title: 2006/145/EB: 2006 m. vasario 20 d.  Tarybos sprendimas, dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija ir panaikinantis Sprendimą 2004/648/EB

text:
25.2.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 55/30

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2006 m. vasario 20 d.
   dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija ir panaikinantis Sprendimą 2004/648/EB
   (2006/145/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2004 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimą (EB) Nr. 533/2004 dėl Europos partnerysčių kūrimo Stabilizavimo ir asociacijos procese (1), ypač į jo 1a straipsnį ir 2 straipsnį,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. birželio 19–20 d. Tesalonikų Europos Vadovų Taryba patvirtino partnerystes kaip priemones Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvai įgyvendinti pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą.

               (2)

               Reglamente (EB) Nr. 533/2004 numatyta, kad Taryba nuspręs dėl principų, prioritetų ir sąlygų, kurios bus įvardytos partnerystėse bei dėl visų tolesnių pakeitimų.

               (3)

               2004 m. rugsėjo 13 d. Taryba patvirtino Europos partnerystę su Kroatija (2).

               (4)

               2005 m. spalio 3 d. valstybės narės pradėjo derybas su Kroatija dėl jos narystės Europos Sąjungoje. Derybų eiga bus nustatoma pagal Kroatijos daromą pažangą rengiantis narystei, kuri bus vertinama, inter alia, pagal tai, kaip įgyvendinama nuolat persvarstoma Partnerystės programa.

               (5)

               Todėl tikslinga priimti Stojimo partnerystę, kuria būtų persvarstoma ir papildoma dabartinė partnerystė siekiant nustatyti atnaujintus tolesnio darbo prioritetus, remiantis Kroatijos pasirengimo tolesnei integracijai į Europos Sąjungą 2005 m. pažangos ataskaitos išvadomis.

               (6)

               Reglamente (EB) Nr. 533/2004 numatyta, kad su Stojimo partnerystėmis susijusią tolesnę veiklą užtikrins mechanizmai, nustatyti pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą.

               (7)

               Siekdama pasirengti tolesnei integracijai į Europos Sąjungą, Kroatija turėtų parengti planą, kuriame būtų nurodytos konkrečios šioje Stojimo partnerystėje nustatytų prioritetų įgyvendinimo priemonės ir tvarkaraštis.

               (8)

               Sprendimas 2004/648/EB turėtų būti panaikintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Remiantis Reglamento (EB) Nr. 533/2004 1a straipsniu, Stojimo partnerystės su Kroatija principai, prioritetai ir sąlygos yra išdėstyti šio sprendimo priede, kuris yra neatskiriama šio sprendimo dalis.
   2 straipsnis
   Stojimo partnerystės įgyvendinimas vertinamas naudojantis mechanizmais, nustatytais pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą, visų pirma Komisijos parengtomis metinėmis pažangos ataskaitomis.
   3 straipsnis
   Sprendimas 2004/648/EB panaikinamas.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 20 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. PRÖLL

      (1)  OL L 86, 2004 3 24, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 269/2006 (OL L 47, 2006 2 17, p. 7).

      (2)  2004 m. rugsėjo 13 d. Tarybos sprendimas 2004/648/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Europos partnerystėje su Kroatija (OL L 297, 2004 9 22, p. 19).

      PRIEDAS
      KROATIJA: 2005 M. STOJIMO PARTNERYSTĖ
      1.   ĮVADAS
      Tesalonikų Europos Vadovų Taryba patvirtino partnerystes kaip priemones įgyvendinti Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvą pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą.
      Taryba patvirtino Europos partnerystę su Kroatija 2004 m. rugsėjo 13 d.2005 m. spalio 3 d. valstybės narės pradėjo derybas su Kroatija dėl jos narystės Europos Sąjungoje. Atsižvelgiant į Komisijos parengtos Kroatijos 2005 m. pažangos ataskaitos išvadas, tikslinga priimti ankstesnę Europos partnerystę atnaujinančią Stojimo partnerystę. Nauja Stojimo partneryste nustatomi nauji veiksmų prioritetai. Nauji prioritetai yra pritaikyti prie konkrečių šalies reikmių ir pasirengimo etapo, be to, prireikus bus atnaujinti. Stojimo partneryste taip pat numatomos šaliai teikiamos finansinės paramos gairės.
      Tikimasi, kad Kroatija parengs planą, kuriame bus nurodytas tvarkaraštis ir konkrečios Stojimo partnerystės prioritetų įgyvendinimo priemonės.
      2.   PRINCIPAI
      Stabilizavimo ir asociacijos procesas ir toliau yra Vakarų Balkanų šalių integracijos į Europą pagrindas visu pasirengimo būsimai narystei laikotarpiu.
      Pagrindiniai Kroatijai nustatyti prioritetai yra susiję su jos gebėjimu daryti pažangą rengiantis narystei ir ypač siekti 1993 m. Kopenhagoje Europos Vadovų Tarybos apibrėžtų kriterijų bei laikytis Stabilizavimo ir asociacijos procesui nustatytų sąlygų, visų pirma sąlygų, kurias Taryba nustatė 1997 m. balandžio 29 d. ir 1999 m. birželio 21–22 d. išvadose, 2000 m. lapkričio 24 d. Zagrebo Aukščiausio lygio susitikimo baigiamojoje deklaracijoje bei Tesalonikų darbotvarkėje numatytų sąlygų, taip pat 2005 m. spalio 3 d. Tarybos priimto derybų plano reikalavimų.
      3.   PRIORITETAI
      Šioje Stojimo partnerystėje išvardyti prioritetai buvo nustatyti įvertinus šalies galimybes juos įgyvendinti arba padaryti pakankamą pažangą šioje srityje per ateinančius kelerius metus. Skiriami trumpalaikiai prioritetai, kuriuos tikimasi įgyvendinti per ateinančius vienerius arba dvejus metus, ir vidutinio laikotarpio prioritetai, kuriuos tikimasi įgyvendinti per artimiausius trejus ketverius metus. Prioritetai yra susiję su teisės aktais ir jų įgyvendinimu. Atsižvelgiant į dideles išlaidas, susijusias su acquis įgyvendinimu ir vykdymo užtikrinimu, taip pat į ES tam tikrose srityse keliamų reikalavimų sudėtingumą, šiame etape partnerystėje išdėstyti ne visi svarbūs uždaviniai. Į būsimas partnerystes bus įtraukti kiti prioritetai, nustatomi atsižvelgiant į šalies pažangą.
      Pagrindiniai trumpalaikiai prioritetai pateikiami 3.1 skirsnio pradžioje. Šių prioritetų išdėstymo tvarka neatspindi jų svarbos.
      3.1.   TRUMPALAIKIAI PRIORITETAI
      Pagrindiniai prioritetai

                  —

                  Konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis, įgyvendinti su teismine reforma susijusią strategiją ir veiksmų planą, įskaitant atitinkamų naujų teisės aktų priėmimą.

                  —

                  Priimti ir pradėti įgyvendinti nacionalinę korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija strategiją, užtikrinti reikiamą atitinkamų Vyriausybės departamentų ir institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant šią strategiją, veiksmų koordinavimą, taip pat Kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu biuro visapusišką veikimą.

                  —

                  Paspartinti Konstitucinio nacionalinių mažumų įstatymo įgyvendinimą. Ypač imtis skubių veiksmų siekiant užtikrinti proporcinį mažumų atstovavimą vietos ir regioninėse savivaldos institucijose, valstybės administravimo institucijose ir teismuose, taip pat viešojo administravimo įstaigose.

                  —

                  Užbaigti pabėgėlių sugrįžimo procesą, įskaitant visus nuosavybės grąžinimo ankstesniems savininkams ar nuomotojams, atstatymo, aprūpinimo būstu atvejus, toliau stiprinti regionų bendradarbiavimą ir tokiu būdu spartinti pabėgėlių grįžimo ir integravimo procesą, visų pirma prisidedant prie Sarajevo deklaracijos įgyvendinimo.

                  —

                  Toliau dėti pastangas, kuriomis siekiama piliečių susitaikymo regione.

                  —

                  Toliau visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiai Jugoslavijai.

                  —

                  Dirbti ieškant galutinių sprendimų dvišalių interesų klausimams, ypač dėl sienų su Slovėnija, Serbija ir Juodkalnija bei Bosnija ir Hercegovina.

                  —

                  Užtikrinti deramą pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS) prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimą tokiose srityse kaip konkurencijos politika, ypač poreikį priimti ir įgyvendinti plieno sektoriaus restruktūrizavimo planą, bei nekilnojamojo turto įsigijimas. Užbaigti vykstančias ir būsimas derybas SAS numatytais prekybos srities klausimais (pavyzdžiui, dėl protokolo, nustatančio cukraus tarifines kvotas, plėtros protokolo ir tolesnių prekybos lengvatų žemės ūkio ir žuvininkystės produktams) ir užtikrinti tinkamą jų rezultatų įgyvendinimą.

            Politiniai kriterijai
      Demokratija ir teisinė valstybė

                  —

                  Imtis veiksmų siekiant priimti nuoseklius ir pastovius rinkimų teisės aktus, kurie reglamentuotų tokius klausimus kaip rinkėjų sąrašus, balsavimą esant kitoje šalyje ir skaidrų rinkimų kampanijos finansavimą.

            Viešasis administravimas

                  —

                  Visiškai įgyvendinti viešojo administravimo reformos priemones, susijusias su darbuotojų samdymu, kėlimu pareigose ir mokymu, ir siekiant užtikrinti viešojo administravimo sektoriaus atskaitomybę, veiksmingumą, atvirumą, skaidrumą, politinį nešališkumą ir aukštą profesionalumo lygį, pagerinti žmogiškųjų išteklių valdymą visose viešojo administravimo institucijose.

                  —

                  Užtikrinti, kad nustatyti trūkumai būtų veiksmingai šalinami, atsižvelgiant į saugumo tarnybų civilinę kontrolę.

            Teisminė sistema

                  —

                  Padaryti pažangą mažinant neišnagrinėtų teismo bylų skaičių.

                  —

                  Padaryti pažangą gerinant teismų darbo organizavimą, įskaitant moderniųjų informacijos technologijų sistemų plėtrą.

                  —

                  Sukurti atvirą, teisingą ir skaidrią darbuotojų samdymo, vertinimo ir kėlimo pareigose sistemą ir, skiriant pakankamai valstybės lėšų teisėjų, prokurorų ir administracijos darbuotojų kokybiškam rengimui skirtą atitinkamą valstybės finansavimą, padidinti teisminių institucijų profesionalumą.

                  —

                  Imtis priemonių užtikrinant tinkamą teismų nutarčių įgyvendinimą.

                  —

                  Užtikrinti galimybes kreiptis į teismines institucijas ir pasinaudoti teisine pagalba bei atitinkamą finansavimą iš biudžeto lėšų; stiprinti mokymą ES teisės klausimais.

            Kovos su korupcija politika

                  —

                  Toliau rengti tarnautojams ir išrinktiems atstovams skirtus elgesio ir etikos kodeksus bei veiksmų planus, susijusius su korupcijos prevencija atitinkamose teisėsaugos institucijose (pasienio policijoje, policijoje, muitinėje, teisminių organų sistemoje).

                  —

                  Imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad teisinė sistema, skirta kovai su korupcija, būtų suderinta ir vienodai įgyvendinama ir užtikrinamas jos vykdymas, taip pat užtikrinti didesnes pastangas korupcijos (ypač didelio masto korupcijos) aktyvios prevencijos, korupcijos atvejų nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn srityse.

                  —

                  Imtis konkrečių veiksmų didinant informuotumą apie korupciją kaip apie rimtą kriminalinį nusikaltimą.

            Žmogaus teisės ir mažumų apsauga

                  —

                  Pagal Europos žmogaus teisių konvenciją, Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijoje nustatytus principus ir atsižvelgiant į geriausią ES valstybių narių praktiką, skatinti pagarbą mažumoms ir jų apsaugą.

                  —

                  Užtikrinti, kad visi su tautinėmis mažumomis susiję nusikaltimai būtų tinkamai tiriami ir už juos atitinkamai baudžiama.

                  —

                  Toliau vykdyti romų apsaugos ir integracijos strategiją ir veiksmų planą ir užtikrinti galimybę naudotis visomis būtinomis priemonėmis.

                  —

                  Parengti ir pradėti įgyvendinti visapusišką kovos su diskriminacija strategiją.

                  —

                  Persvarstyti garso ir vaizdo žiniasklaidą reglamentuojančius teisės aktus, atsižvelgiant į 2004 m. vasario mėn. bendros Europos Tarybos, Komisijos ir ESBO ekspertų misijos pateiktas rekomendacijas. Siekiant sukurti skaidrią, numatomą ir veiksmingą reguliavimo sistemą bei užtikrinti Elektroninės žiniasklaidos tarybos politinį nepriklausomumą, ypač persvarstyti Elektroninės žiniasklaidos įstatymą; užtikrinti, kad Kroatijos radijas ir televizija ir jos Programų taryba, kol bus persvarstomas Kroatijos Radijo ir televizijos įstatymas, dirbtų nepriklausomai ir stabiliai. Imtis tolesnių veiksmų siekiant veiksmingai dekriminalizuoti šmeižtą žiniasklaidoje.

            Regioniniai klausimai ir tarptautiniai įsipareigojimai

                  —

                  Žymiai pagerinti karo nusikaltimų bylų nagrinėjimą, ypač užtikrinant etninio priešiškumo serbams nutraukimą ir vienodo baudžiamosios atsakomybės nepriklausomai nuo tautinės kilmės standarto taikymą.

                  —

                  Pabėgėlių sugrįžimo srityje nedelsiant užbaigti jau pateiktų prašymų dėl būsto atstatymo svarstymą; iki 2005 m. pabaigos atstatyti visus namus, dėl kurių yra priimtas teigiamas sprendimas, o iki 2006 m. pabaigos atstatyti visus kitus namus, dėl kurių bus priimtas teigiamas sprendimas. Nedelsiant užbaigti būsto grąžinimo programą.

                  —

                  Skubiai pradėti ir baigti įgyvendinti Aprūpinimo būstu programą, skirtą pabėgėliams, praradusiems nuosavybės ar nuomos teises regionuose, kuriems valstybė neskiria ypatingo dėmesio, ir paspartinti Aprūpinimo būstu programos, skirtos pabėgėliams, grįžtantiems į regionus, kuriems valstybė skiria ypatingą dėmesį, įgyvendinimą. Užtikrinti tinkamą reklamos ir informavimo kampaniją.

                  —

                  Užtikrinti pakankamą visų susijusių institucijų bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą pabėgėlių grįžimo klausimais centriniu ir regioniniu lygmeniu.

                  —

                  Sukurti socialines ir ekonomines sąlygas, padedančias sugrįžtantiems asmenims integruotis, o juos priimančioms bendruomenėms juos priimti, taip pat ir įgyvendinant nukentėjusių rajonų regioninės plėtros programas. Iš naujo suteikti galimybę prašymams vertinti ir persvarstyti visus prašymus, pateiktus pasibaigus ankstesniam terminui.

                  —

                  Visapusiškai įgyvendinti susitarimus su kaimyninėmis šalimis, visų pirma dėl prekybos, kovos su organizuotu nusikalstamumu, sienų priežiūros ir readmisijos, tarpvalstybinio bendradarbiavimo bei teismų ir policijos bendradarbiavimo, įskaitant karo nusikaltimų srityje, ir sudaryti tokius susitarimus su šalimis, su kuriomis iki šiol tokie susitarimai nesudaryti.

            Ekonominiai kriterijai

                  —

                  Toliau vykdyti nuoseklią stabilumą užtikrinančią makroekonominę politiką, inter alia, kuriant į rinką orientuotas pinigų priemones, kuriomis būtų siekiama didinti pinigų politikos veiksmingumą.

                  —

                  Sustiprinti fiskalinį konsolidavimą, remiantis nuolatinėmis struktūrinėmis priemonėmis, ypač asignavimų ir socialinių išlaidų srityje ir, nekeliant pavojaus fiskaliniam konsolidavimui, išspręsti vadinamosios „senatvės pensijų skolos“ grąžinimo klausimą. Imtis tolesnių veiksmų siekiant įgyvendinti visapusišką sveikatos sektoriaus reformą ir pagerinti šio sektoriaus finansinę padėtį.

                  —

                  Tęsti struktūrines reformas valstybės finansų srityje, ypač išlaidų valdymo srityje. Sukurti skaidriam ir veiksmingam skolos valdymui reikalingus gebėjimus.

                  —

                  Paspartinti į Privatizacijos fondo portfelį įtrauktų įmonių privatizaciją. Paspartinti didelių valstybinių įmonių (ypač žemės ūkio, plieno ir laivų statybos pramonės įmonių) restruktūrizavimą, privatizavimą arba likvidavimą. Imtis tolesnių žingsnių restruktūrizuojant ir (arba) privatizuojant komunalinių paslaugų įmones (telekomo, energijos, naftos ir kt.). Didinti privatizacijos proceso skaidrumą.

                  —

                  Toliau gerinti verslo aplinką, paprastinant patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos taisykles. Ypač pagreitinti registracijos procedūras ir patobulinti su bankrotu susijusių taisyklių įgyvendinimą, taip pat pagerinti sąlygas tolesnei privačių įmonių ir tiesioginių užsienio investicijų plėtotei, visų pirma didinant administracinį efektyvumą.

                  —

                  Spartinti žemės reformos įgyvendinimą, ypač žemės ūkio paskirties žemės registracijos ir privatizacijos procesus, sukuriant modernų ir efektyviai veikiantį žemės kadastrą ir registrą, ir tokiu būdu pašalinant esamas žemės ir būsto rinkos vystymo kliūtis.

                  —

                  Rengti makroekonominę statistiką.

            Gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus
      Laisvas prekių judėjimas

                  —

                  Baigti pertvarkyti esamą teisės aktų ir institucinę sistemą, siekiant atskirti reglamentavimo, akreditavimo, standartizavimo ir prekės sertifikavimo funkcijas bei parengti acquis, suderintą su rinkos priežiūros struktūromis. Spartinti Europos standartų perėmimą. Toliau tęsti senojo ir naujojo požiūrio direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę procesą.

                  —

                  Pradėti nagrinėti nacionalinės teisės aktus, siekiant nustatyti nesuderinamumą su EB sutarties 28, 29 ir 30 straipsniais, planuoti, kaip jį pašalinti, ir siekti neįvesti naujų kliūčių.

            Įsisteigimo teisė ir laisvė teikti paslaugas

                  —

                  Pradėti derinimą su acquis, susijusiu su abipusiu profesinės kvalifikacijos pripažinimu, įskaitant būtinų administracinių gebėjimų ugdymą.

                  —

                  Pradėti nacionalinių teisės aktų patikrą, siekiant nustatyti įsisteigimo teisės ir laisvės teikti paslaugas apribojimus, planuoti, kaip juos pašalinti, ir siekti neįvesti naujų kliūčių.

                  —

                  Stiprinti nacionalinių reguliavimo institucijų gebėjimus pašto paslaugų srityje ir užtikrinti jų savarankiškumą.

            Laisvas kapitalo judėjimas

                  —

                  Patobulinti teisės aktus dėl kovos su pinigų plovimu ir pradėti užtikrinti jų veiksmingą įgyvendinimą. Stiprinti finansinės žvalgybos biuro (FŽB) administracinius gebėjimus ir gerinti bendradarbiavimą su kitomis institucijomis, kovojančiomis su pinigų plovimu.

                  —

                  Racionalizuoti procedūras, pagal kurias ES piliečiams leidžiama nediskriminuojant įsigyti nekilnojamąjį turtą, ir žymiai sumažinti didelį neišnagrinėtų prašymų skaičių.

            Viešieji pirkimai

                  —

                  Užbaigti pirkimus reglamentuojančių Kroatijos teisės aktų ir įgyvendinančių teisės aktų derinimą, be kita ko viešųjų sutarčių, nuolaidų ir peržiūros procedūrų srityje.

                  —

                  Sustiprinti Viešųjų pirkimų tarnybos administracinius gebėjimus, kurių reikia Viešųjų pirkimų įstatyme numatytoms funkcijoms atlikti.

            Intelektinės nuosavybės teisė

                  —

                  Labiau užtikrinti, kad laikomasi intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių, ypač didinant administracinius gebėjimus (taip pat ir teisėsaugos institucijų ir teismų).

            Konkurencija

                  —

                  Užtikrinti tolesnį pirminės ir antrinės teisės aktų derinimą, siekiant privalomais sprendimais, taikomais visiems ekonomikos sektoriams, o valstybės pagalbos atveju – tiek pagalbos schemoms, tiek individualioms pagalbos priemonėms, užtikrinti veiksmingą antimonopolijos ir valstybės pagalbos kontrolę.

                  —

                  Stiprinti Konkurencijos tarnybos administracinius gebėjimus ir savarankiškumą, tiek valstybės pagalbos, tiek antimonopolijos srityje. Užtikrinti teismo institucijų darbuotojų mokymą su konkurencija susijusiais klausimais.

                  —

                  Sustiprinti antimonopolinių teisės aktų vykdymo užtikrinimą, ypač labiau sutelkiant dėmesį ir užkertant kelią konkurencijos iškraipymui bei įvedant atbaidantį baudų atgrasančių sankcijų režimą. Sustiprinti valstybės pagalbos teisės aktų įgyvendinimą, ypač užtikrinant įsipareigojimų pranešti laikymąsi ir aktyvų visų pagalbos priemonių vertinimą.

                  —

                  Užtikrinti, kad šiuo metu veikiančios pagalbos schemos ir fiskaliniai teisės aktai būtų suderinti su valstybės pagalbos acquis.

                  —

                  Pagal ES reikalavimus patvirtinti ir pradėti įgyvendinti perspektyvias plieno ir laivų statybos sektoriaus pertvarkymo programas siekiant, inter alia, užtikrinti, kad visa pagalba atitinka acquis reikalavimus.

                  —

                  Užtikrinti valstybės pagalbos skaidrumą, sukuriant išsamų valstybės pagalbos registrą ir pateikiant ataskaitas apie visas šiuo metu galiojančias pagalbos priemones visuose administraciniuose lygiuose, ir didinti informuotumą apie konkurencijos principus.

            Finansinės paslaugos

                  —

                  Stiprinti reguliavimo ir administracinę finansinių paslaugų priežiūros sistemą, ir ypač pasiruošti perėjimui prie planuotos jungtinės priežiūros institucijos, skirtos ne banko teikiamoms finansinėms paslaugoms.

                  —

                  Pasirengti naujosios kapitalo reikalavimų sistemos įvedimui kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms.

            Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

                  —

                  Toliau stiprinti nacionalinės reguliavimo institucijos gebėjimus telekomunikacijų srityje ir užtikrinti jų savarankiškumą.

            Žemės ūkis ir kaimo plėtra

                  —

                  Užtikrinti visapusišką SAPARD/IPARD agentūros veikimą.

                  —

                  Pagreitinti darbus, kuriant deramą žemės sklypų identifikavimo ir galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą.

                  —

                  Veiksmingiau rinkti ir tvarkyti žemės ūkio statistinius duomenis, atsižvelgiant į ES standartus ir metodiką.

                  —

                  Parengti kaimo vystymo strategiją ir politikos priemones, reikalingas žemės ūkio plėtros programoms sukurti, įgyvendinti, valdyti, stebėti, kontroliuoti ir vertinti.

            Maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politika

                  —

                  Tęsti derinimą veterinarijos ir fitosanitarijos srityje, patobulinti tikrinimo priemones, modernizuoti žemės ūkio ir maisto produktų perdirbimo įmones taip, kad jos atitiktų ES nustatytus higienos standartus.

                  —

                  Parengti išsamią strategiją maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politikos srityse. Sustiprinti būtinas administracines struktūras ir pagerinti koordinavimą tarp jų, siekiant užtikrinti nuoseklų maisto produktų saugos visame maisto produktų gamybos cikle gerinimo metodą.

            Žuvininkystė

                  —

                  Stiprinti administracines ir ypač kontrolės struktūras žuvininkystės politikai įgyvendinti.

                  —

                  Pradėti kurti kompiuterizuotą žvejybinių laivų registrą.

                  —

                  Atsižvelgiant į Kroatijos vienašališkai paskelbtą saugomą ekologinę ir žvejybinę zoną, tęsti 2004 m. birželio mėnesį pasirašyto trišalio susitarimo įgyvendinimą.

            Transporto politika

                  —

                  Tęsti socialiniuose ir techniniuose teisės aktuose nustatytų ES standartų, susijusių su kelių transportu ir jūrų transporto saugumo standartais, įgyvendinimą.

                  —

                  Didinti administracinius gebėjimus geležinkelių sektoriuje.

                  —

                  Užtikrinti savarankiškos nelaimingų atsitikimų tyrimo institucijos įsteigimą ir stiprinti šalies reguliavimo institucijas aviacijos sektoriuje.

                  —

                  Sudaryti Europos bendrosios aviacinės erdvės (EBAE) susitarimą ir Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio priemonių ES aviacijos teisės aktams įgyvendinti.

            Energetika

                  —

                  Tęsti su dujomis ir elektra susijusio ES acquis įgyvendinimą.

                  —

                  Užtikrinti nacionalinės reguliavimo institucijos veiklos gebėjimus ir nepriklausomą veiklą.

                  —

                  Pradėti vykdyti įsipareigojimus, prisiimtus pagal Energijos bendrijos steigimo sutartį.

                  —

                  Stiprinti administracinius gebėjimus ir pagerinti teisės aktų derinimą su energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių acquis bei branduolinėje srityje, taip pat užkrinti aukštą branduolinės ir radiacinės saugos lygį.

            Mokesčiai

                  —

                  Paspartinti mokesčių teisės aktų derinimą su acquis, ir užtikrinti veiksmingą jų įgyvendinimą, ypatingą dėmesį skiriant laisvųjų zonų įtraukimui į teritorinį PVM režimo taikymą ir PVM nulinių tarifų panaikinimui.

                  —

                  Pradėti derinimą su acquis tiesioginio apmokestinimo srityje, įskaitant nuostatas dėl keitimosi informacija su valstybėmis narėmis, siekiant palengvinti kovos su mokesčių vengimu ir slėpimu priemonių vykdymo užtikrinimą.

                  —

                  Įsipareigoti laikytis Įmonių apmokestinimo elgesio kodekso principų ir užtikrinti, kad naujosios mokestinės priemonės atitiktų tokius principus.

                  —

                  Žymiai sustiprinti mokesčių ir muitinės administracijų gebėjimus, ypač mokesčių surinkimo ir kontrolės funkcijoms įgyvendinti; tęsti darbus, susijusius su veikiančia ir pakankamai darbuotojų turinčia akcizų tarnyba; supaprastinti sankcijų už sukčiavimą mokesčių srityje taikymo procedūras.

                  —

                  Toliau kurti būtinas IT sistemas, kad galima būtų užtikrinti duomenų mainus su ES ir jos valstybėmis narėmis elektroniniu būdu.

            Statistika

                  —

                  Stiprinti Kroatijos Statistikos departamento administracinius gebėjimus, pertvarkyti jo regionines tarnybas ir tobulinti koordinavimą su kitomis oficialius statistikos duomenis renkančiomis institucijomis.

                  —

                  Kurti verslo ir socialinę statistiką.

            Socialinė politika ir užimtumas

                  —

                  Toliau tęsti derinimą su acquis darbo teisės, sveikatos ir saugos, lygių vyrų ir moterų galimybių ir nediskriminavimo srityse.

                  —

                  Stiprinti su šiomis sritimis susijusias administracines ir vykdymą užtikrinančias struktūras bei ministerijų darbo koordinavimą.

            Įmonių ir pramonės politika

                  —

                  Toliau siekti bendrovių registravimo procedūrų supaprastinimo ir pagreitinimo; suteikti MVĮ galimybę internetu naudotis tam tikromis Vyriausybės duomenų bazėmis; toliau plėtoti teisės aktų poveikio vertinimo sistemą.

                  —

                  Toliau įgyvendinti Europos mažųjų įmonių chartiją.

            Regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas

                  —

                  Parengti išsamią bei nuoseklią strategiją regionų vystymo srityje.

                  —

                  Pasirinkti ir sukurti svarbiausių valdymo institucijų ir įstaigų gebėjimus struktūrinėms priemonėms įgyvendinti.

            Teisingumas, laisvė ir saugumas

                  —

                  Stiprinti sienų apsaugą, ypač jūros sienų stebėjimo mechanizmus; įgyvendinti integruotą sienų apsaugos strategiją (įskaitant readmisiją); padidinti investicijas į techninę įrangą ir infrastruktūrą; įdarbinti papildomo personalo ir sukurti atitinkamą mokymo infrastruktūrą.

                  —

                  Parūpinti įrangos, skirtos suklastotiems ir padirbtiems dokumentams nustatyti, bei surengti diplomatinių misijų ir konsulinių tarnybų personalo mokymus.

                  —

                  Toliau derinti su prieglobsčiu susijusius teisės aktus su acquis. Įsteigti nuolatinį nacionalinį priėmimo centrą prieglobsčio prašytojams.

                  —

                  Stiprinti teisėsaugos institucijų ir teismų bendradarbiavimą, ypač kovojant su ekonominiais nusikaltimais, organizuotu nusikalstamumu, sukčiavimu, pinigų plovimu ir korupcija; stiprinti kovą su prekyba narkotikais, narkotikų prevenciją ir narkotikų paklausos mažinimo priemones; užtikrinti veiksmingas priemones siekiant kovoti su prekyba žmonėmis ir tarptautine žmonių kontrabanda, ypatingą dėmesį skiriant nukentėjusiųjų apsaugai ir socialinei reintegracijai. Surengti būtiną specializuotą teisėsaugos institucijų darbuotojų mokymą.

                  —

                  Stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą kovos su terorizmu srityje ir visiškai įgyvendinti tam tikras tarptautines konvencija; stiprinti bendradarbiavimą su nacionalinėmis ir tarptautinėmis policijos ir žvalgybos tarnybomis; stiprinti teroro aktų finansavimo ir jų rengimo prevenciją.

            Aplinka

                  —

                  Toliau kurti horizontalaus poveikio teisės aktus, įskaitant poveikio aplinkai vertinimą ir visuomenės dalyvavimą reglamentuojančius teisės aktus.

                  —

                  Aiškiai apibrėžti atsakomybę ir stiprinti administracinius ir veiklos gebėjimus nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, siekiant užtikrinti tinkamą planavimą, įskaitant finansinių strategijų rengimą.

                  —

                  Toliau stiprinti nacionalinių ir regioninių inspekcijų gebėjimus ir įgalinti jas veiksmingai vykdyti aplinkos apsaugą reglamentuojančius teisės aktus.

                  —

                  Skubiai parengti ir pradėti įgyvendinti nacionalinį atliekų tvarkymo planą.

            Muitų sąjunga

                  —

                  Toliau stiprinti muitinių tarnybų administracinius ir veiklos gebėjimus, ypač lengvatinių kilmės taisyklių srityje, ir paspartinti derinimą su ES acquis. Užtikrinti visapusišką Muitinės mokymo centro veiklą.

                  —

                  Toliau kurti būtinas IT sistemas, kad galima būtų užtikrinti duomenų mainus su ES ir jos valstybėmis narėmis elektroniniu būdu.

                  —

                  Priimti ir įgyvendinti muitinių tarnybų etikos kodeksą.

            Išorės santykiai

                  —

                  Tęsti prekybos liberalizavimo politiką įgyvendinant Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, įsipareigojimus PPO ir dvišalius laisvosios prekybos susitarimus (LPS). Siekti sudaryti regioninį Pietryčių Europos LPS.

                  —

                  Užtikrinti, kad prekybos apsaugos priemonės būtų suderintos su SAS ir PPO įsipareigojimais.

                  —

                  Užbaigti derybas ir visiškai įgyvendinti protokolą, kuriuo papildoma SAS ir įvedama tarifinė kvota cukrui siekiant parengti Kroatijos cukraus sektorių reikalingiems pertvarkymams, atliktiniems realiomis ir ekonomiškai tvariomis sąlygomis. Derybų dėl protokolo rezultatai neturės įtakos derybų dėl stojimo rezultatams.

            Finansų kontrolė

                  —

                  Remiantis strateginiu dokumentu, priimti nuoseklią Viešosios vidaus finansų kontrolės reguliavimo sistemą.

                  —

                  Toliau kurti ir stiprinti viešosios vidaus kontrolės funkcijas, rengiant darbuotojus, vykdant jų mokymą, aprūpinant reikalinga įranga.

                  —

                  Sukurti veiksmingas procedūras, skirtas klausimams dėl pažeidimų ir įtarimo sukčiavimu atvejų, darančių poveikį Bendrijos finansiniams interesams, spręsti bei sukurti administracines struktūras, užtikrinančias veiksmingą ir tinkamą šių interesų apsaugą ir bendradarbiavimą su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba.

            3.2.   VIDUTINĖS TRUKMĖS PRIORITETAI
      Politiniai kriterijai
      Demokratija ir teisinė valstybė
      Viešasis administravimas

                  —

                  Tęsti acquis įgyvendinimui būtinų institucijų plėtrą ir pradėti reformas, reikalingas bendram viešojo administravimo veiksmingumui gerinti.

            Teismų sistema

                  —

                  Toliau įgyvendinti teismų reformą, įskaitant mokymus, ir imtis priemonių toliau mažinti vilkinimą nagrinėjant bylas visuose teismuose.

                  —

                  Toliau gerinti teismų darbo organizavimą, įskaitant modernių informacijos technologijų sistemų kūrimą.

                  —

                  Užtikrinti nuolatinį ir veiksmingą teismų sprendimų įgyvendinimą.

            Kovos su korupcija politika

                  —

                  Skatinti tolesnę pažangą kovojant su korupcija ir įgyvendinti atitinkamus teisės aktus. Ypač steigti specializuotus atitinkamų tarnybų padalinius kovai su korupcija, užtikrinti tinkamą jų mokymą ir aprūpinti juos reikalingais ištekliais.

                  —

                  Užtikrinti, kad bus laikomasi tarptautiniuose dokumentuose nustatytų standartų, įgyvendinant atitinkamas teisines ir administracines priemones.

            Žmogaus teisės ir mažumų apsauga

                  —

                  Užtikrinti visapusišką Konstitucinio nacionalinių mažumų įstatymo įgyvendinimą, ypač proporcingo mažumų atstovavimo atžvilgiu.

                  —

                  Tęsti išsamios kovos su diskriminacija strategijos įgyvendinimą.

                  —

                  Toliau gerinti sąlygas romams, intensyviau įgyvendinant atitinkamas strategijas, užtikrinant reikalingą finansinę paramą nacionaliniame ir vietiniame lygmenyje, įgyvendinti diskriminuoti draudžiančias priemones, kuriomis siekiama gerinti įsidarbinimo galimybes, didinti galimybes gauti išsilavinimą ir gerinti būsto sąlygas.

                  —

                  Toliau gerinti socialines ir ekonomines sąlygas, padedančias sugrįžtantiesiems integruotis, o priimančioms bendruomenėms juos priimti.

            Regioniniai klausimai ir tarptautiniai įsipareigojimai

                  —

                  Užtikrinti sklandų galutinių susitarimų dėl šiuo metu svarstomų dvišalių interesų (ypač dėl pasienio klausimų) įgyvendinimą.

                  —

                  Tęsti šiuo metu galiojančių dvišalių susitarimų įgyvendinimą.

            Ekonominiai kriterijai

                  —

                  Toliau mažinant bendras valstybės išlaidas, bendrą valstybės deficitą ir skolą nuo BVP, įdiegti vidutinės trukmės subalansuotą finansų valdymo sistemą. Nustatyti valstybės išlaidų prioritetus, kad būtų galima daugiau lėšų skirti su acquis susijusioms išlaidoms finansuoti. Vykdyti nuoseklią sveikatos priežiūros ir pensijų sistemų reformą. Toliau mažinti subsidijas nuostolingai veikiančioms įmonėms.

                  —

                  Užbaigti į Privatizacijos fondą įtrauktų įmonių akcijų, priklausančių valstybei, pardavimą.

                  —

                  Toliau gerinti sąlygas privačių įmonių steigimui bei vystymui ir tiesioginėms užsienio investicijoms.

                  —

                  Padaryti žymią pažangą stiprinant didelių įmonių (ypač plieno, laivų statybos, geležinkelių sektoriaus įmonių) finansinę discipliną.

                  —

                  Užbaigti žemės reformą, ypač daug dėmesio skiriant žemės ūkio paskirties žemės registravimui ir privatizavimui.

                  —

                  Tęsti darbo rinkos ir švietimo reformas, siekiant padidinti darbo jėgos dalyvavimą ir užimtumą.

            Gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus
      Laisvas prekių judėjimas

                  —

                  Pasiekti esminės pažangos perkeliant senojo požiūrio direktyvas (pvz.: farmacijos ir cheminių medžiagų srityje) ir naujojo požiūrio direktyvas ir įgyvendinant Europos standartizacijos tarnybų CEN, Cenelec ir ETSI narystės reikalavimus.

            Laisvas darbuotojų judėjimas

                  —

                  Panaikinti bet kokias diskriminacines priemones ES migruojančių darbuotojų ir ES piliečių atžvilgiu.

                  —

                  Sustiprinti socialinės apsaugos schemoms koordinuoti būtinas administracines struktūras.

            Įsisteigimo teisė ir laisvė teikti paslaugas

                  —

                  Panaikinti likusias kliūtis, trukdančias ES fiziniams ir juridiniams asmenims teikti paslaugas kitose valstybėse.

                  —

                  Pasiekti esminės pažangos derinant teisės aktus su ES acquis abipusio profesinių kvalifikacijų ir diplomų pripažinimo srityje, įskaitant nuostatas dėl mokymo, ir toliau kurti reikalingas administracines struktūras.

            Laisvas kapitalo judėjimas

                  —

                  Pasiekti esminės pažangos šalinant likusias kliūtis kapitalo judėjimui, visų pirma nekilnojamo turto įsigijimui pagal SAS įsipareigojimus.

                  —

                  Baigti kurti veiksmingą kovos su pinigų plovimu tvarką, ypač užtikrinant visapusišką institucijų veiklą, deramą jų aprūpinimą ištekliais ir gerą bendros veiklos su šalies ir užsienio partneriais koordinavimą.

            Viešieji pirkimai

                  —

                  Įdiegti viešųjų pirkimų sistemą, kurioje būtų visos reikiamos administracinės struktūros ir veiklos priemonės, bei siekti esminės pažangos visiško teisės aktų suderinimu su ES acquis srityje, užtikrinant, kad viešųjų pirkimų taisykles visos susijusios institucijos ir subjektai visuose lygmenyse įgyvendintų veiksmingai. Skatinti naudoti elektronines priemones atliekant viešųjų pirkimų procedūras.

            Intelektinės nuosavybės teisė

                  —

                  Užbaigti intelektinės ir pramoninės nuosavybės teises reglamentuojančių teisės aktų derinimą, stiprinti kovą su piratavimu ir padirbinėjimu.

                  —

                  Toliau stiprinti intelektinės nuosavybės teisių (INT) vykdymo užtikrinimą ir mažinti piratavimo ir padirbinėjimo mastą.

            Konkurencija

                  —

                  Toliau stiprinti antimonopolinius ir valstybės pagalbos institucijos administracinius gebėjimus ir pasiekti gerų rezultatų vykdymo užtikrinimo srityje. Žymiai padidinti skaidrumą valstybės pagalbos srityje.

                  —

                  Kurti mokymo konkurencijos teisės ir politikos klausimais struktūras visuose administracijos ir teismų sistemos lygmenyse.

            Finansinės paslaugos

                  —

                  Baigti derinimą su ES rizikos ribojimo reikalavimais ir toliau stiprinti priežiūros veiklą.

                  —

                  Užbaigti naujosios kapitalo reikalavimų sistemos įvedimą kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms.

            Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

                  —

                  Priimti būtinus pirminės ir antrinės teisės aktus, kurie užbaigtų reguliavimo sistemos kūrimą ir užtikrintų konkurenciją visose srityse.

            Žemės ūkis ir kaimo plėtra

                  —

                  Stiprinti administracines struktūras ir gebėjimus, būtinus rinkos ir kaimo plėtros politikai įgyvendinti.

                  —

                  Sukurti ES standartus atitinkantį vynuogynų registrą.

                  —

                  Tęsti pasirengimą įsteigti veiksmingai veikiančias ir finansiškai patikimas žemės ūkio sektoriaus lėšų valdymo ir kontrolės mokėjimo agentūras, veikiančias pagal ES reikalavimus ir tarptautinius audito standartus.

            Maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politika

                  —

                  Žymiai pagerinti maisto produktus reglamentuojančių teisės aktų derinimą ir stiprinti įgyvendinimui būtinas struktūras.

                  —

                  Padaryti žymią pažangą derinant teisės aktus veterinarijos ir fitosanitarijos sektoriuose, įskaitant gyvūnų identifikavimo sistemą, gyvūnų atliekų tvarkymą, žemės ūkio ir maisto produktų perdirbimo įmonių modernizavimą, gyvūnų ligų kontrolės programas, augalų apsaugą, sėklų kokybę ir augalų dauginamąją medžiagą; žymiai patobulinti kontrolės struktūras.

            Žuvininkystė

                  —

                  Žymiai patobulinti administracines struktūras ir įrangą, siekiant užtikrinti veiksmingą bendros žuvininkystės politikos įgyvendinimą, įskaitant išteklių valdymą, žuvininkystės veiklos tikrinimą ir kontrolę, rinkos politiką, struktūrines programas bei laivyno pajėgumų pagal turimus žuvininkystės išteklius valdymo planą.

                  —

                  Baigti kurti kompiuterizuotą žvejybinių laivų registrą ir palydovinę laivų stebėjimo sistemą.

            Transporto politika

                  —

                  Toliau siekti visiškai suderinti teisės aktus su ES acquis dėl kelių transporto.

                  —

                  Priimti įgyvendinančius teisės aktus, susijusius su geležinkelių transportu, ypač dėl sąveikumo nuostatų ir nepriklausomo pajėgumų skirstymo.

                  —

                  Toliau siekti suderinti teisės aktus su ES acquis vidaus vandens kelių transporto srityje, ypač saugios laivybos ir Upių transporto informacinių paslaugų atžvilgiu.

                  —

                  Tęsti derinimą jūrų transporto srityje ir užtikrinti tinkamą vėliavos valstybės kontrolę.

                  —

                  Suderinti visus aviacijos sritį reglamentuojančius teisės aktus su ES acquis.

                  —

                  Toliau įgyvendinti Susitarimo memorandumą dėl Pietryčių Europos pagrindinio regioninio transporto tinklo plėtros.

            Energetika

                  —

                  Toliau stiprinti administracinius gebėjimus ir teisės aktų derinimą su ES acquis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių, energetikos vidaus rinkos (elektros ir dujų) bei branduolinės energijos srityse.

                  —

                  Užtikrinti pakankamas naftos atsargos patikimam tiekimui.

                  —

                  Tinkamai spręsti radioaktyvių atliekų tvarkymo problemą.

            Mokesčiai

                  —

                  Padaryti esminę pažangą bebaigiant derinti mokesčių teisės aktus su acquis dėl PVM, akcizų ir tiesioginio apmokestinimo, įskaitant Įmonių apmokestinimo elgesio kodeksą.

                  —

                  Toliau stiprinti mokesčių administravimą, įskaitant IT sektorių, ir užtikrinti tinkamą jo veikimą, kad galima būtų pasiekti ES standartus ir IT sistemų sąveiką. Sukurti ir įgyvendinti Etikos kodeksą.

            Ekonominė ir pinigų politika

                  —

                  Plėtoti pinigų politiką, įgalinančią plačiau ir veiksmingiau naudoti į rinką orientuotus pinigų instrumentus.

            Statistika

                  —

                  Toliau plėtoti makroekonomikos, verslo ir socialinę statistiką.

            Socialinė politika ir užimtumas

                  —

                  Toliau derinti teisės aktus su acquis ir stiprinti su šiomis sritimis susijusias administracines ir vykdymo užtikrinimo struktūras, įskaitant darbo inspekcijas.

                  —

                  Remti socialinių partnerių pastangas didinti savo gebėjimus, daugiausia užtikrinant nepriklausomą dvišalį socialinį dialogą.

                  —

                  Kurti ir įgyvendinti išsamią užimtumo strategiją, įtraukiant visas suinteresuotas šalis, kad vėliau galima būtų dalyvauti įgyvendinant Europos užimtumo strategiją. Užtikrinti deramus analizės, įgyvendinimo ir vertinimo gebėjimus.

                  —

                  Vadovaujantis ES praktika, parengti ir įgyvendinti nacionalinę socialinės integracijos strategiją, įskaitant duomenų rinkimą, kad vėliau būtų galima dalyvauti įgyvendinant Europos socialinės integracijos strategiją.

                  —

                  Rengiantis dirbti su Europos socialiniu fondu, numatyti žmogiškųjų išteklių plėtotės poreikį.

            Įmonių ir pramonės politika

                  —

                  Atnaujinti ir aiškiau suformuluoti politinį požiūrį į MVĮ skirtas finansines priemones, kuris turėtų leisti Vyriausybei pereiti nuo tiesioginio skolinimo link lankstesnių paramos sistemų.

            Regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas

                  —

                  Užtikrinti aiškų pareigų paskirstymą ir sustiprinti tiek ministerijų, tiek nacionalinių bei regioninių institucijų darbo koordinavimą.

                  —

                  Užtikrinti tolesnį paskirtųjų valdymo ir mokėjimo institucijų, įskaitant vietos institucijas, gebėjimų stiprinimą.

                  —

                  Patobulinti regionų vystymo planus ir jų įgyvendinimą.

                  —

                  Sukurti tinkamas stebėjimo ir vertinimo sistemas ir stiprinti finansų valdymo ir kontrolės procedūras.

                  —

                  Parengti tinkamą regioninę statistiką.

            Teisingumas, laisvė ir saugumas

                  —

                  Suderinti nacionalinius teisės aktus su ES taisyklėmis ir geriausia praktika ir toliau stiprinti sienų priežiūrą; sukurti nacionalines duomenų bazes ir registrus bei užtikrinti atitinkamų tarnybų veiklos koordinavimą.

                  —

                  Sukurti nacionalinę duomenų bazę, skirtą prieglobsčio prašytojų asmens duomenims tikrinti, įskaitant pirštų atspaudus, kad vėliau būtų galima dalyvauti EURODAC.

                  —

                  Sustiprinti pabėgėlių integravimo pastangas.

                  —

                  Toliau gerinti policijos aprūpinimą reikalingomis priemonėmis, įskaitant atitinkamos kompiuterinės tyrimų vykdymo sistemos sukūrimą; stiprinti policijos ir kitų teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą; stiprinti kovą su prekyba narkotikais, organizuotu nusikalstamumu, ekonominiais nusikaltimais (įskaitant pinigų plovimą ir valiutų padirbinėjimą), sukčiavimu ir korupcija; toliau siekti atitinkamų nacionalinės teisės aktų derinimo su šiuos sektorius reglamentuojančiomis ES acquis nuostatomis.

                  —

                  Pasirengti taikyti įvairias teisines priemones teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose ir civilinėse bylose, rengiant atitinkamą su teismų bendradarbiavimu susijusį mokymą ir mokymą kitais svarbiais klausimais.

            Mokslas ir moksliniai tyrimai

                  —

                  Pradėti kurti ir taikyti integruotą mokslinių tyrimų politiką.

            Švietimas ir kultūra

                  —

                  Sutelkti pastangas kuriant modernią profesinio lavinimo ir mokymo sistemą, siekiant užtikrinti Bolonijos kriterijų aukštojo mokslo srityje įgyvendinimą.

            Aplinka

                  —

                  Užtikrinti, kad į aplinkos apsaugos reikalavimus būtų atsižvelgta apibrėžiant ir įgyvendinant kitų sektorių politiką. Sukurti investicijų į aplinkos apsaugą strategiją, grindžiamą aktų suderinimo sąnaudomis. Tęsti horizontalias sritis reglamentuojančių teisės aktų vykdymą.

                  —

                  Toliau tęsti ES acquis perkėlimą į nacionalinę teisę, ypač daug dėmesio skiriant atliekų tvarkymui, vandens kokybei, oro kokybei, gamtos apsaugai, integruotai taršos prevencijai ir kontrolei. Didinti investicijas į aplinkos apsaugos infrastruktūrą, ypač daug dėmesio skiriant nuotekų surinkimui ir valymui, geriamo vandens tiekimui ir atliekų tvarkymui.

                  —

                  Ratifikuoti Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolą.

            Vartotojų ir sveikatos apsauga

                  —

                  Užbaigti teisės aktų derinimą su ES acquis dėl saugos priemonių ir stiprinti administracinius gebėjimus, reikalingus veiksmingai rinkos priežiūrai.

                  —

                  Toliau derinti teisės aktus su acquis dėl kitų nei su sauga susijusių priemonių.

            Muitų sąjunga

                  —

                  Stiprinti ir konsoliduoti muitinių tarnybų administracinius ir veiklos gebėjimus. Toliau tęsti visų lygių darbuotojų mokymą, plėsti su ES suderintų informacijos technologijų naudojimą ir tęsti pasirengimo darbus, užtikrinančius sąveiką su ES sistemomis. Stiprinti gebėjimus audito srityje, rizikos vertinimo ir pasirinktinio taikymo principus.

                  —

                  Gerokai paspartinti derinimą su acquis, ypač laisvųjų zonų, tranzito, rinkliavų, tarifinių kvotų bei prekių importo ir eksporto priežiūros srityse.

            Finansų kontrolė

                  —

                  Plėtoti Viešosios vidaus finansų kontrolės sistemos gebėjimus ir derinimą, įskaitant decentralizuoto valdymo atskaitomybės ir veikimo požiūriu nepriklausomą vidaus auditą bei centralizuotą koordinavimą ir harmonizavimą.

                  —

                  Remiantis geriausia tarptautine ir ES praktika, pertvarkyti ir sustiprinti išorės audito veiklą.

            4.   PROGRAMAVIMAS

                  —

                  Bendrijos parama Vakarų Balkanų šalims pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą bus teikiama pagal galiojančias finansines priemones, visų pirma remiantis 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2666/2000 dėl pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, Jugoslavijos Federacinei Respublikai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai (1) (CARDS reglamentu) bei PHARE (2), SAPARD (3) ir ISPA (4) pasirengimo narystei priemonėmis. Taigi šis sprendimas neturės jokių finansinių pasekmių. Be to, Kroatija gali naudotis finansavimu pagal daugiašales ir horizontalias programas.

            5.   SĄLYGOS

                  —

                  Bendrijos parama Vakarų Balkanų šalims pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą teikiama, jeigu toliau bus daroma pažanga įgyvendinant Kopenhagos kriterijus ir siekiant konkrečių šios Stojimo partnerystės prioritetų. Jeigu nebus laikomasi šių sąlygų, Taryba gali imtis atitinkamų priemonių pagal Reglamento (EB) Nr. 2666/2000 5 straipsnį. Be to, Bendrijos parama teikiama laikantis sąlygų, kurias Taryba apibrėžė 1997 m. balandžio 29 d. ir 1999 m. birželio 21–22 d. išvadose, ypač dėl paramos gavėjų įsipareigojimų vykdyti demokratines, ekonomines ir institucines reformas.

                  —

                  Bendrijos parama projektų finansavimui naudojant tris pasirengimo narystei priemones (PHARE, ISPA ir SAPARD) priklauso nuo to, kaip Kroatija vykdys įsipareigojimus pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, kokių imsis tolesnių priemonių, kad atitiktų Kopenhagos kriterijus, ir kokią darys pažangą vykdydama konkrečias šios Stojimo partnerystės prioritetines užduotis.

                  —

                  Jei nebus laikomasi šių bendrųjų sąlygų, Taryba, vadovaudamasi 1998 m. kovo 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 622/98 dėl pagalbos valstybėms kandidatėms pagal pasirengimo narystei strategiją, visų pirma dėl Stojimo partnerystės programų nustatymo (5) 4 straipsniu, gali priimti sprendimą sustabdyti finansinę paramą.

            6.   STEBĖSENA

                  —

                  Stojimo partnerystės įgyvendinimas tikrinamas naudojantis mechanizmų sistema, nustatyta pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą, pirmiausia Komisijos pateiktomis metinėmis pažangos ataskaitomis.

         (1)  OL L 306, 2000 12 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005 (OL L 344, 2005 12 27, p. 23).

         (2)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3906/89 (OL L 375, 1989 12 23, p. 11). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2257/2004 (OL L 389, 2004 12 30, p. 1).

         (3)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1268/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 87). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005.

         (4)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1267/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 73). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005.

         (5)  OL L 85, 1998 3 20, p. 1.


title: 2013/551/ES: 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba

text:
16.11.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/139

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   2013 m. balandžio 17 d.
   dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba
   (2013/551/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų konsoliduotąsias metines ataskaitas (COM(2012) 436 – C7-0235/2012) (2),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais (3),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2011 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 10 dalį ir 317, 318 ir 319 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (6), ypač į jo 164, 165, 166 ir 167 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A7-0099/2013),

               1.

               patvirtina Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, kad Europos išorės veiksmų tarnybos 2011 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ombudsmenui bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL L 68, 2011 3 15.

      (2)  OL C 348, 2012 11 14, p. 1.

      (3)  OL C 344, 2012 11 12, p. 1.

      (4)  OL C 348, 2012 11 14, p. 130.

      (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (6)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA

      2013 m. balandžio 17 d.
      su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba
      EUROPOS PARLAMENTAS,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų konsoliduotąsias metines ataskaitas (COM(2012) 436 – C7-0235/2012) (2),

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais (3),

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2011 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),

                  —

                  atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 10 dalį ir 317, 318 ir 319 straipsnius,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (6), ypač į jo 164, 165, 166 ir 167 straipsnius,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A7-0099/2013),

                  A.

                  kadangi Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) buvo įsteigta pagal Europos Sąjungos sutarties 27 straipsnio 3 dalį ir pradėjo savo veiklą 2011 m. sausio 1 d.;

                  B.

                  kadangi 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimo 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (7), 1 konstatuojamojoje dalyje numatyta, kad EIVT – tai „funkciniu požiūriu savarankiška Sąjungos įstaiga, kuri yra pavaldi vyriausiajam įgaliotiniui [Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai]“ (toliau – vyriausioji įgaliotinė);

                  C.

                  kadangi Komisijai teisiniu požiūriu tenka viršenybė veiklos išlaidų valdymo klausimu; kadangi buvo atskirti EIVT ir prie Komisijos prijungtos Užsienio politikos priemonių tarnybos įgaliojimai;

                  D.

                  kadangi EIVT atsakinga už finansinį administracinių išlaidų, susijusių su agentūros būstine ir Sąjungos delegacijomis, valdymą;

                  E.

                  kadangi EIVT 2011 m. biudžetas buvo sudarytas Komisijai ir Tarybos Generaliniam sekretoriatui atlikus proporcingus biudžeto perkėlimus;

                  1.

                  palankiai vertina tai, jog Audito Rūmai, remdamiesi atlikto audito rezultatais, padarė išvadą, kad 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų su institucijų ir įstaigų administracinėmis ir kitomis išlaidomis susijusiuose mokėjimuose nėra reikšmingų klaidų;

                  2.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad EIVT vis dėlto yra visapusiškai atsakinga už 2011 finansinius metus ir privalo užtikrinti griežtą teisės aktų laikymąsi, nors 2011 m. buvo pirmieji šios tarnybos finansiniai metai; ragina EIVT apsvarstyti, kokios patirties ji galėtų pasisemti iš pirmųjų veiklos metų;

                  3.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai į 2011 m. metinę ataskaitą įtraukė EIVT skirtas pastabas dėl socialinių išmokų ir pašalpų darbuotojams mokėjimo, sutarčių su laikinaisiais darbuotojais sudarymo, apsaugos paslaugų teikimo sutarties valdymo ir viešųjų pirkimų procedūrų; ragina EIVT reaguoti į šias pastabas ir imtis reikiamų veiksmų;

                  4.

                  susirūpinęs dėl to, kad Audito Rūmai nustatė kelis atvejus, kai dėl taisyklių nesilaikymo darbuotojams buvo atlikti neteisingi mokėjimai, sukurtas teisinis netikrumas laikiniesiems darbuotojams ir EIVT, pažeistos Finansinio reglamento nuostatos ir nesusigrąžintas PVM, taip pat pažeistos viešųjų pirkimų taisyklės, kurių privalo laikytis visos Sąjungos institucijos; atkreipia dėmesį į tai, kad EIVT visiškai atsakinga už savo veiklą, ir pabrėžia, jog EIVT pranešė, kad ėmėsi būtinų veiksmų, siekdama išvengti atvejų, kai nesilaikoma teisės aktų reikalavimų; reikalauja, jog per 2012 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą EIVT informuotų Parlamentą apie šių veiksmų rezultatus;

                  5.

                  atkreipia dėmesį į atsakymus, pateiktus atsižvelgiant į Audito Rūmų pastabas, ir sutinka su Audito Rūmų rekomendacijomis, jog reikia imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad darbuotojai atitinkamais laiko tarpais pateiktų dokumentus, patvirtinančius jų asmeninę padėtį; pažymi, kad EIVT kartu su Individualių išmokų administravimo ir išmokėjimo biuru (angl. PMO) planuoja įdiegti sistemą, skirtą laiku atliekamai šių dokumentų stebėsenai užtikrinti; be to, EIVT, taikydama tinkamas patikras ir geresnes gaires, turėtų toliau tobulinti viešųjų pirkimų procedūrų rengimą, koordinavimą ir vykdymą;

                  6.

                  apgailestauja, kad remiantis Audito Rūmų pastabomis 2012 metais vis dar išlieka neteisingų ar neteisėtų mokėjimų rizika tais atvejais, kai pasikeičia darbuotojų situacija, nors EIVT pradėjo taikyti metinio darbuotojų duomenų patikslinimo mechanizmą; ragina EIVT pridėti informaciją apie šio naujo mechanizmo įdiegimą prie savo 2012 m. metinės veiklos ataskaitos;

                  7.

                  pažymi, kad 2011 m. pabaigoje galutinis EIVT būstinės biudžetas buvo 188 000 000 EUR ir biudžeto vykdymo koeficientas siekė 91 %, o delegacijų biudžetas buvo 276 100 000 EUR, tačiau lėšų panaudojimo koeficientas buvo žemesnis – apie 89 %; atkreipia dėmesį į tai, kad delegacijų biudžetą iš viso 252 400 000 EUR turėjo papildyti Komisija ir kad vykdymo koeficientas siekė 85 %; taip pat pažymi, kad 2012 m. pabaigoje galutinis 2011 m. biudžeto įvykdymas siekė 97 % panaudotų lėšų, skirtų būstinėms, ir 97 % panaudotų lėšų, skirtų delegacijoms;

                  8.

                  susirūpinęs dėl to, kad 2011 m. priėmus taisomąjį biudžetą ir atlikus kai kuriuos perkėlimus iš Komisijos ir iš vienos tarnybos kitai, vis dar yra nemažai nepanaudotų ir perkeliamų asignavimų; siūlo nustatyti pagrindinius veiklos rodiklius, kad būtų galima stebėti sritis, kur ši problema aktualiausia, siekiant pagerinti biudžeto vykdymą ateityje;

                  9.

                  primena, kad EIVT – tai neseniai įsteigta struktūra, kuri buvo sukurta sujungus keletą įvairių tarnybų, ir kad 2011 m. buvo pirmieji šios institucijos veiklos metai, taigi reikėjo įveikti nemažai techninių sunkumų, ypač viešųjų pirkimų ir įdarbinimo srityse; be to, pažymi, kad pernelyg didelės administracinės naštos, susidariusios dėl steigimo veiksmų, vėlesniais metais turėtų nebelikti;

                  10.

                  itin vertina išsamius atsakymus į įvairius Parlamento Biudžeto kontrolės komiteto narių raštu ir žodžiu pateiktus klausimus, kurie buvo daug platesnio spektro nei EIVT administracinės išlaidos;

                  11.

                  atkreipia dėmesį į pastabas dėl tam tikrus trūkumus, susijusius su viešųjų pirkimų procedūra ir konkursų tvarka, ir ragina EIVT nedelsiant juos pašalinti;

                  12.

                  pabrėžia dabartinės biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros svarbą siekiant nustatyti būsimų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrų sistemą, ir mano, kad ši procedūra padės sustiprinti lūkesčius, susijusius su EIVT ir jos veiksmų plėtra ateityje ir jų veiksmingumo didinimu; ragina vyriausiąją įgaliotinę iki 2013 m. vidurio pateikti EIVT organizacijos ir veiklos apžvalgą, jei reikia, kartu su pasiūlymais dėl Sprendimo Nr. 2010/427/ES persvarstymo;

                  13.

                  mano, kad vykdant biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą negalima išsamiai palyginti sąlygų, kuriomis EIVT vykdo savo veiklą 140 vietovių, kurių spektras siekia nuo taikingų ir tvarkingų iki tikrų karo zonų; mano, kad šiose vietovėse susiduriama su didele gyvenimo sąlygų įvairove;

                  14.

                  pripažįsta, kad trečiosiose šalyse kylančios biudžeto įvykdymo problemos labai skiriasi nuo šio pobūdžio problemų Sąjungoje; prašo aiškiai paskirstyti Komisijos ir EIVT vaidmenis ir atsakomybę bei juos koordinuoti biudžeto planavimo ir vykdymo trečiosiose šalyse srityje;

                  15.

                  atkreipia dėmesį į intensyvų įdarbinimo laikotarpį pirmaisiais EIVT veiklos metais norint užtikrinti kuo mažesnį delsimą, kol bus pasiektas visiškas pajėgumas kalbant apie darbuotojų skaičių; taip pat pažymi, kad kai kurioms delegacijoms sudėtingiau rasti darbuotojų, atsižvelgiant į jų buvimo vietovėse gresiančią riziką;

                  16.

                  apgailestauja, kad darbuotojų iš naujesnių valstybių narių dalis labai nedidelė palyginti su darbuotojų iš ES-15 valstybių dalimi; pabrėžia, kad įdarbinant ir skiriant darbuotojus reikia didesnės pusiausvyros lyčių ir, kiek įmanoma, geografiniu požiūriais; primygtinai ragina EIVT parengti tinkamus mechanizmus ir imtis reikiamų priemonių, kad būtų laiku užtikrintas geresnis ir labiau subalansuotas atstovavimas; džiaugiasi, kad mažėja laisvų darbo vietų skaičius; ragina EIVT panaudoti laisvas darbo vietas visų lygių darbuotojų geografinei pusiausvyrai didinti;

                  17.

                  pažymi, kad yra direktoratų, kuriuose dirba 22, 27 ir 29 darbuotojai, ir valdymo direktoratų, kuriuose dirba 44 darbuotojai; atkreipia dėmesį į didelį vadovaujančių pareigybių skaičių palyginti su kitomis institucijomis ir į santykinį aukšto rango pareigybių perteklių, kuris yra labai neproporcingas, palyginti su kitomis institucijomis; reikalauja, kad EIVT paaiškintu šios padėties priežastis, ir primygtinai ragina vyriausiąją įgaliotinę sumažinti šią administraciją, kurioje vyrauja vadovaujančios pareigos; mano, kad EIVT kol kas pateikti su tuo susiję paaiškinimai iš dalies pagrįsti ir prašo kompetentingų tarnybų nustatyti vidutinės trukmės ir ilgojo laikotarpio gaires ir tinkamus metodus, kad šis santykinis pusiausvyros nebuvimas būtų ištaisytas;

                  18.

                  pakartoja, kad kuo greičiau turi būti sukurta žmogiškųjų išteklių politika, kuri atspindėtų Sąjungos politinius prioritetus ir tikrus poreikius vietoje; atsižvelgdamas į tai primena, kad siekiant patobulinti delegacijų darbuotojų profilį būtina derinti požiūrį su Komisija (8);

                  19.

                  ragina užtikrinti didesnį EIVT administracijos įgaliojimų skaidrumą ir sumažinti dvigubų įgaliojimų skaičių; prašo viešai paskelbti užduočių sąrašą; mano, kad dėl esamo neveiksmingumo gali būti padaryta didelė žala EIVT reputacijai;

                  20.

                  su pasitenkinimu pažymi, kad pasirodė ir buvo įvertinti 8 800 kandidatų, surengta 1 300 įdarbinimo pokalbių ir užimta 118 etatų; vis dėlto apgailestauja, kad nepateikta apžvalgos, kaip dažnai atskiri kandidatai buvo kviečiami įdarbinimo pokalbio, ir kad dėl to procesas negali būti laikomas visiškai skaidriu; ragina EIVT geriau apžvelgti įdarbinimo pokalbių sąnaudas;

                  21.

                  primygtinai ragina, kad naujai paskirtieji EIVT darbuotojai pateiktų garbės pareiškimą, kuriame būtų nurodoma, kad jie nėra dirbę žvalgybos tarnybose;

                  22.

                  mano, kad Sąjungos specialiųjų įgaliotinių užduotys labai neaiškios; prašo pateikti išsamų pranešimą, kaip panaudojamas jų užduotims įgyvendinti skiriamas biudžetas;

                  23.

                  pažymi, kad 39,5 % Sąjungos ambasadorių yra iš valstybių narių; primena apie susitarimą, kad trečdalis etatų turėtų būti užpildyta valstybių narių darbuotojais; primygtinai ragina, kad vyriausioji įgaliotinė įgyvendintų šį susitarimą, o tai reiškia, kad vidurinės ir aukštesnės grandies etatai turi būti įtraukiami į šią kvotą;

                  24.

                  atkreipia dėmesį į pusiausvyros trūkumą delegacijose kalbant apie EIVT ir Komisijos darbuotojų skaičių; primygtinai ragina, kad daugiau EIVT darbuotojų būtų iš būstinės perkelti į delegacijas, laikantis nustatytų biudžeto ribų;

                  25.

                  pabrėžia sudėtingą delegacijų, kuriose mažiausiai darbuotojų, padėtį, nes taisyklės dėl leidimų vykdyti mokėjimus suteikimo tarp EIVT ir Komisijos darbuotojų yra sudėtingos ir griežtos; ragina šias dvi institucijas ištirti galimybes supaprastinti leidimo naudoti lėšas suteikimo procedūrą laikantis finansų kontrolės taisyklių;

                  26.

                  pabrėžia, jog itin svarbu užtikrinti, kad veiklos funkcijas atliekantys darbuotojai, finansų srities darbuotojai bei stebėsenos ir audito funkcijas atliekantys darbuotojai turėtų gebėjimus, būtinus jų užduotims atlikti; prašo EIVT ir Komisijos didžiausią dėmesį skirti programoms, pagal kurias tobulinami minėti gebėjimai, ir informuoti Parlamentą apie pasiektą pažangą;

                  27.

                  atkreipia dėmesį į išlaidas didinančią metinio atlyginimo tikslinimo metodo procedūrą, taikomą Sąjungos delegacijų vietos darbuotojams; mano, kad ši metodologija gali tapti veiksmingesnė ir ekonomiškai efektyvesnė; prašo EIVT naudoti apskaičiavimo metodą, pagrįstą nepriklausoma ir objektyvia atskaitinių organizacijų atranka tose pačiose ar panašiose vietose; siūlo, kad vietoje veikianti Jungtinių Tautų agentūra būtų pridėta kaip nuolatinis elementas ir kad būtų įtrauktos dvi valstybių narių ambasados ir du vietos darbuotojai; kad būtų pasiektas tinkamas vidurkis, kiekvienu atveju dėl vieno iš darbuotojų sprendžia darbuotojas, o dėl kito – darbdavys; primygtinai ragina, kad būtų nustatyta tvarka siekiant atleisti Sąjungos ambasadorius nuo įpareigojimo dalyvauti derybose dėl atlyginimų su vietos darbuotojais ir penkerių metų laikotarpiui atrinkti atskaitines organizacijas;

                  28.

                  reiškia susirūpinimą dėl didelių nedalyvavimo rodiklių Sąjungos delegacijose ir siūlo, kad EIVT dar kartą išnagrinėtų šio nedalyvavimo priežastis; ragina EIVT panaikinti disbalansą atsižvelgiant į šio nagrinėjimo rezultatus ir kasmet informuoti Parlamentą apie nedalyvavimo rodiklius; siūlo persvarstyti atitinkamas procedūras atsižvelgiant į tai, kad delegacijų darbuotojai kuo labiau derintų profesinio mokymo laikotarpius Briuselyje su likusiomis savo atostogomis; ragina Komisiją persvarstant Tarnybos nuostatų X priedą (trečiosios šalys) delegacijų darbuotojų atostogų ir kitų nedarbo dienų skaičių vietose suderinti su ten esančiose diplomatinėse atstovybėse taikoma tvarka;

                  29.

                  yra susirūpinęs dėl administracinių trūkumų Sąjungos delegacijose Afganistane, Džibutyje, Gajanoje, Saliamono Salose ir Zambijoje; prašo pateikti dabartinės padėties tokių trūkumų klausimu, įskaitant apsaugos sutartis, ataskaitą; taip norėtų gauti padėties dėl vidaus kontrolės standartų, taikomų Sąjungos delegacijose Liberijoje ir Irake, ataskaitą; prašo pateikti informaciją apie dabartinę padėtį, susijusią su Sąjungos delegacijų Egipte ir Malavyje atitikties rodikliais, taip pat atnaujinti informaciją apie apsaugos sutartis Sąjungos delegacijose Vakarų Krante, Haityje, Saudo Arabijoje, Pakistane, Šri Lankoje, Libijoje ir Libane;

                  30.

                  prašo paaiškinti, kodėl apsaugos bendrovei, su kuria Sąjungos delegacija ryšiams su Afganistanu yra sudariusi sutartį ir su kuria susijusį tyrimą šiuo metu atlieka OLAF, minėtoje delegacijoje neseniai paskirta nauja maždaug 50 mln. EUR vertės sutartis;

                  31.

                  su pasitenkinimu pažymi gerą Komisijos Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinio direktorato – EuropeAid ir nacionalinių diplomatinių tarnybų sąveiką ir ragina EIVT nuolat informuoti Parlamentą; sutinka, kad vis dar reikia imtis veiksmų, susijusių su konsulinėmis paslaugomis; prašo, kad Parlamento Užsienio reikalų komitetas būtų įtrauktas į šią veiklą;

                  32.

                  ragina EIVT persiųsti Parlamentui savo darbuotojų patikros ataskaitą;

                  33.

                  primygtinai ragina EIVT siekti kuo didesnės naudos iš masto ekonomijos kuriant naujas sąveikas EIVT pagrindinėje būstinėje ir delegacijose, taip pat bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir nacionalinėmis diplomatinėmis tarnybomis, laikantis tikros Sąjungos išorės politikos ir tarnybos principų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, jog būtina kuo labiau siekti tarnybas trečiosiose šalyse įkurti vienoje vietoje, kad būtų pagerintas keitimasis informacija ir sutaupyta lėšų;

                  34.

                  atsižvelgdamas į būsimą ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo įsigaliojimą pabrėžia, kad Sąjungai būtina turėti delegaciją Panamoje, kuri yra svarbi partnerė ir vienintelė regiono šalis, kurioje ES delegacijos nėra; ragina EIVT kuo greičiau imtis priemonių šiam tikslui pasiekti;

                  35.

                  reikalauja pasiaiškinti dėl Sąjungos ambasadoriaus Libijoje atšaukimo;

                  36.

                  prašo, kad EIVT pateiktų visą informaciją apie susitarimus dėl paslaugų lygio, sudarytus atitinkamai su Taryba ir Komisija;

                  37.

                  pritaria tam, kad pagal persvarstytą Finansinį reglamentą EIVT įpareigota iki kiekvienų metų birželio 1 d. pateikti Parlamentui darbinį dokumentą dėl savo pastatų politikos; pabrėžia, kad pagal persvarstytą Finansinį reglamentą leidžiama EIVT imti paskolas savo biurams ir rezidencijoms įsigyti; primygtinai ragina EIVT laikytis ekonomiškai efektyvios veiklos principų ir, pasikonsultavus su Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generaliniu direktoratu, rasti tinkamus finansavimo sprendimus;

                  38.

                  susirūpinęs dėl didėjančių išlaidų EIVT biurų ir rezidencijų nuomai (t. y. dėl per 2010–2011 m. laikotarpį daugiau nei 50 % padidėjusių išlaidų Sąjungos delegacijos Rusijoje biurų Maskvoje nuomai); primygtinai ragina EIVT laikytis ekonomiškai efektyvios veiklos principų ir suteikti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai visą būtiną informaciją;

                  39.

                  mano, kad būsima EIVT veiklos apžvalga suteikia galimybę išsamiai išanalizuoti turimų išteklių ir EIVT vykdytinų funkcijų suderinamumą ir bet kokius reikiamus pokyčius siekiant užtikrinti kuo didesnį šios tarnybos veiklos efektyvumą; laikosi nuomonės, kad atliekant EIVT naudojamos nuosavybės įvertinimą turėtų būti lyginama su kitomis toje pačioje vietovėje veikiančiomis diplomatinėmis misijomis, o ne su EIVT įstaigomis šalyse, kurių padėtis labai skiriasi; mano, kad vertinant nekilnojamojo turto kainas reikėtų aktyviai stebėti sutartis Sąjungos gautos naudos aspektu ir kad prireikus turėtų būti daromi pakeitimai; mano, kad atliekant šį vertinimą turėtų būti aišku, ar turtas naudojamas kitais nei būsto tikslais, ir nustatyta, kuri nekilnojamojo turto dalis naudojama, kokį laikotarpį ir kaip; be to, mano, kad neturėtų būti būsto skirtumų, būstai turėtų būti palyginami, be piktnaudžiavimo apraiškų, kad su būsto sąlygomis susijusi gyvenimo kokybė būtų panaši skirtinguose regionuose, atsižvelgiant į prieinamą nekilnojamąjį turtą ir jo kainą; ragina pateikti daugiametį planą, susijusį su Sąjungos pastatais ir darbuotojų sauga bei pastatų saugumu visose trečiosiose šalyse, kuriose veikia Sąjungos delegacijos;

                  40.

                  ragina EIVT laikantis savo politinių ir sutartinių įsipareigojimų nustatyti ir ištirti visas įmanomas esminio ilgalaikio taupymo galimybes, kad jos metinio biudžeto, kuris dėl pateisinamų priežasčių proporcingai didėja labiau negu kitų institucijų biudžetas, pokytis galėtų turėti didinamąjį poveikį;

                  41.

                  atkreipia dėmesį į poreikį užtikrinti visapusišką vietos darbuotojų delegacijose patikrinimą saugumo tikslais;

                  42.

                  tvirtai remia EIVT sumanaus taupymo iniciatyvą; prašo EIVT pateikti įgyvendinimo ataskaitą, kurioje būtų nurodyti finansiniai rezultatai ir pateikiama informacija, kaip buvo panaudotos sutaupytos lėšos; prašo Komisijos taip pat taikyti šią iniciatyvą;

                  43.

                  atkreipia dėmesį į dažnas Sąjungos delegacijų darbuotojų įvairiais tikslais atliekamas keliones į būstinę; apgailestauja, kad nesama nepriklausomos tikrinimo institucijos, kuri įvertintų, ar šios komandiruotės būtinos; prašo vyriausiosios įgaliotinės apsvarstyti šį pasiūlymą ir pateikti informaciją šiuo klausimu Parlamento Biudžeto kontrolės komitetui; ragina atlikti tyrimą dėl dažnų Sąjungos delegacijų darbuotojų kelionių, įvertinant galimybę rengti vaizdo konferencijas, kad būtų sumažintos išlaidos kelionėms ir sutrumpintas darbuotojų kelionėje praleidžiamas laikas;

                  44.

                  džiaugiasi, kad jau sutaupyta lėšų taikant novatoriškus sprendimus, pvz., rengiant pokalbius dėl darbo vaizdo konferencijų būdu; ragina EIVT, jei tik įmanoma, pateikti panašių pasiūlymų ir darbuotojų mokymo srityje;

                  45.

                  primygtinai ragina, kad EIVT delegacijų kelionėms į būstinę taikytų tvarką, panašią į taikomą valstybėse narėse palyginamomis aplinkybėmis; primygtinai reikalauja, kad dėl skrydžių EIVT pradėtų laikytis valstybių narių taikomos tvarkos;

                  46.

                  palankiai vertina tai, kad įsteigta darbo grupė, kuri patikrino, kaip galima pagerinti darbo metodus būstinėje, ir tai, kad šios grupės išvados jau įgyvendintos; prašo pateikti informaciją apie šias išvadas ir pranešti, kaip pavyko patobulinti veiklą;

                  47.

                  mano, kad reikėtų persvarstyti arba atnaujinti kai kuriuos rodiklius, kurie buvo analizuojami atliekant savarankišką vidaus kontrolės standartų vertinimą;

                  48.

                  laikosi nuomonės, kad metinėje veiklos ataskaitoje, ypač kalbant apie duomenis, susijusius su delegacijomis, pateikiama nepakankamai tiksli statistika; ragina EIVT patobulinti savo veiklą nustatant pagrindinius veiklos rodiklius, kuriais remiantis būtų užtikrinamas tam tikras delegacijų veiklos vertinimo nuoseklumas; ragina vyriausiąją įgaliotinę pateikti Biudžeto kontrolės komitetui atitinkamas ataskaitas;

                  49.

                  džiaugiasi EIVT įsipareigojimu visapusiškai bendradarbiauti su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir tuo, kad EIVT baigia parengti susitarimo su OLAF memorandumą, siekdama pakylėti minėtą bendradarbiavimą į aukštesnį lygį;

                  50.

                  mano, kad būtina pagerinti Sąjungos delegacijų ir tam tikrų būstinės skyrių, kurie nebuvo nurodyti metinėje veiklos ataskaitoje, finansinio ir administracinio valdymo kokybę; tikisi, kad kitų metų ataskaitoje bus nurodyti minėtieji skyriai ir pranešama apie padarytą pažangą;

                  51.

                  ragina EIVT pateikti išsamią informaciją apie tai, kaip veikia jos vidaus kontrolės ir priežiūros mechanizmas lėšų ir išlaidų valdymo srityje; ragina EIVT paaiškinti savo politiką Europos Parlamento galimybės naudotis šios tarnybos vidaus patikros ataskaitomis klausimu;

                  52.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad daug EIVT delegacijų dirba didelės rizikos sąlygomis korupcijos ir sukčiavimo požiūriu; mano, kad siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus būtina užtikrinti EIVT personalui tinamą mokymą ir sąmoningumo ugdymą, kad darbuotojai galėtų pastebėti bet kokį pažeidimą; mano, kad siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus būtina išsami informavimo apie pažeidimus politika;

                  53.

                  mano, kad neatliekamas tinkamas trečiųjų šalių Vyriausybėms skirtų paramos biudžetui sistemų auditas, ir ragina ankstesniu etapu užtikrinti geresnį finansinių operacijų tikrinimą; primygtinai reikalauja, kad būtina sąlyga patvirtinti paramą biudžetui būtų nepriklausoma tarptautinė audito institucija;

                  54.

                  primena EIVT pareigą pasiekti konkrečių rezultatų ir pabrėžia abipusiškumo tarp atliktų darbų ir bendrojo biudžeto principą.

         (1)  OL L 68, 2011 3 15.

         (2)  OL C 348, 2012 11 14, p. 1.

         (3)  OL C 344, 2012 11 12, p. 1.

         (4)  OL C 348, 2012 11 14, p. 130.

         (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

         (6)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

         (7)  OL L 201, 2010 8 3, p. 30.

         (8)  Žr. taip pat Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 18/2012 „Su teisine valstybe susijusi Europos Sąjungos pagalba Kosovui“ pateiktas rekomendacijas.


title: 2014/343/ES: 2014 m. kovo 24 d. Tarybos sprendimas dėl Susitarimo dėl Kroatijos Respublikos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje ir trijų susijusių susitarimų pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

text:
11.6.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 170/3

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. kovo 24 d.
   dėl Susitarimo dėl Kroatijos Respublikos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje ir trijų susijusių susitarimų pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

      (2014/343/ES)

   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 217 straipsnį, drauge su 218 straipsnio 5 dalimi ir 218 straipsnio 8 dalies antra pastraipa,
   atsižvelgdama į Aktą dėl Kroatijos Respublikos stojimo, ypač į jo 6 straipsnio 2 ir 5 dalis,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               1992 m. gegužės 2 d. Porte buvo pasirašytas Europos ekonominės erdvės susitarimas (1) (toliau – EEE susitarimas);

               (2)

               Kroatijos Respublika Europos Sąjungos nare tapo 2013 m. liepos 1 d.;

               (3)

               įstojusi į Europos Sąjungą, Kroatijos Respublika pateikė prašymą tarpti EEE susitarimo Susitariančiąja Šalimi pagal jo 128 straipsnį;

               (4)

               tuo tikslu Komisija Sąjungos ir jos valstybių narių vardu derėjosi su Islandija, Lichtenšteino Kunigaikštyste, Norvegijos Karalyste dėl Susitarimo dėl Kroatijos Respublikos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje (toliau – Susitarimas) ir trijų susijusių papildomų protokolų, būtent: a) Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2009–2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo papildomo protokolo dėl Kroatijos Respublikos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje, (b) Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, ir (c) Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (toliau – susiję protokolai);

               (5)

               Susitarimas ir susiję protokolai turėtų būti pasirašyti ir taikomi laikinai, su sąlyga, kad bus baigtos jų sudarymo procedūros,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Leidžiama Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą dėl Kroatijos Respublikos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje ir susijusius protokolus su sąlyga, kad jie bus sudaryti vėliau.
   Susitarimo ir susijusių protokolų, taip pat Susitarimų, sudarytų pasikeitus laiškais dėl jų laikino taikymo, tekstai pridedami prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuris (-ie) įgaliojamas (-i) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą ir susijusius protokolus, taip pat Susitarimus, sudarytus pasikeitus laiškais dėl jų laikino taikymo.
   3 straipsnis
   Susitarimas ir Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2009–2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo papildomas protokolas dėl Kroatijos Respublikos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje taikomi laikinai nuo dienos, einančios po pasikeitimo laiškais užbaigimo dienos, su sąlyga, kad bus baigtos nurodytam Susitarimui ir Protokolui nustatytos procedūros.
   Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomas protokolas, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, ir Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomas protokolas, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, taikomi laikinai nuo pirmosios trečio mėnesio, einančio po paskutinio pranešimo dėl laikino taikymo deponavimo, dienos pagal abiejų papildomų protokolų 4 straipsnį.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 24 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. TSAFTARIS

      (1)  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.


title: 2005/31/EB: 2004 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimas, dėl Regionų komiteto Nyderlandų nario ir Nyderlandų pakaitinio nario skyrimo

text:
20.1.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 16/57

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2004 m. rugsėjo 24 d.
   dėl Regionų komiteto Nyderlandų nario ir Nyderlandų pakaitinio nario skyrimo
   (2005/31/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Nyderlandų Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2002 m. sausio 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2002/60/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo (1).

               (2)

               dėl Wim VAN GELDER atsistatydinimo tapo laisva Regionų komiteto nario vieta, o dėl Onno HOES atsistatydinimo, apie kurį Tarybai buvo pranešta 2004 m. rugsėjo 6 d., tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis

               a)

               Onno HOES,
               Gedeputeerde van de provincie Noord-Brabant,
               skiriamas nariu vietoj Wim VAN GELDER

               b)

               VAN GELDER,
               Commissaris van de Koningin in de provincie Zeeland,
               skiriamas pakaitiniu nariu vietoj Onno HOES

         likusiam jų kadencijos laikui iki 2006 m. sausio 25 d.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. rugsėjo 24 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         L. J. BRINKHORST

      (1)  OL L 24, 2002 1 26, p. 38.


title: 2002 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas dėl pirmininkavimo Taryboje tvarkos

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32002D0105

Oficialusis leidinys L 039 , 09/02/2002 p. 0017 - 0017

		Tarybos Sprendimas2002 m. sausio 28 d.dėl pirmininkavimo Taryboje tvarkos(2002/105/EB, EAPB, Euratomas)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 203 straipsnio antrą pastraipą,atsižvelgdama į Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 27 straipsnio antrą pastraipą,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 116 straipsnį,atsižvelgdama į 1995 m. sausio 1 d. Tarybos sprendimą, nustatantį pirmininkavimo Taryboje tvarką [1], ypač atsižvelgiant į 1 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į 2002 m. sausio 18 d. Vokietijos ir Suomijos pateiktus pasiūlymus,kadangi:Šis sprendimas neįtakoja jokių tolesnių pirmininkavimo tvarkos pakeitimų, kuriuos gali priimti Taryba, ypač kai tai susiję su naujų valstybių narių stojimu į Sąjungą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisPanaikinami atitinkami laikotarpiai, kurių metu Vokietija ir Suomija pirmininkauja Taryboje 2006 m. antrąjį pusmetį ir 2007 m. pirmąjį pusmetį.2 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 2002 m. sausio 28 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Piqué i Camps[1] OL L 1, 1995 1 1, p. 220.--------------------------------------------------


title: 2012 m. spalio 26 d. Tarybos sprendimas 2012/665/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/638/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Gvinėjos Respublikai

text:
27.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 299/45

         TARYBOS SPRENDIMAS 2012/665/BUSP
   2012 m. spalio 26 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/638/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Gvinėjos Respublikai
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. spalio 25 d. Sprendimu 2010/638/BUSP (1) Taryba nustatė ribojamąsias priemones Gvinėjos Respublikai;

               (2)

               remiantis Sprendimo 2010/638/BUSP peržiūra, ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2013 m. spalio 27 d.;

               (3)

               reikia iš dalies pakeisti Sprendime 2010/638/BUSP numatytas priemones, susijusias su ginklų embargu;

               (4)

               todėl Sprendimas 2010/638/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimas 2010/638/BUSP iš dalies keičiamas taip:

               1.

               2 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

                           a)

                           įrašomas šis punktas:

                                       „g)

                                       sprogmenų ir susijusios įrangos, skirtos civiliniam naudojimui kasyboje, pardavimui, tiekimui, perdavimui ar eksportui, investicijoms į infrastruktūrą ir techninės pagalbos, tarpininkavimo paslaugų ir kitų paslaugų teikimui, taip pat su tokiais objektais susijusiam finansavimo ir finansinės paramos teikimui, jeigu sprogmenų ir susijusios įrangos saugojimą, naudojimą bei paslaugų teikimą kontroliuoja ir tikrina nepriklausoma įstaiga ir yra nustatyti susijusių paslaugų teikėjai;“;

                           b)

                           pridedama ši pastraipa:
                           „Tais atvejais, kai taikomas g punktas, valstybė narė apie savo ketinimą pagal tą punktą suteikti leidimą praneša kitoms valstybėms narėms prieš dvi savaites.“

               2.

               8 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   Šis sprendimas taikomas iki 2013 m. spalio 27 d. Jis nuolat peržiūrimas. Prireikus jis gali būti atnaujinamas ar iš dalies keičiamas, jei Taryba mano, kad jame numatyti tikslai nepasiekti.“

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje 2012 m. spalio 26 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OL L 280, 2010 10 26, p. 10.