatuojamąją dalį. Vienuolika nurodytų susitarimų yra technologijų licencijavimo susitarimai, susiję su maisto ir gėrimų gaminiais.

         (186)  Žr. 121 konstatuojamąją dalį.

         (187)  Žr. 96 konstatuojamąją dalį.

         (188)  Be to, panašu, kad, remiantis 4 lentelėje pateiktais duomenimis, SCTC laiko gana dideles sumas perteklinių grynųjų pinigų.

         (189)  Žr. 346 konstatuojamąją dalį.

         (190)  Žr. 315 konstatuojamąją dalį.

         (191)  Žr. 96 konstatuojamąją dalį.

         (192)  Žr. 102 konstatuojamąją dalį.

         (193)  Žr. 190 konstatuojamąją dalį.

         (194)  Nagrinėjamosios šalies pasirinkimas yra būtinas, tik naudojant išlaidomis grindžiamą, perpardavimo kainos arba TGMM metodus, žr. 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punktą.

         (195)  Šis reikalavimas taip pat randamas 1995 m. EBPO SK gairių 3.43 punkte.

         (196)  Šis apibrėžimas pagrįstas 2010 m. EBPO SK gairių 2.25 ir 9.79 punktais.

         (197)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.3 punktą ir 1995 EBPO SK gairių 3.49 punktą.

         (198)  Pagal 1995 m. EBPO SK gairių 3.42 punktą „kai bendrovė dalyvauja įvairiuose skirtinguose kontroliuojamuose sandoriuose, kurių negalima tinkamai palyginti visa apimtimi su nepriklausoma įmone, būtų netinkama taikyti transakcinį grynosios maržos metodą šios bendrovės mastu“.

         (199)  Žr. 204–212 konstatuojamąsias dalis.

         (200)  Žr. 98 konstatuojamąją dalį.

         (201)  Žr. 212 konstatuojamąją dalį.

         (202)  Žr. 98 konstatuojamąją dalį.

         (203)  9.2.3.2 skirsnis.

         (204)  Žr. 49 konstatuojamąją dalį.

         (205)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą 79–96 konstatuojamąsias dalis.

         (206)  „Starbucks“ nurodė, kas pajamos pagal aprašymą „PAJ PAKUOTA KAVA“ yra susijusios su SMBV skrudinimo ir pakavimo funkcija. Pajamos pagal kitus straipsnius, kurios galėtų apimti iš dalies apdorojamus gaminius, susijusius su SMBV skrudinama kava, pasak „Starbucks“, sudaro labai mažą viso SMBV skrudinimo produktyvumo dalį, žr. 94 konstatuojamąją dalį.

         (207)  Žr. 166 ir 190 konstatuojamąsias dalis.

         (208)  Žr. 97 konstatuojamąją dalį.

         (209)  Žr. 315 konstatuojamąją dalį.

         (210)  Žr. 342 konstatuojamąją dalį ir tolesnes konstatuojamąsias dalis.

         (211)  Žr. 179 konstatuojamąją dalį.

         (212)  Žr. taip pat 2010 m. EBPO SK gairių 1.43 punktą ir 1995 m. EBPO SK gairių 1.21 punktą.

         (213)  Ten pat.

         (214)  Tai taip pat atitinka pavyzdį, pateiktą 1995 m. EBPO SK gairių 3.48 punkte dėl platinimo funkcijos.

         (215)  Nuo 128 mln. EUR 2008 m. iki 350 mln. EUR 2014 m.

         (216)  Nuo 20 mln. EUR 2008 m. iki 44 mln. EUR 2014 m.

         (217)  Žr. 235 konstatuojamąją dalį.

         (218)  Žr. 57 konstatuojamąją dalį.

         (219)  Aktyvios bendrovės arba bendrovės, kurių statusas nežinomas, esančios ES-15 šalyse, Islandijoje, Norvegijoje ir Šveicarijoje, kurių 25 % dalis arba daugiau nebuvo valdomos kitų bendrovių, siekiant užtikrinti nepriklausomą kriterijų. Šios parinktys yra analogiškos toms, kurias naudojo patarėjas mokesčių klausimais. Tačiau buvo apsistota prie pastaresnio laikotarpio, nes patarėjas mokesčių klausimais naudojo 2001–2005 m. laikotarpio duomenis, o IKS buvo sudarytas 2008 m, t. y. po trijų metų nuo paskutinio laikotarpio.

         (220)  Sandorių kainodaros ataskaitoje eksploatacinės išlaidos gaunamos apskaičiuojant skirtumus tarp bendrųjų sąnaudų ir ką Bureau van Dijk, administruojantis Amadeus, priskyrė „medžiagų sąnaudoms“, kurios, manoma, turi atspindėti SUPP. Daugelis palyginimo bendrovių negalėjo gauti duomenų apie „medžiagų sąnaudas“.

         (221)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 3.57 punktą.

