title: 2012 m. gruodžio 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 522/12/COL, kuriuo aštuoniasdešimt septintą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naujus skyrius apie valstybės pagalbos priemonių taikymą šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemai po 2012 m.

text:
7.11.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 296/25

         ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS
   Nr. 522/12/COL
   2012 m. gruodžio 19 d.
   kuriuo aštuoniasdešimt septintą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naujus skyrius apie valstybės pagalbos priemonių taikymą šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemai po 2012 m.
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,
   ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (1), ypač jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,
   ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (2), ypač jo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 24 straipsnį,
   PRISIMINDAMA 1994 m. sausio 19 d. Institucijos priimtas procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje (3),
   kadangi:
   pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį Institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,
   pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus ar gaires dėl Europos ekonominės erdvės susitarime (toliau – EEE susitarimas) nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Priežiūros institucijos ir Teismo susitarime arba jei Institucija mano tai esant reikalinga,
   2012 m. gegužės 22 d. Europos Komisija priėmė komunikatą Tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2012 m., gairės
       (4),
   šis komunikatas taip pat svarbus Europos ekonominei erdvei,
   vienodas EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymas turi būti užtikrinamas visoje Europos ekonominėje erdvėje,
   pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,
   pasikonsultavusi su Europos Komisija ir ELPA valstybėmis,
   PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos priemonių taikymą šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemai po 2012 m. Šis naujas skyrius pateiktas šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

      Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 19 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Oda Helen SLETNES

            Pirmininkė

         Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

            Kolegijos narys

      (1)  „EEE susitarimas“.

      (2)  „Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas“.

      (3)  Gairės dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių bei Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo, Institucijos priimtos ir išleistos 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – OL) L 231, 1994 9 3, p. 1, ir EEE Priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1. Toliau – Valstybės pagalbos gairės. Atnaujinta Valstybės pagalbos gairių versija paskelbta Institucijos svetainėje: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (4)  Komisijos komunikatas. Tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2012 m., gairės (OL C 158, 2012 6 5, p. 4).

      PRIEDAS

         PAGALBA, SKIRIAMA ŠILTNAMIO EFEKTĄ SUKELIANČIŲ DUJŲ APYVARTINIŲ TARŠOS LEIDIMŲ PREKYBOS SISTEMAI PO 2012 m.
          (1)

         VALSTYBĖS PAGALBOS POLITIKA IR ATLPS DIREKTYVA (ŠILTNAMIO EFEKTĄ SUKELIANČIŲ DUJŲ APYVARTINIŲ TARŠOS LEIDIMŲ PREKYBOS SISTEMOS DIREKTYVA)

                  1.

                  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (2) nustatyta Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistema Sąjungoje (ES ŠESD ATLPS), o Direktyva 2009/29/EB (3) ES ŠESD ATLPS patobulinta ir išplėsta jos taikymo sritis po 2013 m. sausio 1 d. Direktyva 2003/87/EB su pakeitimais (4) toliau nurodoma kaip ATLPS direktyva. Direktyva 2009/29/EB – viena iš rinkinį sudarančių kelių teisės aktų, kuriuose numatytos kovos su klimato kaita, energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios energijos gavybos skatinimo priemonės. Šis teisės aktų rinkinys iš esmės parengtas siekiant įgyvendinti bendrą Sąjungos aplinkosaugos tikslą iki 2020 m., palyginti su 1990 m., 20 % sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ir padidinti energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių dalį iki 20 % visos ES suvartojamos energijos.

                  2.

                  ŠESD ATLPS direktyvoje nustatytos šios tam tikroms įmonėms skirtos specialiosios ir laikinosios priemonės: pagalba elektros kainų padidėjimui, kurį lems dėl ES ŠESD ATLPS į elektros kainą įtraukiamos su ŠESD susijusios išlaidos (paprastai vadinamos netiesioginėmis su išmetamaisiais teršalais susijusiomis išlaidomis), kompensuoti, investicinė pagalba labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, įskaitant naujas elektrines, pritaikytas surinkti CO2 ir jį saugoti geologinėse saugyklose (pritaikytos surinkti ir saugoti anglies dioksidą) nekenkiant aplinkai, galimas nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimas kai kurių ELPA valstybių (5) elektros energijos sektoriuje, taip pat tam tikrų mažų įrenginių neįtraukimas į ES ŠESD ATLPS, kai netaikant ES ŠESD ATLPS, išmetamų ŠESD kiekį galima sumažinti mažesnėmis administracinėmis išlaidomis.

                  3.

                  Viena iš specialiųjų ir laikinųjų priemonių, kurias numatyta taikyti įgyvendinant ŠESD ATLPS direktyvą, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEA susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Pagal Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo 2 dalies II skyrių ELPA valstybės apie valstybės pagalbą turi pranešti ELPA Priežiūros institucijai ir pagalba neskiriama tol, kol jos nepatvirtina ELPA Priežiūros institucija.

                  4.

                  Siekiant užtikrinti skaidrumą ir teisinį tikrumą, šiose gairėse paaiškinami suderinamumo kriterijai, kurie bus taikomi šioms valstybės pagalbos priemonėms, susijusioms su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, patobulinta ir išplėsta Direktyva 2009/29/EB.

                  5.

                  Atsižvelgiant į 2005 m. valstybės pagalbos veiksmų plane (6) nustatytą pusiausvyros kriterijų, įgyvendinant ES ŠESD ATLPS pagrindinis valstybės pagalbos kontrolės tikslas yra užtikrinti, kad taikant valstybės pagalbos priemones išmetamų ŠESD kiekis sumažėtų labiau nei neskiriant pagalbos ir kad teigiamas pagalbos poveikis nusvertų jos neigiamą poveikį konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje požiūriu. Valstybės pagalba turi būti būtina ES ŠESD ATLPS aplinkosaugos tikslui pasiekti (pagalbos būtinumas) ir turi būti ne didesnė nei būtina tam tikram aplinkos apsaugos lygiui užtikrinti (pagalbos proporcingumas), kad konkurencija ir prekyba vidaus rinkoje nebūtų netinkamai iškraipytos.

                  6.

                  Kadangi Direktyvos 2009/29/EB nuostatos bus taikomos nuo 2013 m. sausio 1 d., valstybės pagalba su šia direktyva susijusiai naštai sumažinti iki šios dienos negali būti laikoma būtina. Todėl priemones, kurioms taikomos šios gairės, galima leisti taikyti tik 2013 m. sausio 1 d. ir vėliau patirtoms išlaidoms kompensuoti, išskyrus pagalbą, susijusią su galimu nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimu elektros energijos gamybai modernizuoti (kai kuriose ELPA valstybėse) – ši pagalba tam tikromis aplinkybėmis gali būti skiriama į nacionalinį planą įtrauktoms nuo 2009 m. birželio 25 d. vykdomoms investicijoms.

            1.   KONKREČIOS PRIEMONĖS, KURIOMS TAIKOMOS ŠIOS GAIRĖS
      1.1.   Pagalba įmonėms, veikiančioms sektoriuose ir pasektoriuose, kuriems dėl į elektros kainas įtraukiamų su ES ŠESD ATLPS leidimais susijusių išlaidų kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika (pagalba su išmetamaisiais teršalais susijusioms netiesioginėms išlaidoms kompensuoti)

                  7.

                  Pagal ŠESD ATLPS direktyvos 10a straipsnio 6 dalį EEE valstybės gali skirti valstybės pagalbą sektoriuose arba pasektoriuose, kuriems kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl į elektros kainas įtraukiamų su ŠESD susijusių išlaidų (toliau – netiesioginės su išmetamaisiais teršalais susijusios išlaidos), siekiant tas išlaidas kompensuoti vadovaujantis valstybės pagalbos taisyklėmis. Šiose gairėse sąvoka „anglies dioksido nutekėjimas“ vartojama pasaulio mastu išmetamų ŠESD kiekio didėjimo galimybei apibūdinti, jeigu įmonės, negalėdamos perkelti dėl ES ŠESD ATLPS padidėjusių išlaidų savo klientams taip, kad neprarastų didelės rinkos dalies, perkeltų gamybą už EEE ribų.

                  8.

                  Mažinant anglies dioksido nutekėjimo riziką siekiama aplinkosaugos tikslo, kadangi nesant privalomojo tarptautinio susitarimo dėl išmetamų ŠESD kiekio mažinimo, valstybės pagalba siekiama užkirsti kelią pasaulio mastu išmetamų ŠESD kiekio didėjimui dėl gamybos perkėlimo už EEE ribų. Tačiau pagalba netiesioginėms su išmetamaisiais teršalais susijusioms išlaidoms kompensuoti taip pat gali turėti neigiamą poveikį ES ŠESD ATLPS veiksmingumui. Netikslingai skiriama valstybės pagalba pagalbos gavėjai nepatirtų išlaidų, susijusių su netiesiogiai išmetamais teršalais, todėl sumažėtų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo ir naujovių diegimo šiame sektoriuje paskatų veiksmingumas. Todėl išmetamųjų teršalų mažinimo išlaidos daugiausia tektų kitiems ūkio sektoriams. Be to, dėl tokios valstybės pagalbos gali būti stipriai iškraipyta konkurencija vidaus rinkoje, visų pirma, kai dėl skirtingų biudžeto apribojimų tame pačiame sektoriuje skirtingose valstybėse narėse veikiančioms įmonėms yra taikomos nevienodos sąlygos. Todėl šiomis gairėmis reikia pasiekti tris konkrečius tikslus: kuo labiau sumažinti anglies dioksido nutekėjimo riziką, toliau siekti ES ŠESD ATLPS tikslo ekonomiškai mažinti anglies dioksido kiekį ir kuo labiau sumažinti konkurencijos vidaus rinkoje iškraipymą.

                  9.

                  Vykstant Direktyvos 2009/29/EB priėmimo procesui Komisija paskelbė pareiškimą (7), kuriame išdėstė pagrindinius principus, kuriais ketino vadovautis vertindama valstybės pagalbą netiesioginėms su išmetamaisiais teršalais susijusioms išlaidoms kompensuoti, kad būtų išvengta netinkamo konkurencijos iškraipymo.

                  10.

                  Komisija Sąjungos lygmeniu įvertino, kokią netiesioginių su išmetamaisiais teršalais susijusių išlaidų dalį sektoriai ar pasektoriai galėtų įtraukti į produktų kainas taip, kad už Sąjungos ribų veikiantys ir daugiau anglies dioksido į aplinką išskiriantys įrenginiai neperimtų didelės tų sektorių ar pasektorių rinkos dalies.

                  11.

                  Didžiausia pagalbos suma, kurią EEE valstybės gali skirti, turi būti apskaičiuojama pagal formulę, kurioje atsižvelgiama į įrenginio pradinį gamybos apimties lygį arba pradinį elektros vartojimo lygį, kaip apibrėžta šiose gairėse, taip pat kurą deginančių įrenginių tiekiamos elektros energijos išmetamo CO2 kiekio koeficientą skirtingose geografinėse teritorijose. Jeigu į elektros tiekimo sutartis neįtrauktos CO2 išlaidos, valstybės pagalba nebus skiriama. Taikant šią formulę užtikrinama, kad pagalba būtų proporcinga ir kad būtų išsaugotos paskatos didinti elektros vartojimo efektyvumą ir pereiti nuo vadinamosios „pilkosios“ prie „žaliosios“ elektros energijos pagal Direktyvos 2009/29/EB 27 konstatuojamąją dalį.

                  12.

                  Be to, siekiant kuo labiau sumažinti konkurencijos vidaus rinkoje iškraipymą ir toliau siekti ES ŠESD ATLPS tikslo ekonomiškai mažinti anglies dioksido kiekį, skiriama pagalba negali būti kompensuojamos visos į elektros kainas įtraukiamos su ESL susijusios išlaidos, taip pat ilgainiui pagalba turi būti mažinama. Skiriant veiklos pagalbą, labai svarbu mažinti pagalbos intensyvumą, kad neatsirastų priklausomybė nuo pagalbos. Be to, mažinant pagalbos intensyvumą bus išsaugotos ir ilgalaikės paskatos į elektros kainas įtraukti visas su aplinkosauga susijusias išorines išlaidas, ir trumpalaikės paskatos pradėti taikyti mažiau CO2 išskiriančias elektros energijos gamybos technologijas, be to, taip pagrindžiamas pagalbos laikinumas ir padedama pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos.

            1.2.   Investicinė pagalba labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, įskaitant naujas elektrines, pritaikytas surinkti ir saugoti anglies dioksidą

                  13.

                  Vadovaudamosi Komisijos pareiškimu Europos Vadovų Tarybai (8), susijusiu su ŠESD ATLPS direktyvos 10 straipsnio 3 dalimi, dėl įplaukų, gautų iš aukcionuose parduotų leidimų, 2013–2016 m. EEE valstybės gali panaudoti šias įplaukas labai efektyviai veikiančių elektrinių, įskaitant naujas elektrines, pritaikytas surinkti ir saugoti anglies dioksidą, statyboms remti. Šios nuostatos sąlyga yra ta, kad pagal 2009 m. balandžio 23 d. Tarybos direktyvos 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo (9) 33 straipsnį EEA valstybės turi užtikrinti, kad kurą deginančių įrenginių, kurių vardinė elektros energijos galia viršija 300 mW, operatoriai įvertintų tam tikras sąlygas, t. y. ar esama tinkamų saugyklų, ar techniškai ir ekonomiškai įmanoma transportuoti CO2 ir ar techniškai ir ekonomiškai įmanoma įrengti CO2 surinkimo įrangą. Jeigu vertinimo rezultatai teigiami, reikia palikti pakankamai erdvės būtinai CO2 surinkimo ir suslėgimo įrangai sumontuoti (10).

                  14.

                  Tokios pagalbos tikslas turi būti stiprinti aplinkos apsaugą siekiant sumažinti išmetamo CO2 kiekį, palyginti su naujausiomis technologijomis, ir pašalinti rinkos nepakankamumą darant didelį poveikį aplinkos apsaugai. Pagalba turi būti būtina, turėti skatinamąjį poveikį ir būti proporcinga. Pagalba anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijoms diegti nepatenka į šių gairių taikymo sritį ir yra vertinamos pagal kitas galiojančias valstybės pagalbos taisykles, visų pirma Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gairių skyrių (11).

                  15.

                  Siekiant užtikrinti pagalbos proporcingumą, didžiausias pagalbos intensyvumas turi būti nustatomas atsižvelgiant į tai, kaip naująja elektrine padedama stiprinti aplinkos apsaugą ir mažinti išmetamo CO2 kiekį (siekiant ŠESD ATLPS direktyvoje nustatyto tikslo). Todėl naujoms elektrinėms, pradėjusioms diegti visą anglies dioksido surinkimo ir saugojimo grandinę (toliau – CCS grandinė) (t. y. ją įrengti ir faktiškai pradėti rinkti, transportuoti ir saugoti CO2 ) iki 2020 m., turi būti atlyginta, palyginti su naujomis elektrinėmis, kurios yra pritaikytos surinkti ir saugoti anglies dioksidą, tačiau iki 2020 m. anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų diegti nepradėjo. Be to, svarstant du panašius projektus, skirtus naujoms elektrinėms, pritaikytoms surinkti ir saugoti anglies dioksidą, leistinas didžiausias pagalbos intensyvumas turi būti didesnis, kai projektai atrenkami per tikrai konkurencingą konkursą, kuriame taikomi aiškūs, skaidrūs ir nediskriminaciniai kriterijai ir kuriuo veiksmingai užtikrinama, kad pagalba būtų ne didesnė nei būtina ir kad ja būtų skatinama konkurencija elektros energijos gamybos rinkoje. Tokiomis aplinkybėmis galima laikytis prielaidos, jog teikiant atitinkamus pasiūlymus bus atsižvelgta į visą galimą naudą, kurios gali turėti papildomos investicijos.

            1.3.   Pagalba, susijusi su galimu nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimu elektros energijos gamybai modernizuoti

                  16.

                  Pagal ŠESD ATLPS direktyvos 10c straipsnį EEE valstybės, atitinkančios tam tikras sąlygas, susijusias su jų nacionalinio elektros energijos tinklo tarpusavio jungtimis arba iškastinio kuro dalimi elektros gamybos rinkoje bei BVP vienam gyventojui, palyginti su ES vidurkiu, turi galimybę laikinai nesilaikyti principo parduoti visus leidimus aukcione ir išduoti nemokamus leidimus iki 2008 m. gruodžio 31 d. veikusių elektros gamybos įrenginių operatoriams ar elektros gamybos įrenginių operatoriams, kurių su modernizavimu susijusios investicijos praktiškai pradėtos iki 2008 m. gruodžio 31 d. Išduodamos nemokamus leidimus elektros gamybos įrenginių operatoriams, kriterijus atitinkančios EEE valstybės turi pateikti nacionalinį investicijų planą (toliau – nacionalinis planas), kuriame būtų nurodytos nemokamų leidimų gavėjų ar kitų operatorių investicijos į infrastruktūros įrengimą ir modernizavimą, švarias technologijas ir energijos išteklių ir tiekimo šaltinių įvairinimą.

                  17.

                  Toks nukrypimas nuo visų leidimų pardavimo aukcione principo, teikiant pereinamojo laikotarpio nemokamus apyvartinius taršos leidimus, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, nes EEE valstybės išduodamos nemokamus leidimus netenka įplaukų ir suteikia atrankųjį pranašumą elektros gamybos įrenginių operatoriams. Elektros gamybos įrenginių operatoriai gali konkuruoti su kitų EEE valstybių elektros gamybos įrenginių operatoriais, todėl gali būti iškraipyta konkurencija arba kilti grėsmė, kad konkurencija bus iškraipyta, ir paveikta prekyba vidaus rinkoje Valstybės pagalba teikiama ir investicijų lygmeniu, nes investuodami nemokamų leidimų gavėjai patirs mažesnes išlaidas.

            1.4.   Pagalba, susijusi su mažų įrenginių ir ligoninių neįtraukimu į ES ŠESD ATLPS

                  18.

                  Pagal ŠESD ATLPS direktyvos 27 straipsnį EEE valstybės gali į ES ŠESD ATLPS neįtraukti mažų įrenginių ir ligoninių, jeigu tiems mažiems įrenginiams ir ligoninėms taikomos priemonės, kuriomis tiek pat sumažinamas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. EEE valstybės gali siūlyti mažiems įrenginiams ir ligoninėms skirtas priemones, kurias taikant išmetamųjų teršalų sumažėtų tiek pat, kiek taikant ES ŠESD ATLPS. Suteikiant galimybę neįtraukti mažų įrenginių ir ligoninių į ES ŠESD ATLPS siekiama kuo labiau sumažinti administracines išlaidas kiekvienai į ŠESD ATLPS neįtrauktai CO2 ekvivalento tonai.

                  19.

                  Mažų įrenginių ir ligoninių neįtraukimas į ES ŠESD ATLPS taip pat gali būti laikomas valstybės pagalba. EEE valstybėms paliekama didelė veiksmų laisvė nuspręsti, ar neįtraukti mažų įrenginių į ES ŠESD ATLPS ir, jei taip, kokių rūšių įrenginių neįtraukti, taip pat nuspręsti, kokios rūšies priemonių reikalauti. Todėl negalima atmesti galimybės, kad EEE valstybių nustatytomis priemonėmis mažiems įrenginiams ar ligoninėms, kurie neįtraukti į ES ŠESD ATLPS, gali būti suteiktas ekonominis pranašumas, dėl kurio gali būti iškraipyta konkurencija ar kilti grėsmė, kad konkurencija bus iškraipyta, ir paveikta prekyba vidaus rinkoje.

            2.   TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS
      2.1.   Šių gairių taikymo sritis

                  20.

                  Šios gairės taikomos tik konkrečioms pagalbos priemonėms, kurias numatyta taikyti įgyvendinant ŠESD ATLPS direktyvą. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairių (12) skyrius šioms priemonėms netaikomas.

            2.2.   Apibrėžtys

                  21.

                  Šiose gairėse vartojamų sąvokų apibrėžtys pateiktos I priedėlyje.

            3.   PAGAL EEE SUTARTIES 61 STRAIPSNIO 3 DALĮ SUDERINAMOS PAGALBOS PRIEMONĖS

                  22.

                  Valstybės pagalba gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu dėl jos padidėja aplinkos apsaugos lygis (sumažinamas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis) ir ji neturi tokio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kad būtų pažeistas bendrasis interesas. Vertindama pagalbos priemonės suderinamumą, ELPA Priežiūros institucija palygina teigiamą pagalbos priemonės poveikį siekiant bendrojo intereso tikslo su galimu neigiamu jos poveikiu, kaip antai prekybos ir konkurencijos iškraipymu. Dėl to pagalbos schemų taikymo trukmė turi būti ne ilgesnė negu šių gairių galiojimo trukmė. Tuo neapribojama ELPA valstybės teisė pakartotinai pranešti apie priemonę, kurią ketinama taikyti ilgiau, negu nustatyta ELPA Priežiūros institucijos sprendime, kuriuo patvirtinta pagalbos schema.

            3.1.   Pagalba įmonėms, veikiančioms sektoriuose ir pasektoriuose, kuriems dėl į elektros kainas įtraukiamų su ES ŠESD ATLPS leidimais susijusių išlaidų kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika (pagalba su išmetamaisiais teršalais susijusioms netiesioginėms išlaidoms kompensuoti)

                  23.

                  II priedėlyje išvardytuose sektoriuose ir pasektoriuose pagalba, skiriama kompensuoti nuo 2013 m. sausio 1 d. turėtoms su ES ŠESD ATLPS leidimais susijusioms išlaidoms, įtraukiamoms į elektros kainas įgyvendinant ŠESD ATLPS direktyvą, bus laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jei bus įvykdytos šiame skirsnyje nustatytos sąlygos.

         Pagalbos tikslas ir būtinumas

                  24.

                  Taikant šias gaires, pagalbos tikslas – užtikrinti, kad dėl pagalbos gavėjo patiriamų į elektros kainas įtraukiamų su ESL susijusių išlaidų nekiltų didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, jeigu jo konkurentai trečiosiose valstybėse nepatiria panašių į elektros kainas įtraukiamų su CO2 susijusių išlaidų, o pagalbos gavėjas tų išlaidų negali įtraukti į produktų kainas, neprarasdamas didelės rinkos dalies.

                  25.

                  Taikant šias gaires, laikoma, kad didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika kyla tik tada, kai pagalbos gavėjas veikia kuriame nors iš II priedėlyje išvardytų sektorių ar pasektorių.

         Didžiausias pagalbos intensyvumas

                  26.

                  Pagalbos intensyvumas negali viršyti 85 % tinkamų finansuoti išlaidų, turėtų 2013, 2014 ir 2015 m., 80 % tinkamų finansuoti išlaidų, turėtų 2016, 2017 ir 2018 m., ir 75 % tinkamų finansuoti išlaidų, turėtų 2019 ir 2020 m.

         Didžiausios pagalbos sumos apskaičiavimas

                  27.

                  Už produktų gamybą II priedėlyje išvardytuose sektoriuose ir pasektoriuose įrenginio operatoriui mokėtina didžiausia pagalbos suma apskaičiuojama pagal šią formulę:

                              a)

                              Jeigu pagalbos gavėjo gaminamiems produktams taikomi III priedėlyje nurodyti elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai, įrenginio operatoriui už per t metus turėtas išlaidas mokėtina didžiausia pagalbos suma apskaičiuojama taip:
                              Šioje formulėje Ait – pagalbos intensyvumas t metais, išreikštas trupmena (pvz., 0,8); Ct – taikytinas išmetamo CO2 kiekio koeficientas (tCO2/MWh) (t metais); Pt–1 – išankstinė ESL kaina t–1 metais (EUR/tCO2 ); E – taikytinas III priedėlyje apibrėžtas konkretaus produkto elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis; BO – pradinis našumas. Šios sąvokos apibrėžtos I priedėlyje.

                              b)

                              Jeigu pagalbos gavėjo gaminamiems produktams netaikomi III priedėlyje nurodyti elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai, įrenginio operatoriui už per t metus turėtas išlaidas mokėtina didžiausia pagalbos suma apskaičiuojama taip:
                              Šioje formulėje Ait – pagalbos intensyvumas t metais, išreikštas trupmena (pvz., 0,8); Ct – taikytinas išmetamo CO2 kiekio koeficientas (tCO2/MWh) (t metais); Pt–1 – išankstinė ESL kaina t–1 metais (EUR/tCO2 ); EF – atsarginis elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis; BEC – pradinis elektros vartojimas (MWh). Šios sąvokos apibrėžtos I priedėlyje.

                  28.

                  Jeigu įrenginio operatorius gamina produktus, kuriems taikomas III priedėlyje nurodytas elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis, ir produktus, kuriems taikomas atsarginis elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis, kiekvienam produktui suvartojamą elektros kiekį reikia padalyti atsižvelgiant į atitinkamą kiekvieno produkto gamybos apimtį tonomis.

                  29.

                  Jeigu įrenginio operatorius gamina produktus, kurie atitinka pagalbos skyrimo kriterijus (pvz., jie priskiriami II priedėlyje išvardytiems kriterijus atitinkantiems sektoriams ar pasektoriams), ir produktus, kurie pagalbos skyrimo kriterijų neatitinka, didžiausia mokėtina suma apskaičiuojama tik pagalbos skyrimo kriterijus atitinkantiems produktams.

                  30.

                  Pagalba gali būti mokama pagalbos gavėjui tais metais, kuriais patiriamos išlaidos, arba kitais metais. Jeigu pagalba mokama tais metais, kuriais patiriamos išlaidos, turi būti sukurtas ex post mokėjimų koregavimo mechanizmas, siekiant užtikrinti, kad visos pagalbos permokos būtų grąžintos iki kitų metų liepos 1 d.

         Skatinamasis poveikis

                  31.

                  Skatinamojo poveikio reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu laikomasi visų 3.1 skirsnyje išdėstytų sąlygų.

            3.2.   Investicinė pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, įskaitant naujas elektrines, pritaikytas surinkti ir saugoti anglies dioksidą

                  32.

                  2013 m. sausio 1 d.–2016 m. gruodžio 31 d. naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms skiriama investicinė pagalba bus laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu laikomasi šiame skirsnyje išdėstytų sąlygų.

                  33.

                  Investicinė pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms gali būti skiriama tik jei laikomasi šių sąlygų:

                              c)

                              naujos labai efektyviai veikiančios elektrinės efektyvumas didesnis už elektrinių suderintąją naudingumo atskaitinę vertę, nurodytą 2011 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2011/877/EB, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/8/EB nustatomos atskirosios elektros energijos ir šilumos gamybos naudingumo suderintosios atskaitinės vertės (13), I priede, arba susijusią naudingumo atskaitinę vertę, galiojančią pagalbos skyrimo metu. Naujos labai efektyviai veikiančios elektrinės, kurios tik atitinka tas naudingumo atskaitines vertes, neatitinka pagalbos skyrimo kriterijų; ir

                              d)

                              pagalbą skiriančios institucijos patvirtinimo sprendimas priimtas 2013 m. sausio 1 d.–2016 m. gruodžio 31 d.

         Pagalbos tikslas ir būtinumas

                  34.

                  ELPA valstybės turi įrodyti, kad pagalba siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą darant didelį poveikį aplinkos apsaugai. Pagalba turi turėti skatinamąjį poveikį, t. y. paskatinti pagalbos gavėją pakeisti savo elgesį; toks skatinamasis poveikis įrodomas atliekant priešingos padėties analizę, iš kurios matyti, kad be pagalbos gavėjas nebūtų investavęs. Be to, remiamo projekto negalima pradėti įgyvendinti, kol nepateikta paraiška gauti pagalbą. Galiausiai, ELPA valstybės turi įrodyti, kad pagalba neturi tokio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kad būtų pažeistas bendrasis interesas, visų pirma tais atvejais, kai pagalba skiriama ribotam pagalbos gavėjų skaičiui arba kai dėl pagalbos gali sustiprėti pagalbos gavėjų padėtis rinkoje (įmonių grupių lygmeniu).

         Tinkamos finansuoti išlaidos

                  35.

                  Tinkamos finansuoti išlaidos neviršys visų išlaidų investicijoms į naują įrenginį (materialųjį ir nematerialųjį turtą), kurios tikrai būtinos naujai elektrinei pastatyti. Be to, statant elektrinę, pritaikytą surinkti ir saugoti anglies dioksidą, tinkamomis finansuoti bus laikomos išlaidos, padarytos siekiant įrodyti bendras ekonomines ir technines galimybes įdiegti visą CCS grandinę. Išlaidos, padarytos surinkimo, transportavimo ir saugojimo įrangai įrengti, nebus laikomos tinkamomis finansuoti pagal šias gaires, nes anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų diegimas vertinamas pagal Valstybės pagalbos gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai skyrių.

         Didžiausias pagalbos intensyvumas

                  36.

                  Pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, kurios pritaikytos surinkti ir saugoti anglies dioksidą ir kurių visa CCS grandinė pradėta diegti iki 2020 m., negali viršyti 15 % tinkamų finansuoti išlaidų.

                  37.

                  Pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, kurios pritaikytos surinkti ir saugoti anglies dioksidą, tačiau visa CCS grandinė nepradėta diegti iki 2020 m., ir kurioms pagalba skiriama po tikrai konkurencingo konkurso, kuriuo skatinama: i) naujojoje elektrinėje naudoti mažiausiai aplinkai kenkiančias elektros gamybos technologijas, dėl kurių į aplinką išmetama mažiau CO2, palyginti su naujausiomis technologijomis; ir ii) konkurencija elektros gamybos rinkoje, negali viršyti 10 % tinkamų finansuoti išlaidų. Tokiame konkurse turi būti taikomi aiškūs, skaidrūs ir nediskriminaciniai kriterijai ir sudarytos tokios sąlygos, kad jame galėtų dalyvauti pakankamas skaičius įmonių. Be to, su konkursu susijęs biudžetas turi būti numatytas kaip privalomas apribojimas, atsižvelgiant į tai, kad pagalbą gali gauti ne visi jo dalyviai.

                  38.

                  Pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, kurios neatitinka 36 ir 37 punktuose nustatytų sąlygų, pagalba negali viršyti 5 % tinkamų finansuoti išlaidų.

                  39.

                  Jeigu visa CCS grandinė nepradedama diegti iki 2020 m., pagalba bus sumažinta iki 5 % tinkamų finansuoti išlaidų investicijoms arba iki 10 %, jeigu nesilaikoma 3.2 skirsnio 37 punkte nustatytų sąlygų. Jei pagalbos suma buvo sumokėta iš anksto, ELPA valstybės susigrąžina permokėtą pagalbos sumą.

            3.3.   Pagalba, susijusi su galimu nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimu elektros energijos gamybai modernizuoti

                  40.

                  Vadovaujantis ŠESD ATLPS direktyvos 10c straipsniu, 2013 m. sausio 1 d.–2019 m. gruodžio 31 d. valstybės pagalba, susijusi su galimu nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimu elektros energijos gamybai modernizuoti ir nacionaliniuose planuose numatytomis investicijomis, bus laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jei laikomasi visų toliau nurodytų sąlygų:

                              a)

                              nemokami pereinamojo laikotarpio leidimai išduodami pagal ŠESD ATLPS direktyvos 10c straipsnį ir vadovaujantis Komisijos sprendimu dėl nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimo elektros energijos gamybos įrenginių operatoriams metodikos gairių pagal ŠESD ATLPS direktyvos10c straipsnio 3 dalį (14) bei Komisijos komunikatu dėl neprivalomo ŠESD ATLPS direktyvos 10c straipsnio taikymo (15)

                              b)

                              nacionaliniu planu siekiama įgyvendinti bendrojo intereso tikslą, pvz., didinti aplinkos apsaugos lygį atsižvelgiant į bendrus ŠESD ATLPS direktyvoje nustatytus tikslus;

                              c)

                              nacionaliniame plane numatytos investicijos į infrastruktūros įrengimą ir modernizavimą, švarias technologijas ir nacionalinių energijos išteklių ir tiekimo šaltinių įvairinimą pagal ŠESD ATLPS direktyvą po 2009 m. birželio 25 d.;

                              d)

                              nemokamų leidimų rinkos kaina (įmonių grupių lygmeniu) per visą skyrimo laikotarpį (apskaičiuojama pagal 2011 m. kovo 29 d. Komisijos komunikatą (16) arba pagalbos skyrimo metu taikytinas atitinkamas gaires) neviršija visų nemokamų apyvartinių taršos leidimų gavėjo išlaidų investicijoms (įmonių grupių lygmeniu). Jeigu visos išlaidos investicijoms yra mažesnės nei leidimų rinkos kaina arba nemokamų leidimų gavėjas nevykdo nacionaliniame plane numatytų kriterijus atitinkančių investicijų, jis privalo pervesti šį skirtumą priemonei, pagal kurią bus finansuojamos kitos nacionaliniame plane numatytos kriterijus atitinkančios investicijos; ir

                              e)

                              pagalba neturi tokio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kad būtų pažeistas bendrasis interesas, visų pirma tais atvejais, kai pagalba skiriama ribotam pagalbos gavėjų skaičiui arba kai dėl pagalbos gali sustiprėti pagalbos gavėjų padėtis rinkoje (įmonių grupių lygmeniu).

         Skatinamasis poveikis

      Skatinamojo poveikio reikalavimas laikomas įvykdytu investicijoms, pradėtoms vykdyti nuo 2009 m. birželio 25 d.

         Tinkamos finansuoti išlaidos

                  41.

                  Tinkamos finansuoti išlaidos turi neviršyti visų išlaidų nacionaliniame plane numatytoms investicijoms (materialiajam ir nematerialiajam turtui), kurios atitinka vienam pagalbos gavėjui išduotų nemokamų leidimų rinkos kainą (apskaičiuojamą pagal 2011 m. kovo 29 d. Komisijos komunikatą (17) arba pagalbos skyrimo metu taikytinas atitinkamas gaires), neatsižvelgiant į susijusio įrenginio veiklos sąnaudų ir naudos santykį.

         Didžiausias pagalbos intensyvumas

                  42.

                  Pagalba negali viršyti 100 % tinkamų finansuoti išlaidų.

            3.4.   Pagalba, susijusi su mažų įrenginių ir ligoninių neįtraukimu į ES ŠESD ATLPS

                  43.

                  Pagalba, susijusi su mažų įrenginių arba ligoninių neįtraukimu į ES ŠESD ATLPS, nuo 2013 m. sausio 1 d. bus laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu tiems mažiems įrenginiams ir ligoninėms bus taikomos priemonės, kuriomis tiek pat sumažinamas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kaip apibrėžta ŠESD ATLPS direktyvos 27 straipsnyje, ir jeigu ELPA valstybė atitinka ŠESD ATLPS direktyvos 27 straipsnyje nurodytas sąlygas.

         Skatinamasis poveikis

                  44.

                  Skatinamojo poveikio reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu laikomasi visų 3,4 skirsnyje išdėstytų sąlygų.

            3.5.   Proporcingumas

                  45.

                  ELPA valstybė turi įrodyti, kad pagalbos gavėjui skirta pagalbos suma nėra didesnė nei būtina. Visų pirma, ELPA valstybė gali skirti mažesnio intensyvumo, negu minima šiose gairėse, pagalbą

            4.   SUMAVIMAS

                  46.

                  Šiose gairėse nustatytos viršutinės pagalbos ribos negali būti viršijamos, neatsižvelgiant į tai, ar visa parama finansuojama tik iš valstybės išteklių, ar ją iš dalies finansuoja Sąjunga.

                  47.

                  Pagalbos, kuri pagal šias gaires laikoma suderinama, negalima skirti kartu su kita valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ar kitų formų finansavimu iš Sąjungos biudžeto, jeigu dėl tokio bendro finansavimo pagalbos intensyvumas yra didesnis negu nustatyta šiose gairėse. Tačiau, jeigu pagalbos priemonių, kurioms taikomos šios gairės, tinkamos finansuoti išlaidos visiškai arba iš dalies atitinka kitos pagalbos tinkamas finansuoti išlaidas, bendrai finansuojamai pagalbos daliai pagal taikytinas taisykles bus nustatyta palankiausia pagalbos viršutinė riba.

            5.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
      5.1.   Metinių ataskaitų teikimas

                  48.

                  Pagal Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo II dalį (18) ir 2004 m. liepos 14 d. (19) Sprendimą Nr. 195/04/COL ELPA valstybės ELPA Priežiūros institucijai turi teikti metines ataskaitas.

                  49.

                  Be Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo II dalyje ir Sprendime Nr. 195/04/COL nustatytų reikalavimų, metinėse ataskaitose apie pagalbos aplinkos apsaugai priemones turi būti pateikta toliau nurodyta papildoma informacija apie atitinkamas patvirtintas schemas. ELPA valstybės į savo metines ataskaitas visų pirma turi įtraukti šią informaciją:

                              —

                              pagalbos gavėjų pavadinimai ir jiems priklausantys remiami įrenginiai,

                              —

                              sektorius (-iai) arba pasektorius (-iai), kuriame (-iuose) pagalbos gavėjas veikia,

                              —

                              metai, už kuriuos mokama pagalba, ir metai, kuriais ta pagalba mokama,

                              —

                              kiekvieno remiamo įrenginio susijusiame sektoriuje ar pasektoriuje pradinis našumas,

                              —

                                 didelis pajėgumų išplėtimas arba sumažinimas, jei taikoma,

                              —

                              kiekvieno remiamo įrenginio susijusiame sektoriuje ar pasektoriuje gamybos apimtis kiekvienais metais, pagal kuriuos nustatomas pradinis našumas,

                              —

                              kiekvieno remiamo įrenginio susijusiame sektoriuje ar pasektoriuje gamybos apimtis tais metais, už kuriuos mokama pagalba,

                              —

                              kitų kiekvieno remiamo įrenginio pagamintų produktų, kuriems netaikomi elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai, gamybos apimtis kiekvienais metais, pagal kuriuos nustatomas pradinis našumas (jeigu bent dalis pagalbos skiriama taikant atsarginį elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį),

                              —

                              kiekvieno remiamo įrenginio pradinis elektros vartojimas (jeigu bent dalis pagalbos skiriama taikant atsarginį elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį),

                              —

                              elektros vartojimas kiekvienais metais, pagal kuriuos nustatomas pradinis elektros vartojimas (jeigu bent dalis pagalbos skiriama taikant atsarginį elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį),

                              —

                              įrenginio elektros vartojimas tais metais, už kuriuos mokama pagalba (jeigu bent dalis pagalbos skiriama taikant atsarginį elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį),

                              —

                                 išankstinė ESL kaina, pagal kurią apskaičiuota kiekvienam pagalbos gavėjui skiriama pagalbos suma,

                              —

                              pagalbos intensyvumas,

                              —

                              išmetamo CO2 kiekio koeficientas.

                  50.

                  ELPA Priežiūros institucija reguliariai stebės pagalbą įmonėms, veikiančioms sektoriuose ir pasektoriuose, kuriems dėl į elektros kainas įtraukiamų su ES ŠESD ATLPS leidimais susijusių išlaidų kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, kaip aprašyta 3.1 skirsnyje. Tai darydama ji atnaujins informaciją apie perkeliamas netiesiogines išlaidas ir galimą poveikį anglies dioksido nutekėjimui.

                  51.

                  ELPA valstybių metinėse ataskaitose apie naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, įskaitant elektrines, pritaikytas surinkti ir saugoti anglies dioksidą, skiriamą pagalbą turi būti pateikta ši informacija:

                              —

                              pagalbos gavėjų pavadinimai,

                              —

                              kiekvienam pagalbos gavėjui skiriama pagalbos suma,

                              —

                              pagalbos intensyvumas,

                              —

                              patvirtinimas, kad pagalbos gavėjai atitinka 3.2 skirsnio 32 punkte nurodytas sąlygas, susijusias su pagalbos skyrimo laikotarpiu,

                              —

                              patvirtinimas, kad pagalbos gavėjai atitinka 3.2 skirsnio 36 punkte nurodytas sąlygas, susijusias su visos CCS grandinės įdiegimo pradžia iki 2020 m.

            5.2.   Skaidrumas

                  52.

                  ELPA Priežiūros institucijos nuomone, būtinos papildomos priemonės ELPA valstybėse skiriamos valstybės pagalbos skaidrumui didinti. Visų pirma reikia užtikrinti, kad ELPA valstybės narės, ūkinės veiklos vykdytojai, suinteresuotosios ELPA Priežiūros institucija galėtų lengvai susipažinti su išsamiais visų taikomų pagalbos aplinkos apsaugai schemų tekstais.

                  53.

                  Tai galima padaryti sukuriant interneto svetaines. Todėl ELPA Priežiūros institucija, tikrindama pagalbos schemas, sistemingai reikalaus, kad susijusios ELPA valstybės skelbtų išsamius visų galutinių pagalbos schemų tekstus internete ir praneštų ELPA Priežiūros institucijai paskelbtų tekstų interneto adresus.

            5.3.   Stebėjimas

                  54.

                  ELPA valstybės privalo užtikrinti, kad būtų vedama išsami pagal visas priemones skiriamos pagalbos apskaita. Tokie apskaitos dokumentai, kuriuose turi būti pateikta visa informacija, reikalinga siekiant nustatyti, ar laikytasi sąlygų dėl tinkamų finansuoti išlaidų ir didžiausio leidžiamo pagalbos intensyvumo, turi būti saugomi 10 metų nuo pagalbos skyrimo dienos ir pateikiami Priežiūros institucijai paprašius.

            5.4.   Taikymo laikotarpis ir peržiūra

                  55.

                  ELPA Priežiūros institucija šias gaires taikys nuo kitos dienos po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir EEE priede.

                  56.

                  Gairės bus taikomos iki 2020 m. gruodžio 31 d. Pasikonsultavusi su ELPA valstybėmis ELPA Priežiūros institucija gali iki tos datos iš dalies pakeisti šias gaires dėl svarbių su konkurencijos ar aplinkos politika susijusių aplinkybių arba siekdama atsižvelgti į kitų EEE sričių politiką ar tarptautinius įsipareigojimus Visų pirma tokie pakeitimai gali būti būtini atsižvelgiant į būsimus tarptautinius susitarimus klimato kaitos srityje ir būsimus su klimato kaita susijusius EEE teisės aktus. ELPA Priežiūros institucija šių gairių peržiūrą gali atlikti kas dvejus metus nuo jų priėmimo.

                  57.

                  ELPA Priežiūros institucija taikys šias gaires visoms pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji turi priimti sprendimą po to, kai gairės bus paskelbtos Oficialiajame leidinyje ir EEE priede, net jei apie projektus pranešta iki gairių paskelbimo. Neteisėtai pagalbai ELPA Priežiūros institucija taikys taisykles, nustatytas Valstybės pagalbos gairių dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą (20), skyriuje.

         (1)  Šios gairės tapačios Europos Komisijos gairėms „Tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2012 m., gairės“ (OL C 158, 2012 6 5, p. 4). Institucijos Valstybės pagalbos gairės paskelbtos Institucijos svetainėje (www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/)

         (2)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB, OL L 275, 2003 10 25, p. 32. Direktyva į EEE susitarimą įtraukta XX priedo 21 punkto a papunkčio 1 dalyje.

         (3)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, OL L 140, 2009 6 5, p. 63. Ši direktyva į EEE susitarimą įtraukta XX priedo 21 skirsnio a dalies 1 punkte.

         (4)  2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/101/EB, OL L 338, 2004 11 13, p. 18; 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/101/EB, OL L 8, 2009 1 13, p. 3; 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 219/2009, OL L 87, 2009 3 13, p. 109.

         (5)  Šiose gairėse terminas „ELPA valstybės“ apima Islandiją, Lichtenšteiną ir Norvegiją, tačiau ne Šveicariją, kuri nors yra ELPA valstybė, nėra prisijungusi prie EEE.

         (6)  Valstybės pagalbos veiksmų planas. Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa, COM(2005) 107 galutinis, 2005 6 7.

         (7)  Priedo 15713/1/08REV1 II priedas, 2008 m. lapkričio 18 d. (25.11), http://www.europarl.-europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2008-0610&format=XML&language=EN

         (8)  Tarybos generalinio sekretoriato I/A pastabos COREPER/TARYBAI priedas 8033/09 ADD 1 REV 1, 2009 m. kovo 31 d.

         (9)  2009 m. balandžio 23 d. Direktyva 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 85/337/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006, OL L 140, 2009 6 5, p. 114. Ši direktyva į EEE susitarimą buvo perkelta XX priedo 1a, 1f, 1i, 13ca, 19a, 21at ir 32c punktuose.

         (10)  Žr. 9 išnašą.

         (11)  OL L 144, 2010 6 10, p. 1, EEE priedas Nr. 29, 2010 6 10, p. 1. Šis skyrius tapatus Europos Komisijos Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairėms (OL C 82, 2008 4 1, p. 1).

         (12)  OL L 144, 2010 6 10, p. 1, EEE priedas Nr. 29, 2010 6 10, p. 1. Šis skyrius tapatus Europos Komisijos Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairėms (OL C 82, 2008 4 1, p. 1).

         (13)  OL L 343, 2011 12 23, p. 91. Ši direktyva įtraukta į EEE susitarimą IV priedo 24 skirsnyje.

         (14)  2011 m. kovo 29 d. Komisijos komunikatas dėl nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimo elektros energijos gamybos įrenginių operatoriams metodikos gairių pagal Direktyvos 2003/87/EB 10c straipsnio 3 dalį, C (2011) 1983, galutinis, 2011 m. kovo 29 d.

         (15)  Komisijos komunikatas Direktyvos 2003/87/EB 10c straipsnio neprivalomo taikymo gairės, OL C 99, 2011 3 31, p. 9.

         (16)  Žr. 15 išnašą.

         (17)  Žr. 15 išnašą.

         (18)  Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo II dalis atitinka 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1). Reglamentas (EB) Nr. 659/1999 vėliau buvo įtrauktas į EEE susitarimo 26 protokolą.

         (19)  Sprendimas Nr. 195/04/COL (OL L 139, 2006 5 25, p. 37, EEE priedas Nr. 26, 2006 5 25, p. 1) atitinka 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (OL L 140, 2004 4 30, p. 1), kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (EB) Nr. 659/1999.

         (20)  OL L 73, 2009 3 19, p. 23, EEE priedas Nr. 15, 2009 3 19, p. 6. Šis skyrius atitinka Komisijos pranešimą Komisijos pranešime dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (OL C 119, 2002 5 22, p. 22).

         I priedėlis
         Apibrėžtys
         Šiose gairėse vartojamų terminų apibrėžtys:
         —   pagalba– visus EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus atitinkanti priemonė;
         —   pagalbos skyrimo laikotarpis– vieneri ar keleri metai 2013–2020 m. laikotarpiu. Jeigu ELPA valstybė pageidauja skirti pagalbą trumpesnį laikotarpį, ji turėtų ataskaitiniu laikotarpiu laikyti pagalbos gavėjų ūkinius metus ir skirti pagalbą kartą per metus;
         —   didžiausias pagalbos intensyvumas– visa pagalbos suma, išreikšta tinkamų finansuoti išlaidų procentine dalimi. Visi naudojami skaičiai turi būti neatskaičius mokesčių ar kitų rinkliavų. Kai pagalba skiriama ne subsidijos forma, pagalbos dydis pagal vertę turi būti pagalbos subsidijos ekvivalentas. Dalimis išmokama pagalba turi būti apskaičiuojama visa grynąja dabartine verte pirmosios išmokos dalies mokėjimo metu, taikant atitinkamą Institucijos nustatytą orientacinę palūkanų normą vėlesnei vertei diskontuoti. Pagalbos intensyvumas apskaičiuojamas kiekvienam pagalbos gavėjui;
         —   autogamyba– elektros energijos gamyba naudojant įrenginį, kuris neatitinka elektros energijos gamybos įrenginio kriterijų, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/87/EB 3 straipsnio u punkte;
         —   pagalbos gavėjas– pagalbą gaunanti įmonė;
         —   pritaikytas surinkti ir saugoti anglies dioksidą– reiškia, kad įrenginio operatorius įrodė turintis tinkamą vietą surinktam CO2 saugoti, kad transportavimo įrenginius techniniu ir ekonominiu požiūriu galima naudoti CO2 transportuoti ir kad, atsižvelgiant į technines ir ekonomines galimybes, įrenginio vietoje galima įrengti CO2 surinkimo įrangą, kai tik bus patvirtintos atitinkamos rinkos paskatos nustatant CO2 kainos ribas. Tam, kad įrenginį būtų galima laikyti pritaikytu surinkti ir saugoti anglies dioksidą, visų pirma reikia:
         įrodyti technines galimybes įrengti CO2 surinkimo įrangą. Atlikti įrenginio vietos techninį tyrimą, kuriame būtų pateikti pakankamai išsamūs inžineriniai duomenys, patvirtinantys, kad techniniu požiūriu šiame objekte galima tinkamai įrengti CO2 surinkimo įrangą, kuri, taikant vieno ar kelių tipų technologiją, patvirtintą nekomerciniu lygmeniu arba kurios eksploatacinės savybės pripažįstamos kaip patikimos, surinktų 85 % ar daugiau išmetamo CO2 kiekio;
         kontroliuoti pakankamai didelę papildomą erdvę įrenginio vietoje, kur bus įrengta CO2 surinkimo įranga;
         nurodyti vieną ar kelis vamzdynus ar kitus transportavimo įrenginius, kuriais techniniu ir ekonominiu požiūriu būtų galima transportuoti CO2 į saugią geologinio saugojimo saugyklą,
         nurodyti galimą (-as) surinkto CO2 geologinio saugojimo vietą (-as), kuri (-ios) įvertinta (-os) kaip tinkama (-os) saugoti visą surenkamą CO2 kiekį visą numatytą įrenginio naudojimo trukmę;
         remiantis ekonominiu vertinimu įrodyti ekonomines galimybes įrengti integruotą CCS sistemą, atitinkančią visą/dalinį objekto eksploatacinį pajėgumą. Atlikus šį vertinimą turėtų būti surinkta duomenų pagrįstai veiksmų eigai numatyti, atsižvelgiant į CO2 kainų prognozes, atliekant techninius tyrimus nustatytų technologijų ir saugojimo galimybių įgyvendinimo sąnaudas, jų paklaidas ir numatomas veiklos įplaukas. Atikus šį vertinimą bus nustatytos aplinkybės, kuriomis CCS įrangą ekonominiu požiūriu būtų įmanoma eksploatuoti visą siūlomo įrenginio naudojimo trukmę. Vertinime turėtų taip pat būti galimas anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų diegimo planas, kuriame, be kita ko, būtų pateiktas galimas darbų iki įrangos paleidimo tvarkaraštis;
         įrodyti, kad galima gauti visus susijusius leidimus anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijoms diegti, ir nurodyti su šių leidimų gavimu susijusias procedūras ir terminus;
         —   aplinkos apsauga– veiksmai, kuriais siekiama kompensuoti aplinkai arba gamtos ištekliams padarytą žalą, kurią lėmė pagalbos gavėjo veikla, arba tokios žalos išvengti, sumažinti jos riziką arba pradėti veiksmingiau naudoti gamtos išteklius, įskaitant energiją taupančias priemones, ir vartoti energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių;
         —   Europos Sąjungos leidimas (ESL)– apyvartinis leidimas, kuris suteikia teisę per tam tikrą laikotarpį į aplinką išmesti vieną toną CO2 ekvivalento;
         —   bendroji pridėtinė vertė (BPV)– bendroji pridėtinė vertė faktorinėmis kainomis, o tai yra našumo vertė atėmus tarpinio vartojimo vertę. Tai yra rodiklis, iš kurio matyti, kaip pavieniai gamintojai, pramonės šakos ar sektoriai prisideda prie BVP. BPV faktorinėmis kainomis – BPV rinkos kainomis atėmus visus netiesioginius mokesčius ir pridėjus visas subsidijas. Pridėtinę vertę faktorinėmis kainomis galima apskaičiuoti pagal apyvartą, pridėjus kapitalizuotą produkciją, pridėjus kitas veiklos pajamas, pridėjus arba atėmus atsargų pokyčius, atėmus pirktų prekių ir paslaugų vertę, atėmus kitus su apyvarta susijusius, bet neišskaitytus produktų mokesčius ir atėmus su gamyba sąnaudas. Į pridėtinę vertę neįtraukiamos įmonių sąskaitose prie finansinių arba ypatingųjų pajamų ir išlaidų priskiriamos pajamos ir išlaidos. (1)

         —   visos anglies dioksido surinkimo ir saugojimo grandinės (CCS grandinės) įdiegimas– jos įrengimas ir faktinis CO2 surinkimo, transportavimo ir saugojimo pradėjimas;
         —   maži įrenginiai– įrenginiai, kurie – pagal kompetentingai institucijai trejus metus iki pranešimo apie lygiavertes priemones pagal ŠESD ATLPS direktyvos 27 straipsnio 1 dalies a punktą pateiktas ataskaitas – per metus į aplinką išmeta mažiau nei 25 000 tonų CO2 ekvivalento (išskyrus deginant biomasę į aplinką išskiriamus išmetamuosius teršalus) ir kurių šiluminė galia deginant kurą yra mažesnė negu 35 MW;
         —   darbų pradžia– statybos darbų pradžia arba pirmasis tvirtas įsipareigojimas užsakyti įrangą, išskyrus pirmines galimybių studijas.
         —   materialusis turtas– kai reikia apskaičiuoti tinkamas finansuoti išlaidas, investicijos į žemę, pastatus, elektrinę ir įrangą;
         —   nematerialusis turtas– kai reikia apskaičiuoti tinkamas finansuoti išlaidas, technologijų perdavimo įsigyjant veiklos licencijas ar patentuotą arba nepatentuotą techninę informaciją išlaidos, jeigu laikomasi šių sąlygų:
         atitinkamas nematerialusis turas yra nusidėvintis turtas,
         šis turtas įsigyjamas rinkos sąlygomis iš įmonės, kuriai pirkėjas negali daryti įtakos nei tiesiogiai, nei netiesiogiai,
         šis turtas turi būti įtrauktas į įmonės turtą, likti pagalbos gavėjo įmonėje ir turi būti ten naudojamas ne mažiau kaip penkerius metus. Ši sąlyga netaikoma, jeigu nematerialusis turtas techniniu požiūriu yra pasenęs. Jeigu per tuos penkerius metus nematerialusis turtas parduodamas, gautos pajamos turi būti atimtos iš tinkamų finansuoti išlaidų ir prireikus turi būti grąžinta visa pagalba arba jos dalis,
         —   prekybos intensyvumas– viso eksporto į trečiąsias šalis ir importo iš jų vertės sumos ir visos EEE rinkos dydžio (EEE įmonių metinės apyvartos vidaus rinkoje ir viso importo iš trečiųjų šalių sumos) santykis, remiantis Eurostato statistiniais duomenimis;
         —   išankstinė ESL kaina (EUR)– metų, einančių prieš metus, už kuriuos skiriama pagalba, sausio 1 d.–gruodžio 31 d. tam tikroje ES anglies dioksido biržoje kasdien buvusių išankstinių ESL kainų (uždarymo kainų) už pristatymą metų, už kuriuos skiriama pagalba, gruodžio mėn. vidurkis. Pvz., 2016 m. skiriamos pagalbos atveju tai yra tam tikroje ES anglies dioksido biržoje 2015 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. buvusių 2016 m. gruodžio mėn. ESL uždarymo kainų vidurkis;
         —   išmetamo CO2 kiekio koeficientas (tCO2/MWh)– tai skirtingose geografinėse teritorijose iš iškastinio kuro gaminamos elektros energijos taršos anglies dioksidu intensyvumo svertinis vidurkis. Ši reikšmė turi atspindėti tam tikroje geografinėje teritorijoje naudojamo iškastinio kuro rūšių derinį. CO2 koeficientas apskaičiuojamas energetikos pramonės išmetamo CO2 ekvivalento kiekį dalijant iš naudojant iškastinį kurą pagaminto bendro elektros energijos kiekio (TWh). Šiose gairėse teritorijos apibrėžiamos kaip geografinės zonos: a) kurios apima kelias rinkos dalis, susietas elektros energijos biržomis; arba b) kuriose nėra deklaruotų perkrovų ir, abiem atvejais, valandinės kitos dienos elektros energijos biržos kainos eurais (taikant Europos Centrinio Banko tos dienos galiojančius valiutų kursus) tose zonose didelės dalies visų valandų per metus atveju skiriasi ne daugiau kaip 1 %. Taip diferencijuojant duomenis pagal regioną atsižvelgiama į iškastinį kurą naudojančių elektrinių reikšmę galutinei didmeninėje rinkoje nustatytai kainai ir jų, kaip elektrinių su ribinėmis sąnaudomis, įtaką elektros energijos supirkimo tvarkai. Tai, kad dvi EEE valstybės prekiauja elektra, savaime nereiškia, kad jos sudaro viršnacionalinį regioną. Atsižvelgiant į susijusių duomenų stoką šalių regionų lygmeniu, geografinės teritorijos turi apimti visą vienos arba kelių EEE valstybių teritoriją. Remiantis šiais kriterijais, galima išskirti šias geografines teritorijas: Šiaurės Europos regioną (Švedija, Suomija ir Norvegija), Vidurio ir Vakarų Europos regioną Nr. 1 (Belgija, Liuksemburgas, Prancūzija), Vidurio ir Vakarų Europos regioną Nr. 2 (Vokietija, Austrija, Nyderlandai), Pirėnų pusiasalį (Portugalija, Ispanija), Čekijos ir Slovakijos regioną (Čekija ir Slovakija) ir visų kitų pavienių EEE valstybių narių geografines teritorijas. Susiję didžiausi regioniniai CO2 koeficientai išvardyti IV priedėlyje;
         —   pradinis našumas (tonomis per metus)– vidutinė įrenginio gamybos apimtis per ataskaitinį 2005–2011 m. laikotarpį (pradinis našumas) tiems įrenginiams, kurie veikė visus 2005–2011 m. laikotarpio metus. Tam tikrų kalendorinių metų (pvz., 2009 m.) galima neįtraukti į septynerių metų ataskaitinį laikotarpį. Jeigu 2005–2011 m. įrenginys neveikė bent vienerius metus, jo pradinis našumas bus apibrėžiamas kaip metinė gamybos apimtis, kol dokumentuose bus užregistruoti ketveri jo veiklos metai, o vėliau pradinis našumas bus apibrėžiamas kaip ankstesnių trejų to laikotarpio metų gamybos apimties vidurkis. Jeigu pagalbos skyrimo laikotarpiu įrenginio gamybos pajėgumai labai išplečiami (kaip apibrėžta šiose gairėse), pradinis našumas gali būti padidintas proporcingai pagal tą pajėgumų išplėtimą. Jeigu įrenginio gamybos apimties lygis tam tikrais kalendoriniais metais sumažinamas 50–70 %, palyginti su pradiniu našumu, įrenginiui skiriama tik pusė pradinį našumą atitinkančios pagalbos sumos. Jeigu įrenginio gamybos apimties lygis tam tikrais kalendoriniais metais sumažinamas 75–90 %, palyginti su pradiniu našumu, įrenginiui skiriama tik 25 % pradinį našumą atitinkančios pagalbos sumos. Jeigu įrenginio gamybos apimties lygis tam tikrais kalendoriniais metais sumažinamas 90 % arba daugiau, palyginti su pradiniu našumu, įrenginiui pagalba neskiriama.
         —   pradinis elektros vartojimas (MWh)– vidutinis įrenginio elektros vartojimas (įskaitant elektros vartojimą, susijusį su rangovų produktų, atitinkančių pagalbos skyrimo kriterijus, gamyba) per ataskaitinį 2005–2011 m. laikotarpį (pradinis elektros vartojimas); taikoma įrenginiams, kurie veikė visais 2005–2011 m. laikotarpio metais. Tam tikrų kalendorinių metų (pvz., 2009 m.) galima neįtraukti į septynerių metų ataskaitinį laikotarpį. Jeigu 2005–2011 m. įrenginys neveikė bent vienerius metus, jo pradinis elektros vartojimas bus apibrėžiamas kaip metinis elektros vartojimas, kol dokumentuose bus užregistruoti ketveri jo veiklos metai, o vėliau pradinis elektros vartojimas bus apibrėžiamas kaip ankstesnių trejų metų, kai įrenginio veikla užregistruota dokumentuose, elektros vartojimo vidurkis. Jeigu pagalbos skyrimo laikotarpiu įrenginio gamybos pajėgumai labai išplečiami, pradinis elektros vartojimas gali būti padidintas proporcingai pagal tą pajėgumų išplėtimą. Jeigu įrenginio gamybos apimties lygis tam tikrais kalendoriniais metais sumažinamas 50–70 %, palyginti su pradiniu našumu, įrenginiui skiriama tik pusė pradinį elektros vartojimą atitinkančios pagalbos sumos. Jeigu įrenginio gamybos apimties lygis tam tikrais kalendoriniais metais sumažinamas 75–90 %, palyginti su pradiniu našumu, įrenginiui skiriama tik 25 % pradinį elektros vartojimą atitinkančios pagalbos sumos. Jeigu įrenginio gamybos apimties lygis tam tikrais kalendoriniais metais sumažinamas 90 % arba daugiau, palyginti su pradiniu našumu, įrenginiui pagalba neskiriama,
         —   didelis pajėgumų išplėtimas– didelis įrenginio pradinio įrengtojo pajėgumo padidinimas, jeigu laikomasi visų šių sąlygų:
         atliekami vienas ar daugiau atpažįstamų fizinių pokyčių, susijusių su jo technine konfigūracija ir veikimu, kurie yra ne vien esamos gamybos linijos pakeitimas, ir
         įrenginys gali veikti bent 10 % didesniu pajėgumu, palyginti su pradiniu įrengtuoju pajėgumu prieš pakeitimą, o šis didesnis pajėgumas gautas iš fizinio kapitalo investicijų (arba kelių laipsniškai didinamų fizinio kapitalo investicijų).
         Nacionalinei pagalbą skiriančiai institucijai turi būti pateikti įrenginio įrodymai, iš kurių aiškėtų, kad laikomasi didelio pajėgumų išplėtimo kriterijų ir kad didelį pajėgumų išplėtimą patikrinęs nepriklausomas tikrintojas tokį išplėtimą laiko tinkamu. Tikrinant turėtų būti atsižvelgiama į įrenginio duomenų tikrumą, patikimumą ir tikslumą, o pabaigus patikrą pateikiama patikros išvada, kurioje priimtinai užtikrinama, ir turėtų pūti pateikta tikrinimo išvada, kurioje, suteikus priimtiną užtikrinimą, būtų nurodoma, kad pateiktuose duomenyse nėra esminių neteisingų pareiškimų.
         —   elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis (MWh produkcijos tonai, apibūdinama Prodcom 8 ženklų lygmens kodu)– naudojant elektros vartojimo požiūriu efektyviausius konkretaus produkto gamybos metodus suvartota elektra tonai produkto pagaminti. Kriterijus atitinkančių sektorių, kuriuose elektros energijos ir kuro pakeičiamumas nustatytas Komisijos sprendime 2011/278/ES (2), produktams taikoma elektros vartojimo efektyvumo santykinio rodiklio apibrėžtis nustatoma pagal tokias pačias sistemos ribas, atsižvelgiant tik į elektros energijos dalį. Produktų, priskiriamų kriterijus atitinkantiems sektoriams ir pasektoriams, atitinkami elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai išvardyti III priedėlyje.
         —   atsarginis elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis– 80 % pradinio elektros vartojimo. Šis rodiklis atitinka vidutinį išmetamųjų teršalų sumažėjimą taikant elektros vartojimo efektyvumo santykinius rodiklius (elektros vartojimo santykinis rodiklis/ex ante elektros vartojimas). Jis taikomas visiems produktams ir procesams, priskiriamiems kriterijus atitinkantiems sektoriams ar pasektoriams, tačiau kuriems netaikomi III priedėlyje apibrėžti elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai.

            (1)  Kodas 12 15 0 pagal teisinį pagrindą, nustatytą 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente Nr. 58/97 dėl verslo struktūros statistikos. Į EEE susitarimą įtrauktas Reglamentas Nr. 58/97 buvo panaikintas 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 295/2008 dėl verslo struktūros statistikos (nauja redakcija), kuris buvo įtrauktas į EEE susitarimą XXI priedo 1 punkte (tačiau Reglamento Nr. 58/97 nuostatos ir toliau taikomos renkant, rengiant ir perduodant 2007 m. ir ankstesnių ataskaitinių metų duomenis).

            (2)  2011 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimas 2011/278/ES, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės, (OL L 130, 2011 5 17, p. 1). Šio sprendimo I.2 priede išvardyti produktai, kuriuos gaminant naudojamą kurą arba bent jo dalį galima pakeisti kitos rūšies kuru. Spendimas į EEE susitarimą įtrauktas XX priedo 21 skirsnio a dalies l punkto c papunktyje.

         II Priedėlis

            Sektoriai ir pasektoriai, kuriems Ex ante kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl netiesioginių su išmetamaisiais teršalais susijusių išlaidų

         Taikant šias gaires, pagalbos gavėjo įrenginiui gali būti skiriama valstybės pagalba už netiesiogines su išmetamaisiais teršalais susijusias išlaidas pagal šių gairių 3.3 skirsnį, tik jeigu jis veikia viename iš toliau išvardytų sektorių ir pasektorių. Laikoma, kad jokie kiti sektoriai ir pasektoriai tokios pagalbos skyrimo kriterijų neatitinka.

                     NACE kodas (1)

                     Apibūdinimas

                     1.

                     2742

                     Aliuminio gamyba

                     2.

                     1430

                     Mineralinių iškasenų chemijos pramonei ir trąšoms gaminti kasyba

                     3.

                     2413

                     Kitų neorganinių chemikalų gamyba

                     4.

                     2743

                     Švino, cinko ir alavo gamyba

                     5.

                     1810

                     Odinių drabužių siuvimas

                     6.

                     2710

                     Luitinio ketaus ir plieno bei ferolydinių gamyba

                     272210

                     Besiūliai plieno vamzdžiai

                     7.

                     2112

                     Popieriaus ir kartono gamyba

                     8.

                     2415

                     Trąšų ir azoto junginių gamyba

                     9.

                     2744

                     Vario gamyba

                     10.

                     2414

                     Kitų pagrindinių organinių chemikalų gamyba

                     11.

                     1711

                     Medvilnės pluoštų verpimas

                     12.

                     2470

                     Cheminių pluoštų gamyba

                     13.

                     1310

                     Geležies rūdų kasyba

                     14.

                     Toliau išvardyti pirminių formų plastiko gamybos sektoriaus (2416) pasektoriai:

                     24161039

                     mažo tankio polietilenas

                     24161035

                     linijinis mažo tankio polietilenas

                     24161050

                     didelio tankio polietilenas

                     24165130

                     polipropilenas

                     24163010

                     polivinilchloridas

                     24164040

                     polikarbonatas.

                     15.

                     Toliau nurodytas plaušienos gamybos sektoriaus (2111) pasektorius:

                     21111400

                     mechaninė plaušiena.

            Metodikos, kuria nustatomi pagalbos skyrimo kriterijus atitinkantys sektoriai ir pasektoriai, paaiškinimas

                     1.

                     Vadovaujantis ŠESD ATLPS direktyvos 10a straipsnio 15 dalimi, taikant šias gaires kiekybiniu pagrindu, laikomasi nuostatos, kad į pirmiau pateiktą lentelę įrašytam sektoriui arba pasektoriui kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, jeigu prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumas yra didesnis kaip 10 %, o dėl visų įgyvendinant ŠESD ATLPS direktyvą turėtų netiesioginių papildomų išlaidų smarkiai, t. y. ne mažiau kaip 5 %, padidėtų gamybos sąnaudos, kurios apskaičiuojamos kaip bendrosios pridėtinės vertės dalis.

                     2.

                     Apskaičiuojant netiesiogines išlaidas, kai siekiama nustatyti jų atitiktį kriterijams pagal šias gaires, laikomasi tokios pat prielaidos dėl CO2 kainos ir taikomas toks pat vidutinis ES išmetamo CO2 kiekio koeficientas, koks nurodytas Komisijos sprendime 2010/2/ES (2). Naudojami tie patys kiekvieno sektoriaus ar pasektoriaus prekybos, gamybos ir pridėtinės vertės duomenys, kurie nurodyti Komisijos sprendime 2010/2/ES. Prekybos intensyvumas apskaičiuojamas atsižvelgiant į eksportą į visas ES nepriklausančias šalis ir importą iš jų, neatsižvelgiant į tai, ar šios šalys apmokestina CO2, ar ne (taikydamos anglies dioksido mokesčius ar į ŠESD ATLPS panašias didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistemas). Taip pat laikomasi prielaidos, kad 100 % su CO2 susijusių išlaidų bus įtraukiama į elektros kainas.

                     3.

                     Panašiai kaip ŠESD ATLPS direktyvos 10a straipsnio 17 dalies nuostatų atveju, sprendžiant, ar į pirmiau pateiktą lentelę įrašytas sektorius arba jo pasektorius atitinka kriterijus, sektorių vertinimas pagal 1 punkte nurodytus kiekybinius kriterijus papildytas kokybiniu vertinimu, jei yra reikšmingų duomenų, o pramonės atstovai arba EEE valstybės pateikė pakankamai patikimus ir pagrįstus teiginius pagalbos skyrimo kriterijų atitikčiai pagrįsti. Kokybiniai kriterijai pritaikyti atliekant, visų pirma, ribinių sektorių vertinimą, t. y. vertinant NACE-4 skaitmenų kodais žymimus sektorius, kurie patiria didesnes, t. y. 3–5 %, netiesiogines su išmetamaisiais teršalais susijusias išlaidas ir kurių prekybos intensyvumas yra ne mažesnis kaip 10 %; antra, vertinant sektorius ir pasektorius (ir PRODCOM lygmeniu (3)), kurių oficialių duomenų nėra arba jie yra prastos kokybės; trečia, vertinant sektorius ir pasektorius (ir PRODCOM lygmeniu), kuriuos įvertinus pagal kiekybinius kriterijus gauta nepakankamai duomenų. Neatsižvelgta į sektorius arba pasektorius, kurių netiesioginės CO2 išlaidos mažesnės negu 1 %.

                     4.

                     Atliekant kokybinių pagalbos skyrimo kriterijų vertinimą, daugiausia dėmesio skirta, visų pirma, nesimetriškam CO2 išlaidų poveikiui kaip bendrosios pridėtinės vertės daliai. Nesimetriškas išlaidų poveikis turi būti pakankamai didelis, kad lemtų didelę anglies dioksido nutekėjimo riziką dėl netiesioginių CO2 išlaidų. Laikyta, kad šį kriterijų atitinka didesnės nei 2,5 % netiesioginės CO2 išlaidos. Be to, atsižvelgta į turimus su rinka susijusius duomenis, iš kurių aiškėja, kad sektorius (pasektorius) negali perkelti netiesioginių su išmetamaisiais teršalais susijusių išlaidų savo klientams taip, kad konkurentai trečiosiose šalyse neperimtų didelės rinkos dalies. Laikyta, kad antrojo kriterijaus atitikčiai būtinas didelis (ne mažiau kaip 25 %) prekybos intensyvumas, pasirinktas objektyviu rodikliu. Be to, pagal antrą kriterijų būtina pagrįsta informacija, iš kurios aiškėtų, kad susijęs ES sektorius nedaro poveikio nustatytomis kainomis, (pvz., prekių biržose nustatytos kainos arba kainų makroregionuose tarpusavio santykis); tokie įrodymai papildoma kita informacija (jeigu yra) apie tarptautinės paklausos ir pasiūlos situaciją, transporto išlaidas, pelno dydį ir galimybes išmesti mažiau CO2. Galiausiai atsižvelgta į Komisijos sprendime 2011/278/ES (4) nustatytą elektros energijos ir kuro pakeičiamumą sektoriaus produktams.

                     5.

                     Pagal kokybinio ir kiekybinio vertinimų rezultatus parengtas šiame priede pateiktas pagalbos skyrimo kriterijus atitinkančių sektorių ir pasektorių sąrašas, kuris yra baigtinis ir gali būti peržiūrėtas tik persvarstant šias gaires laikotarpio viduryje.

            (1)  Pagal NACE (1.1 redakciją): http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=-LST_CLS_DLD&StrNom=NACE_1_1&StrLanguageCode=EN&StrLayoutCode=HIERARCHIC

            (2)  2009 m. gruodžio 24 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomas sektorių ir pasektorių, kuriems kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašas (OL L 1, 2010 1 5, p. 10). Sprendimas įtrauktas į EEE susitarimo XX priedo 21 skirsnio a dalies l punkto b papunktyje.

            (3)  Bendrijos gamybos sąrašas, interneto adresas: http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/-index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=PRD_2010&StrLanguageCode=EN&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIERARCHIC

            (4)  2011 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimas 2011/278/ES, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės, (OL L 130, 2011 5 17, p. 1). Šio sprendimo I.2 priede išvardyti produktai, kuriuos gaminant naudojamą kurą arba bent jo dalį galima pakeisti kitos rūšies kuru. Spendimas į EEE susitarimą įtrauktas XX priedo 21 skirsnio a dalies l punkto c papunktyje.

         III priedėlis

            Produktų, priskiriamų II priedėlyje nurodytiems NACE kodams, elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai

                     NACE4

                     Produkto santykinis taršos rodiklis (1)

                     Santykinio taršos rodiklio vertė

                     Santykinio taršos rodiklio vienetai

                     Gamybos vienetas (2)

                     Produkto apibrėžtis (2)

                     Procesai, kuriems taikomas produkto santykinis taršos rodiklis BM (2)

                     Atitinkamas Prodcom kodas (1.1 red.)

                     Apibūdinimas

                        2742

                        Pirminis aliuminis

                     14,256

                     MWh/t produkto (kintamosios srovės vartojimas)

                     Tona neapdirbto nelegiruotojo skysto aliuminio

                     Neapdirbtas nelegiruotasis skystas aliuminis, gautas elektrolizės būdu

                     Visi neapdirbto nelegiruotojo skysto aliuminio, gaunamo elektrolizės būdu, gamybos procesai, įskaitant taršos kontrolės įrenginius, pagalbinius procesus ir liejimo cechą. Be 2011/278/ES pateiktų produkto apibrėžčių, įtraukiama anodų gamykla (iš anksto sukepintų anodų). Jei anodai tiekiami iš atskiros Europoje esančios gamyklos, šiai gamyklai neturėtų būti kompensuojama, nes į ją jau atsižvelgta nustatant santykinį taršos rodiklį. Jei anodai gaminami ne Europoje, gali būti taikomas pataisos koeficientas.

                     27421130

                     Neapdirbtas nelegiruotasis aliuminis (išskyrus miltelius ir dribsnius)

                     27421153

                     Neapdirbti pirminiai aliuminio lydiniai (išskyrus miltelius ir dribsnius)

                        2742

                        Aliuminio oksidas (rafinavimas)

                     0,225

                     MWh/t produkto

                     Visi procesai, tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su aliuminio oksido gamyba

                     27421200

                     Aliuminio oksidas (išskyrus dirbtinį korundą

                        2710

                        Deguoniniame konverteryje išlydytas plienas

                     0,036

                     MWh/t produkto

                     Tona neapdoroto plieno (ketaus)

                     Antrinė metalurgija, ugniai atsparios medžiagos pakaitinimas, pagalbiniai (visų pirma dulkių atskyrimo) ir liejimo įrenginiai iki neapdoroto plieno produktų nupjovimo

                     2710T122

                     Nelegiruotasis plienas, pagamintas kitu nei lydymo elektrinėje lydkrosnėje būdu

                     2710T132

                     Legiruotasis plienas, išskyrus nerūdijantįjį plieną, pagamintą kitu nei lydymo elektrinėje lydkrosnėje būdu

                     2710T142

                     Nerūdijantysis ir karščiui atsparus plienas, pagamintas kitu nei lydymo elektrinėje lydkrosnėje būdu

                        2710

                        Lankinėje lydkrosnėje išlydytas anglinis plienas

                     0,283

                     tCO2/t produkto

                     Tona neapdoroto antrinio plieno iš liejimo mašinos.

                     Plienas, kurio sudėtyje yra mažiau kaip 8 % metalinių legiravimo elementų ir tiek priemaišų, kad jis gali būti naudojamas tik ten, kur nereikia aukštos paviršiaus kokybės ir perdirbamumo.

                     Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su gamybos vienetais:

                                 —

                                 lankine lydkrosne,

                                 —

                                 antrine metalurgija,

                                 —

                                 liejimu ir pjovimu,

                                 —

                                 antrinio deginimo įrenginiu,

                                 —

                                 dulkių šalinimo įrenginiu,

                                 —

                                 indo kaitinimo stovais,

                                 —

                                 liejinių pakaitinimo stovais,

                                 —

                                 metalo laužo džiovinimu ir

                                 —

                                 metalo laužo pakaitinimu.

                     2710T121

                     Neapdorotas plienas: nelegiruotasis plienas, pagamintas elektrinėje lydkrosnėje

                     (remiantis 10 % geriausiu vidurkiu)

                     2710T131

                     Neapdorotas plienas: legiruotasis plienas, išskyrus elektrinėje lydkrosnėje pagamintą nerūdijantįjį plieną

                     2710T141

                     Neapdorotas plienas: nerūdijantysis ir karščiui atsparus plienas, pagamintas elektrinėje lydkrosnėje

                        2710

                        Lankinėje lydkrosnėje išlydytas gausiai legiruotas plienas

                     0,352

                     tCO2/t produkto

                     Tona neapdoroto gausiai legiruoto plieno

                     Plienas, kurio sudėtyje yra 8 % arba daugiau metalinių legiravimo elementų arba kuris skirtas naudoti ten, kur reikia aukštos paviršiaus kokybės ir perdirbamumo

                     Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su gamybos vienetais:

                                 —

                                 lankine lydkrosne,

                                 —

                                 antrine metalurgija,

                                 —

                                 liejimu ir pjovimu,

                                 —

                                 antrinio deginimo įrenginiu,

                                 —

                                 dulkių šalinimo įrenginiu,

                                 —

                                 indo kaitinimo stovais,

                                 —

                                 liejinių pakaitinimo stovais,

                                 —

                                 lėto atvėsinimo duobe,

                                 —

                                 metalo laužo džiovinimu ir

                                 —

                                 metalo laužo pakaitinimu.

                           Neapima gamybos vienetų: ferochromo konverterio ir pramonės dujų kriogeninio saugojimo

                     2710T121

                     Neapdorotas plienas: nelegiruotasis plienas, pagamintas elektrinėje lydkrosnėje

                     (remiantis 10 % geriausiu vidurkiu)

                     2710T142

                     Nerūdijantysis ir karščiui atsparus plienas, pagamintas kitu nei lydymo elektrinėje lydkrosnėje būdu

                        2710

                        FeSi

                     8,540

                     MWh/t produkto

                     Tona galutinio FeSi-75

                     FeSi-75

                     Apima visus procesus, tiesiogiai susijusius su lydkrosnių eksploatavimu.
                     Neapima pagalbinių įrenginių

                     27102020/24101230

                     Ferosilicis (75 % Si

                        2710

                        Daugiaanglis FeMn

                     2,760

                     MWh/t produkto

                     Tona galutinio daugiaanglio FeMn

                     Daugiaanglis FeMn

                     Apima visus procesus, tiesiogiai susijusius su lydkrosnėmis.
                     Neapima pagalbinių procesų

                     27102010

                     Feromanganas (pagal GPGBID)

                        2710

                        SiMn

                     3,850

                     MWh/t produkto

                     Tona galutinio SiMn

                     Silikomanganas, kuriame įvairus anglies kiekis, įskaitant SiMn, mažaanglį SiMn, ultramažaanglį SiMn ir FeSiMn

                     Apima visus procesus, tiesiogiai susijusius su lydkrosnių eksploatavimu.
                     Neapima pagalbinių procesų

                     27102030

                     Silikomanganas, išskyrus FeSiMn

                        2413

                        Cl2

                     2,461

                     MWh/t produkto

                     Tona chloro

                     Chloras

                     Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su elektrolizės įrenginiu, įskaitant pagalbinius įrenginius, pvz., variklius

                     24131111

                     Chloras

                        2413

                        Si metalas

                     11,870

                     MWh/t produkto

                     Tona Si metalo

                     90–99,99 % grynumo laipsnio silicis

                     Apima visus procesus, tiesiogiai susijusius su lydkrosnėmis.
                     Neapima pagalbinių procesų

                     24131155

                     Silicis, kuriame silicio yra mažiau kaip 99,99 % pagal masę

                        2413

                        Ypač grynas polikristalinis silicis

                     60,000

                     MWh/t produkto

                     Tona ypač gryno Si metalo

                     90–99,99 % grynumo laipsnio silicis

                     Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su lydkrosne, įskaitant pagalbinius įrenginius

                     24131153

                     Silicis, kuriame silicio yra ne mažiau kaip 99,99 % pagal masę

                        2413

                        SiC

                     6,200

                     MWh/t produkto

                     Tona 100 % SiC

                     100 % grynumo laipsnio silicio karbidas

                     Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su lydkrosne, įskaitant pagalbinius įrenginius

                     24135450

                     Chemiškai apibrėžti ir neapibrėžti karbidai

                        2414

                        Didelės vertės cheminės medžiagos

                     0,702

                     tCO2/t produkto

                     Tona didelės vertės cheminės medžiagos (DVCM) (tona acetileno, etileno, propileno, butadieno, benzeno ir vandenilio)

                     Didelės vertės cheminių medžiagų (DVCM) mišinys, išreiškiamas kaip bendra acetileno, etileno, propileno, butadieno, benzeno ir vandenilio masė, išskyrus iš papildomų žaliavų gautas DVCM (vandenilį, etileną, kitas DVCM), kai etilenas sudaro bent 30 proc. visos produktų mišinio masės, o DVCM, kuro dujos, butenai ir skystieji angliavandeniliai bendrai sudaro bent 50 proc. visos produktų mišinio masės.

                     Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su didelės vertės cheminių medžiagų kaip gryno produkto arba tarpinio produkto gamyba, kai atitinkama DVCM koncentruota žemiausios formos komerciniame produkte (neapdorota C4, nehidrintas pirolizės benzinas), išskyrus C4 išgavimą (butadieno gamyklą), C4 hidrinimą, pirolizės benzino hidrinimą, aromatinių angliavandenilių išgavimą ir logistiką ir (arba) laikymą kasdieniam naudojimui.

                     Keletas Prodcom kodų pagal NACE 2414

                     24141120

                     Sotieji alifatiniai angliavandeniliai

                     24141130

                     Nesotieji alifatiniai angliavandeniliai; etilenas

                     24141140

                     Nesotieji alifatiniai angliavandeniliai; propenas (propilenas)

                     24141150

                     Nesotieji alifatiniai angliavandeniliai; butenas (butilenas) ir jo izomerai

                     24141160

                     Nesotieji alifatiniai angliavandeniliai, 1,3-butadienas ir izoprenas

                     24141190

                     Nesotieji alifatiniai angliavandeniliai (išskyrus etileną, propeną, buteną, 1,3-butadieną ir izopreną)

                     24/20141223

                     Benzenas

                        2414

                        Aromatiniai junginiai

                     0,030

                     tCO2/t produkto

                     CO2 svorinė tona

                     Aromatinių junginių mišinys, išreiškiamas kaip CO2 svorinė tona (CST).

                     Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su aromatinių junginių gamybos etapais:

                                 —

                                 pirolizės benzino desulfuravimu (hidrovalymu),

                                 —

                                 benzeno, tolueno arba ksileno (BTX) išgavimu,

                                 —

                                 tolueno disproporcionavimusi į benzeną ir ksileną (TDP),

                                 —

                                 hidrodealkilinimu (HDA),

                                 —

                                 ksileno izomerizacija,

                                 —

                                 p-ksileno gamybos vienetais,

                                 —

                                 kumeno gamyba ir,

                                 —

                                 cikloheksano gamyba.

                     Keletas Prodcom kodų pagal NACE 2414. Visą sąrašą žr. 9 rekomendaciniame dokumente dėl tiesiogiai išmetamų ŠESD.

                        2414

                        Suodžiai

                     1,954

                     tCO2/t produkto

                     Tona krosnių suodžių (komercinis vienetas, > 96 %)

                     Krosnių suodžiai. Dujų ir lempų suodžiams šis santykinis taršos rodiklis netaikomas

                     Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su krosnių suodžių gamyba, įskaitant galutinį apdorojimą, pakavimą ir fakelo deginimą..

                     24131130

                     Anglis (suodžiai ir kitos niekur kitur nepriskirtos anglies formos

                        2414

                        Stirenas

                     0,527

                     tCO2/t produkto

                     Tona stireno (komercinis produktas)

                     Stireno monomeras (vinilbenzenas, CAS Nr. 100-42-5)

                     Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su stireno ir tarpinio produkto etilbenzeno (tiek, kiek reikia stirenui gaminti) gamyba.

                     24141250

                     Stirenas

                        2414

                        Etileno oksidas/etilenglikoliai (EO/EG)

                     0,512

                     tCO2/t produkto

                     Tona EO ekvivalentų (EOE), kurie apibrėžiami kaip bet kurio konkretaus glikolio masės vienete įterpto EO kiekis (pagal masę).

                     Etileno oksido arba etilenglikolio santykinis taršos rodiklis taikomas produktams:

                                 —

                                 etileno oksidui (ypač grynam EO),

                                 —

                                 monoetilenglikoliui (MEG, standartinės klasės ir pluoštinės klasės (ypač grynam)),

                                 —

                                 dietilenglikoliui (DEG),

                                 —

                                 trietilenglikoliui (TEG).

                           Bendras produktų kiekis išreiškiamas EO ekvivalentais (EOE), kurie apibrėžiami kaip konkretaus glikolio masės vienete įterpto EO kiekis (pagal masę).

                     Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su gamybos vienetais: EO gamybą, EO gryninimą ir glikolių atskyrimą.

                     24146373

                     Oksiranas (etileno oksidas)

                     24142310

                     Etilenglikolis (etandiolis)

                     24146333

                     2,2-oksidietanolis (dietilenglikolis, digolis)

                        2743

                        Cinko elektrolizė

                     4,000

                     MWh/t produkto

                     Tona cinko

                     Pirminis cinkas

                     Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su cinko elektrolizės įrenginiu, įskaitant pagalbinius įrenginius

                     27431230

                     Neapdirbtas nelegiruotasis cinkas (išskyrus cinko dulkes, miltelius ir dribsnius)

                     2743125

                     Neapdirbti cinko lydiniai (išskyrus cinko dulkes, miltelius ir dribsnius)

                        2415

                        Amoniakas

                     1,619

                     tCO2/t produkto

                     Tona amoniako, pagaminto kaip 100 % grynumo laipsnio komercinis (grynasis) produktas.

                     Amoniakas (NH3), nurodomas pagaminto produkto tonomis.

                     Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su amoniako ir tarpinio produkto vandenilio gamyba

                     24151075

                     Bevandenis amoniakas

            Produktų, kuriems pagal Sprendimo 2011/278/ES
             (3)
            1 priedo 2 dalį taikomas elektros ir kuro tarpusavio pakeičiamumo principas

         Sprendimo 2011/278/ES 1 priede nustatyta, kad tam tikriems gamybos procesams taikytinas kuro ir elektros tarpusavio pakeičiamumo principas. Tokiems produktams taikytinas santykinis rodiklis neturėtų būti nustatomas remiantis MWh/t produkto verte. Pradžios taškas yra savitojo išmetamųjų ŠESD kiekio kreivės, išvestos pagal tiesioginio ŠESD išmetimo vertes. Tiems procesams taikytini produktų santykiniai taršos rodikliai nustatyti remiantis tiesiogiai išmetamų ŠESD kiekių suma (ŠESD, išmetamos gaminant energiją ir vykdant procesą), taip pat netiesioginiu ŠESD išmetimu, susijusiu su ta suvartojamos elektros energijos dalimi, kuriai taikomas elektros ir kuro tarpusavio pakeičiamumo principas.
         Tais atvejais skaičiuojant didžiausią pagalbos sumą pagal gairių 27 dalies a punkto formulę koeficientas „E“ turi būti pakeičiamas toliau pateikta išraiška, pagal kurią produkto santykinis taršos rodiklis, nustatytas pagal Sprendimą 2011/278/ES, konvertuojamas į elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį remiantis vidutine Europos teršalų išmetimo intensyvumo koeficiento verte 0,465 t CO2/MWh:
         Esamas produkto santykinis taršos rodiklis iš Sprendimo 2011/278/ES 1 priedo (tCO2/t) × atitinkama per bazinį laikotarpį netiesiogiai išmetamų ŠESD dalis (*) (%)/0,465 (tCO2/MWh).

                     (*)

                     „Atitinkama per bazinį laikotarpį netiesiogiai išmetamų ŠESD dalis“ yra koeficientas, gaunamas

                                 —

                                 atitinkamą netiesiogiai išmetamų ŠESD kiekį padalijant iš

                                 —

                                 bendro tiesiogiai išmetamų ŠESD kiekio ir atitinkamo netiesiogiai išmetamų ŠESD kiekio sumos, kaip nurodyta Sprendimo 2011/278/ES 14 straipsnyje.

            (1)  Šviesiai pilkame fone nurodyti produktai, kuriems taikomas elektros ir kuro tarpusavio pakeičiamumo principas; jų santykinis taršos rodiklis nurodomas CO2 tonomis.

            (2)  Tamsiai pilkame fone nurodyti gamybos vienetai, apibrėžtys ir procesai nustatyti remiantis 2011 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimu 2011/278/ES, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės.

            (3)  Komisijos sprendimas, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės. 2011 4 27, C (2011) 2772 galutinis, OL 17, 2011 5 17, L 130/1. Spendimas į EEE susitarimą įtrauktas XX priedo 21 skirsnio a dalies l punkto c papunktyje.

         IV priedėlis

            Didžiausi regionų išmetamo CO2 kiekio koeficientai skirtingose geografinėse teritorijose (tCO2 /MWh)

                     Elektros energija

                     Centrinė Vakarų Europa

                     Austrija, Belgija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija, Vokietija, Lichtenšteinas

                     0,76

                     Čekija ir Slovakija

                     Čekija, Slovakija

                     1,06

                     Pirėnų pusiasalis

                     Ispanija, Portugalija

                     0,57

                     Skandinavija

                     Danija, Norvegija, Suomija, Švedija

                     0,67

                     Bulgarija

                     1,12

                     Kipras

                     0,75

                     Estija

                     1,12

                     Graikija

                     0,82

                     Vengrija

                     0,84

                     Airija

                     0,56

                     Italija

                     0,60

                     Latvija

                     0,60

                     Lietuva

                     0,60

                     Malta

                     0,86

                     Lenkija

                     0,88

                     Rumunija

                     1,10

                     Slovėnija

                     0,97

                     Jungtinė Karalystė

                     0,58

                     Islandija

                     0,00

            Aiškinamoji pastaba dėl didžiausių regionų išmetamo CO2 kiekio koeficientų

         Siekiant užtikrinti, kad visiems elektros tiekimo šaltiniams būtų taikomos vienodos sąlygos, ir išvengti galimų piktnaudžiavimo atvejų, visiems elektros tiekimo šaltiniams (autogamybos įrenginiams, pagal sutartį elektrą tiekiančioms elektrinėms, elektros energijos tinklui) ir visiems pagalbos gavėjams susijusioje EEE valstybėje narėje bus taikomas tas pats išmetamo CO2 kiekio koeficientas.
         Taikant metodą, pagal kurį nustatoma didžiausia pagalbos suma, atsižvelgiama į kurą deginančių įrenginių tiekiamos elektros energijos išmetamo CO2 kiekio koeficientą skirtingose geografinėse teritorijose. Taip diferencijuojant duomenis pagal regioną atsižvelgiama į iškastinį kurą naudojančių elektrinių reikšmę galutinei didmeninėje rinkoje nustatytai kainai ir jų, kaip elektrinių su ribinėmis sąnaudomis, įtaką elektros energijos supirkimo tvarkai.
         Komisija iš anksto nustatė regioninį (-ius) išmetamo CO2 kiekio koeficientą (-us), kurie atitinka maksimalias vertes pagalbos sumai apskaičiuoti. Tačiau EEE valstybės gali taikyti mažesnį išmetamo CO2 kiekio koeficientą visiems pagalbos gavėjams savo teritorijoje.


title: 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2015/1656 dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros 2013 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
2015 9 30

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 255/239

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS (ES) 2015/1656
      2015 m. balandžio 29 d.
      dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros 2013 finansinių metų sąskaitų uždarymo
      EUROPOS PARLAMENTAS,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos žuvininkystės kontrolės agentūros 2013 finansinių metų galutines metines finansines ataskaitas,

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros 2013 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Agentūros atsakymais (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2013 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (2),

                  —

                  atsižvelgdamas į Tarybos 2015 m. vasario 17 d. rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad Agentūra įvykdė 2013 finansinių metų biudžetą (05304/2015 – C8–0054/2015),

                  —

                  atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (4), ypač į jo 208 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 768/2005, įsteigiantį Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (5), ypač į jo 36 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (6),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (7), ypač į jo 108 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį ir į V priedą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Žuvininkystės komiteto nuomonę (A8–0100/2015),

         1.

            pažymi, kad Europos žuvininkystės kontrolės agentūros galutinėse metinėse finansinėse ataskaitose buvo pateikti Audito Rūmų ataskaitos priede nurodyti duomenys;

         2.

            pritaria Europos žuvininkystės kontrolės agentūros 2013 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

         3.

            paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos žuvininkystės kontrolės agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

               Pirmininkas

            Martin SCHULZ

               Generalinis sekretorius

            Klaus WELLE

         (1)  OL C 442, 2014 12 10, p. 152.

         (2)  Žr. 1 išnašą.

         (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

         (4)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

         (5)  OL L 128, 2005 5 21, p. 1.

         (6)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

         (7)  OL L 328, 2013 12 7, p. 42.