         (222)  Pasirinkus penkerių metų laikotarpį nuo 2003 m. iki 2007 m., gautas tarpkvartilinis plotis būtų nuo 1,5 % iki 5,8 % su 2,9 % medianine verte. Pasirinkus tokį pat penkerių metų laikotarpį nuo 2001 m. iki 2005 m., kaip ir „Starbucks“ sandorių kainodaros ataskaitoje, būtų gautas tarpkvartilinis plotis nuo 1,8 % iki 5,7 % su 2,7 % medianine verte. Galiausiai, pasirinkus penkerių metų laikotarpį, kuris baigiasi 2006 m., o ne 2007 m., t. y. 2002–2006 m. laikotarpį, tarpkvartilinis plotis būtų nuo 1,7 % iki 5,2 % su 2,6 % medianine verte.

         (223)  Žr. 139 konstatuojamąją dalį.

         (224)  Žr. 177 konstatuojamąją dalį.

         (225)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą 101–113 konstatuojamąsias dalis.

         (226)  Žr. 178 konstatuojamąją dalį.

         (227)  Šis plotis pateiktas Sprendimo pradėti procedūrą 5 lentelėje.

         (228)  Žr. 87 konstatuojamąją dalį.

         (229)  Sprendimo Paint Graphos ir kiti, C-78/08, EU:C:2009:417, 69 punktas.

         (230)  Sprendimo Hydrotherm, C-170/83, EU:C:1984:271, 11 punktas. Žr. taip pat Sprendimo Pollmeier Malchow prieš Komisiją, T-137/02, EU:C:2004:304, 50 punktą.

         (231)  Sprendimo Acea Electrabel Produzione SpA prieš Komisiją, C-480/09 P, EU:C:2010:787, 47–55 punktai; Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kiti, C-222/04, EU:C:2006:8, 112 punktas.

         (232)  „Starbucks“ grupės organizacinė struktūra yra išsamiau paaiškinta 27 konstatuojamojoje dalyje ir Sprendimo pradėti procedūrą 1 paveiksle.

         (233)  Žr. analogiškai Sprendimo Intermills, 323/82, EU:C:1984:345, 11 punktą: „Iš pareiškėjų pačių pateiktos informacijos yra aišku, kad, vadovaujantis restruktūrizavimu, Walloon regioninis direktorius kontroliuoja SA Intermills ir tris gamybos bendroves ir kad, vadovaujantis gamyklos perkėlimu į tris naujai įkurtas bendroves, SA Intermills toliau turės interesų šiose bendrovėse: Todėl reikia pripažinti, nežiūrint to, kad šios trys gamybos bendrovės kiekviena yra kaip juridinis asmuo, atskiras nuo ankstesnio SA Intermills, visos šios įmonės kartu sudaro vieną grupę, bent jau tol, kol atitinkamos Belgijos valdžios institucijos teiks pagalbą <…>“.

         (234)  Žr. 102 konstatuojamąją dalį.

         (235)  Be to, SMBV IKS neatitiktis įprastų rinkos sąlygų principui vėliau buvo patvirtinta ir dar labiau praplėsta po sprendimo priėmimo. Pavyzdžiui, kadangi 2007 m. pajamos iš skrudintų pupelių sudarė tik [15–20] % visų SMBV pajamų, jos vėliau sumažėjo iki <…> 2013 m. ir 2014 m. Tai atitinka faktą, kad SMBV dalyvavo kitose veiklose, tokiose kaip rinkos tyrimas, skiriant dideles lėšas ir kitas su IT susijusias veiklas, atsižvelgiant į tai, kad nematerialaus turto amortizacijos lėšų panaudojimas buvo viena iš didžiausių eksploatacinių rūšių 2014 m.

         (236)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių 3.42 punktą, pagal kurį „naudojama nepriklausomos įmonės kai pelno marža, pelnas priskiriamas nepriklausomos įmonės sandoriams, neturi būti iškraipomas tos įmonės kontroliuojamais sandoriais.“

         (237)  Žr. 11 lentelę.

         (238)  Akivaizdu, kad šiuo atveju neturi būti taikomos SESV 107 straipsnio 2 dalyje nurodytos leidžiančios nukrypti nuostatos, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ir kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ir pagalba, teikiama tam tikriems Vokietijos Federacinės Respublikos regionams.

         (239)  Nuoroda į Reglamentą (ES) 2015/1589, atsižvelgiant į pagalbos neteisėtumą ir įpareigojimą susigrąžinti lėšas.

         (240)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

         (241)  Sprendimo P&O European Ferries (Vizcaya) SA ir Diputacion Floral de Vizcaya prieš Komisiją, sujungtos bylos T-116/01 ir T-118/01, EU:T:2003:217, 115 punktas.

         (242)  Sprendimo Mehibas Dordtselaan prieš Komisiją T-290/97 EU:T:2000:8, 59 punktas ir Sprendimo Belgija ir Forum 187 ASBL prieš Komisiją, C-182/03 ir C-217/03, EU:C:2006:416, 147 punktas.

         (243)  Žr. C-441/06 Sprendimo Komisija prie Prancūziją, EU:C:2007:616, 29 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką.