title: 2017 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/300, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Somalio pusiasalyje įgaliojimų terminas

text:
21.2.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 43/219

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2017/300
   2017 m. vasario 17 d.
   kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Somalio pusiasalyje įgaliojimų terminas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 33 straipsnį ir 31 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2011 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/819/BUSP (1), kuriuo paskyrė Alexander RONDOS Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Somalio pusiasalyje. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas baigiasi 2017 m. vasario 28 d.;

               (2)

               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas turėtų būti pratęstas tolesniam 16 mėnesių laikotarpiui;

               (3)

               ES specialusis įgaliotinis įgaliojimus vykdys tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
   1.   ES specialiojo įgaliotinio Somalio pusiasalyje Alexander RONDOS įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2018 m. birželio 30 d. Taryba, remdamasi Politinio ir saugumo komiteto (toliau – PSK) įvertinimu bei Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pasiūlymu, gali nuspręsti ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimus nutraukti anksčiau.
   2.   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymo tikslais Somalio pusiasalis apibrėžiamas kaip apimantis Džibučio Respubliką, Eritrėjos Valstybę, Etiopijos Federacinę Demokratinę Respubliką, Kenijos Respubliką, Somalio Federacinę Respubliką, Sudano Respubliką, Pietų Sudano Respubliką ir Ugandos Respubliką. Spręsdamas klausimus, turinčius platesnį poveikį regionų lygmeniu, ES specialusis įgaliotinis atitinkamai bendradarbiauja su šalimis ir regioniniais subjektais, nepriklausančiais Somalio pusiasaliui.
   2 straipsnis
   Politikos tikslai
   1.   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Sąjungos politikos tikslais, susijusiais su Somalio pusiasaliu, kurie išdėstyti 2011 m. lapkričio 14 d. priimtoje strateginėje programoje, 2015 m. spalio 26 d. priimtame Somalio pusiasaliui skirtame 2015–2020 m. regioniniame veiksmų plane ir atitinkamose Tarybos išvadose, t. y. aktyviai prisidėti prie veiksmų regioniniu ir tarptautiniu lygmeniu siekiant taikaus sambūvio ir ilgalaikės taikos, saugumo ir vystymosi šio regiono šalyse ir tarp jų. ES specialusis įgaliotinis taip pat prisideda prie Sąjungos vykdomos įvairialypės veiklos Somalio pusiasalyje kokybės gerinimo, jos intensyvumo, poveikio ir matomumo stiprinimo.
   2.   Politikos tikslai, prie kurių prisideda ES specialusis įgaliotinis, inter alia, apima:

               a)

               tolesnę Somalio pusiasalio stabilizaciją, atsižvelgiant į platesnę regiono dinamiką;

               b)

               siekį išspręsti konfliktus, vykstančius konkrečiai Somalyje, Pietų Sudane ir Sudane, ir kelio galimiems konfliktams tarp regiono šalių arba jų viduje užkirtimą ir išankstinį įspėjimą apie juos;

               c)

               paramą politiniam bei ekonominiam regionų bendradarbiavimui ir regionų bendradarbiavimui saugumo srityje;

               d)

               geresnį mišrių migracijos srautų iš Somalio pusiasalio ir jame valdymą, kuriuo taip pat nagrinėjamos tokių srautų esminės priežastys.

         3 straipsnis
   Įgaliojimai
   1.   Kad būtų pasiekti su Somalio pusiasaliu susiję Sąjungos politikos tikslai, ES specialiajam įgaliotiniui suteikiami šie įgaliojimai:

               a)

               remiantis strategine programa ir jos regioniniu veiksmų planu, bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais regiono subjektais, Vyriausybėmis, regioninės valdžios institucijomis, tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis, pilietine visuomene ir diasporomis, siekiant padėti įgyvendinti Sąjungos tikslus ir prisidėti prie to, kad būtų geriau suvokiamas Sąjungos vaidmuo regione;

               b)

               bendradarbiauti su svarbiausiais subjektais už regiono ribų, turinčiais įtakos Somalio pusiasalyje, siekiant spręsti platesnio regiono stabilumo problemas, be kita ko, susijusias su Raudonąja jūra, Indijos vandenyno vakarine dalimi ir Afrikos misijos Somalyje (AMISOM) finansavimu. Tie kontaktai apima dvišalį bendradarbiavimą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Persijos įlankos šalimis, Egiptu, Turkija ir Kinija, regioninius kontaktus su Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba (GCC) ir bendravimą su kitais svarbiais subjektais, kai tokių atsiranda;

               c)

               prireikus atstovauti Sąjungai atitinkamuose tarptautiniuose forumuose ir užtikrinti Sąjungos paramos krizių valdymui, konfliktų sprendimui ir prevencijai matomumą;

               d)

               skatinti ir remti veiksmingą politinį bendradarbiavimą, bendradarbiavimą saugumo srityje ir ekonominę integraciją regione, pasitelkiant Sąjungos partnerystę su Afrikos Sąjunga (AS) ir regioninėmis organizacijomis, visų pirma Tarpvyriausybine vystymo institucija (IGAD);

               e)

               stebėti politinius pokyčius regione ir prisidėti prie Sąjungos politikos regiono atžvilgiu vystymo, be kita ko, kiek tai susiję su Eritrėja, Etiopija, Somaliu, Sudanu, Pietų Sudanu, Džibučio ir Eritrėjos sienos ginču, Etiopijos ir Eritrėjos sienos ginču, Alžyro susitarimo įgyvendinimu, Nilo baseino iniciatyvos vykdymo klausimu bei kitais susirūpinimą keliančiais klausimais regione, kurie daro poveikį jo saugumui, stabilumui ir gerovei;

               f)

               kalbant apie Somalį, glaudžiai koordinuojant veiklą su Sąjungos delegacijos Somalyje vadovu ir atitinkamais regioniniais bei tarptautiniais partneriais, be kita ko, Jungtinių Tautų (JT) Generalinio sekretoriaus specialiuoju įgaliotiniu Somalyje, AS ir IGAD, toliau aktyviai prisidėti prie veiksmų ir iniciatyvų, kuriais siekiama toliau stabilizuoti padėtį Somalyje, remti naują partnerystės susitarimą remiantis 2013 m. susitarimu dėl naujojo kurso pasiekimais bei užbaigti federacinės valstybės kūrimo procesą, ir palengvinti politinį pereinamąjį procesą po rinkimų proceso užbaigimo. Be to, ES specialusis įgaliotinis toliau remia saugumo sektoriaus plėtrą Somalyje, be kita ko, pasitelkiant regione dislokuotas Sąjungos BSGP misijas, ir, glaudžiai konsultuodamasis su valstybėmis narėmis, vykdo veiklą siekiant sustiprinti tarptautinių donorų veiklos remiant saugumo sektorių Somalyje koordinavimą;

               g)

               kalbant apie Sudaną, glaudžiai bendradarbiaujant su Sąjungos delegacijos Chartume ir delegacijos AS Adis Abeboje vadovais, prisidėti prie Sąjungos politikos Sudano atžvilgiu nuoseklumo bei veiksmingumo ir remti besitęsiančių konfliktų Darfūre, Pietų Kordofano ir Mėlynojo Nilo provincijose politinius sprendimus ir nacionalinį susitaikymą užtikrinant visa apimantį politinį procesą. Šiuo atžvilgiu ES specialusis įgaliotinis prisideda prie nuoseklaus tarptautinio požiūrio kartu su AS, visų pirma AS aukšto lygio įgyvendinimo komisija Sudane ir Pietų Sudane (AUHIP), JT ir kitais svarbiausiais regioniniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, taip pat atsižvelgiant į poreikį remti taikų Sudano ir Pietų Sudano sambūvį, visų pirma įgyvendinant Adis Abebos susitarimus ir išsprendžiant likusius klausimus, kurie nebuvo išspręsti sudarius visuotinį taikos susitarimą;

               h)

               kalbant apie Pietų Sudaną, remiantis Susitarimu dėl konflikto sprendimo Pietų Sudane, ES specialusis įgaliotinis toliau vykdo veiklą regionų lygmeniu, visų pirma su JT, AS, IGAD, Pietų Sudano kaimyninėmis valstybėmis ir kitais svarbiausiais tarptautiniais partneriais, siekiant užtikrinti minėto susitarimo įgyvendinimą ir užkirsti kelią tolesniam konfliktui. Šiuo klausimu ES specialusis įgaliotinis dirba glaudžiai bendradarbiaudamas su Sąjungos delegacijos Džuboje ir delegacijos AS Adis Abeboje vadovais;

               i)

               nagrinėti tarpvalstybinius iššūkius, visų pirma susijusius su migracija, ir gavus prašymą dalyvauti dialoguose migracijos klausimais su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir bendrai prisidėti prie Sąjungos politikos migracijos ir pabėgėlių srityje regiono atžvilgiu, laikantis Sąjungos politinių prioritetų, siekiant padidinti bendradarbiavimą, be kita ko, grąžinimo ir readmisijos klausimais;

               j)

               atidžiai stebėti kitus tarpvalstybinius iššūkius, kurie turi įtakos Somalio pusiasaliui, sutelkiant dėmesį į radikalizaciją ir terorizmą, tačiau taip pat atsižvelgiant į laivybos saugumą ir piratavimą, organizuotą nusikalstamumą, ginklų kontrabandą ir neteisėtą prekybą ginklais, laukinės gyvūnijos produktais, narkotikais ir kitą kontrabandą, ir į visas humanitarinių krizių politines pasekmes ir pasekmes saugumui;

               k)

               siekti, kad būtų sudarytos galimybės teikti humanitarinę pagalbą visame regione;

               l)

               prisidėti įgyvendinant Tarybos sprendimą 2011/168/BUSP (2) ir Sąjungos žmogaus teisių politiką bendradarbiaujant su ES specialiuoju įgaliotiniu žmogaus teisių klausimais, įskaitant ES gaires dėl žmogaus teisių, visų pirma ES gaires dėl vaikų ir ginkluoto konflikto, taip pat ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų ir mergaičių diskriminacija, ir Sąjungos politiką, susijusią su JT Saugumo Tarybos rezoliucija 1325 (2000), be kita ko, vykdant pokyčių stebėseną ir teikiant ataskaitas apie juos bei rengiant rekomendacijas šioje srityje.

         2.   Vykdydamas savo įgaliojimus, ES specialusis įgaliotinis, inter alia:

               a)

               prireikus konsultuoja ir teikia ataskaitas Sąjungos pozicijų tarptautiniuose forumuose nustatymo klausimu, siekiant aktyviai propaguoti Sąjungos visapusišką politikos požiūrį Somalio pusiasalio atžvilgiu;

               b)

               nuolat stebi visą Sąjungos veiklą.

         4 straipsnis
   Įgaliojimų vykdymas
   1.   ES specialusis įgaliotinis yra atsakingas už įgaliojimų vykdymą; jo veiklą prižiūri vyriausiasis įgaliotinis.
   2.   PSK palaiko ypatingus ryšius su ES specialiuoju įgaliotiniu ir per šį komitetą ES specialusis įgaliotinis bendrauja su Taryba. PSK teikia ES specialiajam įgaliotiniui strategines gaires ir nurodo politinę kryptį pagal jo įgaliojimus, nedarant poveikio vyriausiojo įgaliotinio galioms.
   3.   ES specialusis įgaliotinis savo veiklą glaudžiai koordinuoja su Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau – EIVT) ir jos atitinkamais padaliniais, taip pat su atitinkamomis Sąjungos delegacijomis regione ir Komisija.
   4.   ES specialusis įgaliotinis visų pirma veikia regione, kartu užtikrindamas reguliarų buvimą EIVT būstinėje.
   5 straipsnis
   Finansavimas
   1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu susijusioms išlaidoms laikotarpiu nuo 2017 m. kovo 1 d. iki 2018 m. birželio 30 d. padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 3 400 000 EUR.
   2.   Išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles.
   3.   Išlaidos tvarkomos pagal ES specialiojo įgaliotinio ir Komisijos sudarytą sutartį. Už visas išlaidas ES specialusis įgaliotinis atsiskaito Komisijai.
   6 straipsnis
   Darbuotojų grupės sudarymas ir sudėtis
   1.   ES specialusis įgaliotinis sudaro darbuotojų grupę, neviršydamas savo įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių. Į darbuotojų grupę įtraukiami darbuotojai, turintys profesinės patirties konkrečiose politikos ir saugumo srityse, kaip reikalaujama įgaliojimuose. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas ir reguliariai praneša Tarybai ir Komisijai apie savo darbuotojų grupės sudėtį.
   2.   Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir EIVT gali pasiūlyti deleguoti darbuotojus dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Atlyginimą tokiems deleguotiesiems darbuotojams moka atitinkamai siunčiančioji valstybė narė, siunčiančioji Sąjungos institucija arba EIVT. Dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu taip pat gali būti komandiruojami valstybių narių į Sąjungos institucijas arba EIVT deleguoti ekspertai. Pagal sutartį pasamdyti tarptautiniai darbuotojai turi turėti vienos iš valstybių narių pilietybę.
   3.   Visi deleguotieji darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs atitinkamai siunčiančiajai valstybei narei, siunčiančiajai Sąjungos institucijai arba EIVT ir vykdo savo pareigas bei veikia ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų labui.
   4.   ES specialiojo įgaliotinio personalas bendrai įkuriamas kartu su atitinkamais EIVT padaliniais ar Sąjungos delegacijomis siekiant prisidėti prie jų atitinkamų veiksmų suderinamumo ir nuoseklumo.
   7 straipsnis
   ES specialiojo įgaliotinio ir ES specialiojo įgaliotinio personalo privilegijos ir imunitetai
   Su priimančiosiomis šalimis atitinkamai susitariama dėl ES specialiojo įgaliotinio ir ES specialiojo įgaliotinio personalo narių misijos įvykdymui ir sklandžiam darbui užtikrinti būtinų privilegijų, imunitetų ir kitų garantijų. Valstybės narės ir EIVT tuo tikslu teikia visą reikalingą paramą.
   8 straipsnis
   ES įslaptintos informacijos saugumas
   ES specialusis įgaliotinis ir ES specialiojo įgaliotinio darbuotojų grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų Tarybos sprendimu 2013/488/ES (3).
   9 straipsnis
   Galimybė susipažinti su informacija ir logistinė parama
   1.   Valstybės narės, Komisija, EIVT ir Tarybos Generalinis sekretoriatas užtikrina, kad ES specialiajam įgaliotiniui būtų sudaryta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija.
   2.   Prireikus Sąjungos delegacijos regione ir (arba) valstybės narės teikia logistinę paramą regione.
   10 straipsnis
   Saugumas
   ES specialusis įgaliotinis, laikydamasis Sąjungos politikos dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, neviršydamas savo įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį jo atsakomybei priskirtoje teritorijoje, imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių viso tiesiogiai ES specialiajam įgaliotiniui pavaldaus personalo saugumui užtikrinti, visų pirma:

               a)

               sudarydamas konkretų saugumo planą, grindžiamą EIVT gairėmis, įskaitant konkrečias fizines, organizacines ir procedūrines saugumo priemones, kuriuo reglamentuojamas personalo saugaus atvykimo į jo atsakomybei priskirtą teritoriją ir judėjimo joje valdymas, taip pat saugumo incidentų valdymas, įskaitant nenumatytų atvejų planą bei evakuacijos planą;

               b)

               užtikrindamas, kad visi už Sąjungos ribų dislokuoti darbuotojai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu atsižvelgiant į sąlygas jo atsakomybei priskirtoje teritorijoje;

               c)

               užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į jo atsakomybei priskirtą teritoriją būtų organizuotas visų ES specialiojo įgaliotinio darbuotojų grupės narių, dislokuotinų už Sąjungos ribų, įskaitant vietoje pasamdytus darbuotojus, atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į EIVT nustatytą rizikos lygį toje teritorijoje;

               d)

               užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui bei Komisijai būtų raštu teikiamos ataskaitos dėl tų rekomendacijų įgyvendinimo ir dėl kitų saugumo klausimų, teikiant pažangos ataskaitą ir įgaliojimų vykdymo ataskaitą.

         11 straipsnis
   Ataskaitų teikimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis vyriausiajam įgaliotiniui ir PSK reguliariai teikia ataskaitas žodžiu ir raštu. ES specialusis įgaliotinis taip pat prireikus teikia ataskaitas Tarybos darbo grupėms. Reguliariai teikiamos ataskaitos platinamos per COREU sistemą. ES specialusis įgaliotinis gali teikti ataskaitas Užsienio reikalų tarybai. Pagal Sutarties 36 straipsnį ES specialusis įgaliotinis gali dalyvauti informuojant Europos Parlamentą.
   2.   Derindamas veiklą su Sąjungos delegacijomis regione, ES specialusis įgaliotinis teikia ataskaitas dėl Sąjungos iniciatyvų geriausių įgyvendinimo būdų, pavyzdžiui, dėl Sąjungos indėlio į reformas, įskaitant atitinkamų Sąjungos vykdomų vystymo projektų politinius aspektus.
   12 straipsnis
   Koordinavimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis prisideda prie Sąjungos veiksmų vieningumo, nuoseklumo bei veiksmingumo ir padeda užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės ir valstybių narių veiksmai būtų vykdomi suderintai, kad būtų pasiekti Sąjungos politikos tikslai. ES specialiojo įgaliotinio veikla koordinuojama su atitinkamų Sąjungos delegacijų ir Komisijos veikla. ES specialusis įgaliotinis reguliariai informuoja valstybių narių atstovybes ir Sąjungos delegacijas regione.
   2.   Vietos lygmeniu glaudus ryšys palaikomas su atitinkamų valstybių narių atstovybių vadovais ir Sąjungos delegacijų vadovais. Jie deda visas įmanomas pastangas, kad padėtų ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti jo įgaliojimus. ES specialusis įgaliotinis, glaudžiai koordinuodamas veiklą su atitinkamomis Sąjungos delegacijomis, teikia vietos politines gaires operacijos EUNAVFOR Atalanta pajėgų vadui, EUTM Somalia misijos vadui ir EUCAP Somalia misijos vadovui. Prireikus ES specialusis įgaliotinis, ES operacijų vadai ir civilinių operacijų vadas konsultuojasi tarpusavyje.
   3.   ES specialusis įgaliotinis glaudžiai bendradarbiauja su atitinkamų šalių valdžios institucijomis, JT, AS, IGAD, kitais nacionaliniais, regioniniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, taip pat su pilietine visuomene regione.
   13 straipsnis
   Pagalba pretenzijų atveju
   ES specialusis įgaliotinis ir jo personalas teikia pagalbą siekiant reaguoti į pretenzijas ir vykdyti pareigas, kylančias dėl ankstesnių ES specialiųjų įgaliotinių Sudane ir Pietų Sudane įgaliojimų, ir tais tikslais teikia administracinę pagalbą bei užtikrina galimybę susipažinti su atitinkamomis bylomis.
   14 straipsnis
   Peržiūra
   Šio sprendimo įgyvendinimas ir jo suderinamumas su kita Sąjungos veikla regione yra nuolat peržiūrimi. Ne vėliau kaip 2017 m. rugsėjo 30 d. ES specialusis įgaliotinis pateikia Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui ir Komisijai pažangos ataskaitą, o ne vėliau kaip 2018 m. kovo 31 d. – išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą.
   15 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. BARTOLO

      (1)  2011 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas 2011/819/BUSP, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis Afrikos Kyšulyje (OL L 327, 2011 12 9, p. 62).

      (2)  2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimas 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2003/444/BUSP (OL L 76, 2011 3 22, p. 56).

      (3)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).


title: Tarybos sprendimas 2008/633/TVR 2008 m. birželio 23 d. dėl valstybių narių paskirtų institucijų ir Europolo prieigos prie Vizų informacinės sistemos (VIS) teroristinių ir kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo tikslais

text:
13.8.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 218/129

      TARYBOS SPRENDIMAS 2008/633/TVR
   2008 m. birželio 23 d.
   dėl valstybių narių paskirtų institucijų ir Europolo prieigos prie Vizų informacinės sistemos (VIS) teroristinių ir kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo tikslais
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30 straipsnio 1 dalies b punktą ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2004 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimu 2004/512/EB dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) sukūrimo (1) buvo sukurta valstybių narių keitimosi vizų duomenimis sistema VIS. VIS sukūrimas yra viena iš pagrindinių Europos Sąjungos politikos iniciatyvų, skirtų sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. VIS tikslas turėtų būti bendros vizų politikos įgyvendinimo gerinimas, ji taip pat turėtų padėti užtikrinti vidaus saugumą bei kovoti su terorizmu aiškiai nustatytomis ir stebimomis aplinkybėmis.

               (2)

               2005 m. kovo 7 d. posėdyje Taryba priėmė išvadas, kuriose teigiama, kad, „norint visiškai pasiekti tikslą didinti vidaus saugumą ir gerinti kovą su terorizmu“, už vidaus saugumą atsakingoms valstybės narės institucijoms, „vykdant savo pareigas, susijusias su baudžiamųjų nusikaltimų, įskaitant teroro aktus ir terorizmo grėsmę, prevencija, atskleidimu ir tyrimu“, turėtų būti suteikta teisė naudotis VIS, „griežtai laikantis asmens duomenų apsaugą reglamentuojančių taisyklių“.

               (3)

               Kovojant su terorizmu ir kitais sunkiais nusikaltimais yra labai svarbu, kad atitinkamos tarnybos turėtų išsamiausią ir naujausią informaciją, susijusią su jų veiklos sritimis. Valstybių narių kompetentingoms nacionalinėms tarnyboms reikalinga informacija, kad jos galėtų vykdyti savo užduotis. VIS esanti informacija gali būti būtina siekiant užkirsti kelią terorizmui ir sunkiems nusikaltimams bei kovoti su jais, todėl paskirtos institucijos turėtų turėti teisę pasinaudoti šia informacija, jei įvykdomos šiame sprendime nustatytos sąlygos.

               (4)

               Be to, Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad Europolas, prisidėdamas prie nusikalstamumo prevencijos, nagrinėjimo ir tyrimo ES lygiu, atlieka pagrindinį vaidmenį valstybių narių institucijoms bendradarbiaujant tarpvalstybinių nusikaltimų tyrimo srityje. Todėl Europolui vykdant savo užduotis ir remiantis 1995 m. liepos 26 d. Konvencija dėl Europos policijos biuro įsteigimo (2) taip pat turėtų būti suteikta prieiga prie VIS duomenų.

               (5)

               Šiuo sprendimu papildomas 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (VIS reglamentas) (3), kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį jame numatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis paskirtoms institucijoms ir Europolui suteikiama prieiga prie VIS.

               (6)

               Būtina paskirti kompetentingas valstybių narių institucijas ir centrinius prieigos punktus, per kuriuos naudojamasi duomenimis, ir sudaryti paskirtų institucijų, kurios turi prieigos prie VIS teisę konkrečiais teroristinių ir kitų 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos (4) nurodytų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo tikslais, veikiančių padalinių sąrašą. Labai svarbu užtikrinti, kad tinkamai įgaliotą personalą, turintį prieigos prie VIS teisę, sudarytų tik tie pareigūnai, kuriems „reikia žinoti“ ir kurie turi atitinkamų žinių duomenų saugumo ir duomenų apsaugos taisyklių srityje.

               (7)

               Prašymus dėl prieigos prie VIS suteikimo centriniams prieigos punktams turėtų pateikti paskirtų institucijų veikiantys padaliniai. Tuomet centriniai prieigos punktai turėtų perduoti prašymus dėl prieigos prie VIS, prieš tai patikrinę, ar įvykdytos visos prieigos sąlygos. Išimtiniu skubiu atveju centriniai prieigos punktai nedelsdami turėtų nagrinėti prašymą ir tik po to atlikti patikrą.

               (8)

               VIS duomenys turėtų būti tvarkomi kiekvienu atveju atskirai, kad būtų apsaugoti asmens duomenys ir visų pirma kad prieiga prie VIS netaptų įprastine praktika. Tokiu konkrečiu atveju visų pirma laikomas atvejis, kai naudojimasis duomenimis yra susijęs su konkrečiu įvykiu ar su sunkaus nusikaltimo pavojumi arba su konkrečiu (-iais) asmeniu (-imis), kai yra rimtų priežasčių manyti, kad jis (jie) įvykdys arba įvykdė teroristinius ar kitus sunkius nusikaltimus arba kad jis (jie) yra atitinkamai susijęs (-ę) su tokiu (-iais) asmeniu (-imis). Todėl paskirtos institucijos ir Europolas turėtų atlikti duomenų paiešką VIS tik turėdami pagrįstų priežasčių manyti, kad tokia paieška suteiks informacijos, kuri labai padės užkertant kelią sunkiems nusikaltimams, juos atskleidžiant ar tiriant.

               (9)

               Įsigaliojus siūlomam pamatiniam sprendimui dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, jis turi būti taikomas pagal šį sprendimą tvarkomiems asmens duomenims. Tačiau kol pamatiniame sprendime nustatytos taisyklės dar netaikomos ir norint jas papildyti turi būti numatytos atitinkamos nuostatos siekiant užtikrinti reikiamą duomenų apsaugą. Kiekviena valstybė narė savo nacionalinėje teisėje turėtų užtikrinti reikiamą duomenų apsaugos lygį, kuris bent jau atitinktų 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos Konvencijoje dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu nustatytą lygį ir reikiamą teismų praktiką pagal Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 8 straipsnį, o tos valstybės narės, kurios ratifikavo minėtos Konvencijos 2001 m. lapkričio 8 d. Papildomą protokolą, turėtų užtikrinti jame nustatytą lygį, ir būtų atsižvelgta į 1987 m. rugsėjo 17 d. Europos Tarybos ministrų komiteto rekomendaciją Nr. R (87) 15, reglamentuojančią asmens duomenų naudojimą policijos sektoriuje.

               (10)

               Veiksminga šio sprendimo taikymo kontrolė turėtų būti reguliariai vertinama.

               (11)

               Kadangi sprendimo tikslų, t. t. nustatyti pareigas ir sąlygas, kuriomis valstybių narių paskirtos institucijos ir Europolas turėtų prieigą prie VIS duomenų, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų geriau siekti Bendrijos lygiu, Taryba gali patvirtinti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nurodyto ir Europos bendrijos steigimo sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

               (12)

               Remiantis Europos Sąjungos sutarties 47 straipsniu, šis sprendimas neturi įtakos Europos bendrijos kompetencijai, visų pirma kompetencijai, nustatytai Reglamente (EB) Nr. 767/2008 ir 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (5).

               (13)

               Šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų plėtojimas, kuriame Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (6). Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas.

               (14)

               Šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų plėtojimas, kuriame Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (7). Todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas.

               (15)

               Tačiau pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2006/960/TVR dėl keitimosi informacija ir žvalgybos informacija tarp Europos Sąjungos valstybių narių teisėsaugos institucijų supaprastinimo (8) VIS esančią informaciją Jungtinei Karalystei ir Airijai gali teikti valstybių narių, kurių paskirtos institucijos pagal šį sprendimą turi prieigos prie VIS teisę, kompetentingos institucijos, o Jungtinės Karalystės ir Airijos nacionaliniuose vizų registruose esanti informacija gali būti teikiama kitų valstybių narių kompetentingoms teisėsaugos institucijoms. Bet kokiai Jungtinės Karalystės ir Airijos centrinių institucijų tiesioginei prieigai prie VIS, atsižvelgiant į tai, ar šiuo metu Jungtinė Karalystė ir Airija dalyvauja įgyvendinant Šengeno acquis, būtų reikalingas Bendrijos ir tų valstybių narių susitarimas, kurį gali papildyti kitos taisyklės, nustatančios tokios prieigos sąlygas ir procedūras.

               (16)

               Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo sprendimu, išskyrus 7 straipsnį, plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
                   (9) nuostatas, kurios priskiriamos sričiai, nurodytai 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB (10), 1 straipsnio B punkte.

               (17)

               Šveicarijos atžvilgiu šiuo sprendimu, išskyrus 7 straipsnį, plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytame susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis nuostatas, kurios priskiriamos sričiai, nurodytai Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio B punkte, siejant su Tarybos sprendimo 2004/849/EB (11) 4 straipsnio 1 dalimi.

               (18)

               Šis sprendimas, išskyrus 6 straipsnį, yra Šengeno acquis pagrindu priimtas arba kitaip su ja susijęs aktas, kaip apibrėžta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje ir 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje.

               (19)

               Šiuo sprendimu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytų principų,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Dalykas ir taikymo sritis
   Šiame sprendime nustatomos sąlygos, kuriomis valstybių narių paskirtos institucijos ir Europos policijos biuras (Europolas) gali gauti prieigos teisę naudotis Vizų informacine sistema (VIS) teroristinių ir kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo tikslais.
   2 straipsnis
   Sąvokų apibrėžimai
   1.   Šiame sprendime vartojamos šie sąvokų apibrėžimai:

               a)

               Vizų informacinė sistema (VIS) – Vizų informacinė sistema, sukurta Tarybos sprendimu 2004/512/EB;

               b)

               Europolas – Europos policijos biuras, įsteigtas 1995 m. liepos 26 d. Konvencija dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvencija);

               c)

               teroristiniai nusikaltimai – nusikaltimai pagal nacionalinę teisę, kurie atitinka 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu (12) 1–4 straipsniuose nurodytus nusikaltimus arba yra jiems lygiaverčiai;

               d)

               sunkūs nusikaltimai – nusikalstamumo formos, kurios atitinka Pamatinio sprendimo 2002/584/TVR 2 straipsnio 2 dalyje nurodytas formas arba yra joms lygiavertės;

               e)

               paskirtos institucijos – institucijos, kurios yra atsakingos už teroristinių ar kitų sunkių nusikaltimų prevenciją, atskleidimą ar tyrimą, ir kurias skiria valstybės narės pagal šio sprendimo 3 straipsnį.

         2.   Taip pat vartojami Reglamento (EB) Nr. 767/2008 sąvokų apibrėžimai.
   3 straipsnis
   Paskirtos institucijos ir centriniai prieigos punktai
   1.   Valstybės narės paskiria 2 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytas institucijas, kurioms suteikiama prieiga prie VIS duomenų pagal šį sprendimą.
   2.   Kiekviena valstybė narė sudaro paskirtų institucijų sąrašą. Iki 2008m. gruodžio 2 kiekviena valstybė narė Komisijai ir Tarybos Generaliniam sekretoriatui skirtoje deklaracijoje praneša apie paskirtas institucijas ir bet kuriuo metu gali iš dalies keisti savo deklaraciją arba pakeisti ją kita deklaracija.
   3.   Kiekviena valstybė narė paskiria centrinį (-ius) prieigos punktą (-us), per kurį (-iuos) naudojamasi duomenimis. Valstybės narės gali paskirti daugiau negu vieną centrinį prieigos punktą, kad atsispindėtų jų organizacinė ir administracinė struktūra vykdant jų konstitucinius ar teisinius reikalavimus. Iki 2008m. gruodžio 2 kiekviena valstybė narė Komisijai ir Tarybos Generaliniam sekretoriatui skirtoje deklaracijoje praneša apie centrinį (-ius) prieigos punktą (-us) ir bet kuriuo metu gali iš dalies keisti savo deklaraciją arba pakeisti ją kita deklaracija.
   4.   Komisija skelbia 2 ir 3 dalyse nurodytas deklaracijas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   5.   Kiekviena valstybė narė nacionaliniu lygiu sudaro paskirtų institucijų veikiančių padalinių, kurie turi prieigą prie VIS per centrinį (-ius) prieigos punktą (-us), sąrašą.
   6.   Tik tinkamai įgaliotas veikiančių padalinių ir centrinio (-ių) prieigos punkto (-ų) personalas turi prieigos prie VIS teisę pagal 4 straipsnį.
   4 straipsnis
   Prieigos prie VIS procedūra
   1.   Jei įvykdomos 5 straipsnio sąlygos, 3 straipsnio 5 dalyje nurodyti veikiantys padaliniai 3 straipsnio 3 dalyje nurodytiems centriniams prieigos punktams raštu arba elektroniniu būdu pateikia pagrįstą prašymą dėl prieigos prie VIS. Gavęs (-ę) prašymą dėl prieigos centrinis (-iai) prieigos punktas (-ai) patikrina, ar įvykdytos 5 straipsnyje nurodytos prieigos sąlygos. Jei įvykdomos visos prieigos sąlygos, tinkamai įgaliotas centrinio (-ių) prieigos punkto (-ų) personalas nagrinėja prašymus. VIS duomenys, kuriais pasinaudota, perduodami 3 straipsnio 5 dalyje nurodytiems veikiantiems padaliniams tokiu būdu, kad nebūtų pažeistas duomenų saugumas.
   2.   Išimtiniu skubiu atveju centrinis (-iai) prieigos punktas (-ai) prašymus gali gauti raštu, žodžiu arba elektroniniu būdu. Tokiu atveju centrinis (-iai) prieigos punktas (-ai) nedelsdamas (-i) nagrinėja prašymą, o tikrina tik ex-post, ar įvykdytos visos 5 straipsnio sąlygos, atsižvelgdamas (-i), kad tai buvo išimtinis skubus atvejis. Išnagrinėjus prašymą be reikalo nedelsiant atliekama ex-post patikra.
   5 straipsnis
   Valstybių narių paskirtų institucijų prieigos prie VIS duomenų sąlygos
   1.   Paskirtos institucijos naudojasi VIS neviršydamos savo įgaliojimų ir jei įvykdomos šios sąlygos:

               a)

               naudotis duomenimis yra būtina teroristinių ar kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ar tyrimo tikslu;

               b)

               naudojimasis duomenimis turi būti susijęs su konkrečiu atveju;

               c)

               yra rimtų priežasčių manyti, kad naudojimasis VIS duomenimis iš esmės padės užkirsti kelią tiems nusikaltimams, juos atskleisti ar tirti.

         2.   VIS naudojamasi tik paieškai pagal bet kurį iš toliau išvardytų VIS duomenų atlikti prašymo byloje:

               a)

               vardas, pavardė, pavardė gimimo metu (buvusi (-ios) pavardė (-ės)), vardas (-ai), lytis, gimimo data, vieta ir šalis;

               b)

               dabartinė pilietybė ir pilietybė gimimo metu;

               c)

               kelionės dokumento rūšis ir numeris, jį išdavusi institucija, išdavimo data ir galiojimo pabaigos data;

               d)

               pagrindinė numatoma pasiekti šalis ir numatomo buvimo trukmė;

               e)

               kelionės tikslas;

               f)

               ketinama atvykti ir išvykti data;

               g)

               ketinama kirsti pirmoji siena arba ketinamas tranzito maršrutas;

               h)

               apsigyvenimas;

               i)

               pirštų atspaudai;

               j)

               vizos rūšis ir vizos įklijos numeris;

               k)

               informacija apie kviečiantį asmenį ir (arba) asmenį, kuris gali apmokėti prašytojo gyvenimo išlaidas buvimo metu.

         3.   Pavykus rasti reikiamą informaciją VIS, suteikiama teisė naudotis visais tais 2 dalyje išvardytais duomenimis ir:

               a)

               visais kitais duomenimis, pateiktais prašymo formoje;

               b)

               nuotraukomis;

               c)

               įvestais duomenimis apie išduotą, atsisakytą išduoti, panaikintą, atšauktą vizą ar jos galiojimo laikotarpio pratęsimą.

         6 straipsnis
   Valstybės narės, kuriai dar netaikomas Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, paskirtų institucijų prieigos prie VIS duomenų sąlygos
   1.   Valstybės narės, kuriai dar netaikomas Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, paskirtos institucijos naudojasi VIS neviršydamos savo įgaliojimų ir

               a)

               tomis pačiomis sąlygomis, kurios nurodytos 5 straipsnio 1 dalyje; ir

               b)

               raštu ar elektroniniu būdu pateikusios tinkamai pagrįstą prašymą valstybės narės, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, paskirtai institucijai; tuomet ta institucija prašo nacionalinio (-ių) centrinio (-ių) prieigos punkto (-ų) pasinaudoti VIS.

         2.   Valstybė narė, kuriai dar netaikomas Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, užtikrina, kad valstybės narės, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, raštu ar elektroniniu būdu pateikusios tinkamai pagrįstą prašymą, ir jei įvykdomos 5 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, turėtų galimybę susipažinti su jos turima informacija, susijusia su vizomis.
   3.   Atitinkamai taikomos 8 straipsnio 1 ir 3–6 dalys, 9 straipsnio 1 dalis, 10 straipsnio 1 ir 3 dalys, 12 straipsnis, 13 straipsnio 1 ir 3 dalys.
   7 straipsnis
   Europolo prieigos prie VIS duomenų sąlygos
   1.   Europolas naudojasi VIS neviršydamas savo įgaliojimų ir:

               a)

               kai tai būtina jo užduotims vykdyti remiantis Europolo konvencijos 3 straipsnio 1 dalies 2 punktu ir konkrečiai analizei atlikti, kaip nurodyta Europolo konvencijos 10 straipsnyje; arba

               b)

               kai tai būtina jo užduotims vykdyti remiantis Europolo konvencijos 3 straipsnio 1 dalies 2 punktu ir bendro pobūdžio ar strateginio tipo analizei atlikti, kaip nurodyta Europolo konvencijos 10 straipsnyje, su sąlyga, kad Europolas, prieš tvarkydamas VIS duomenis, užtikrintų jų anonimiškumą, ir šie duomenys būtų laikomi tokia forma, kad nebūtų galima nustatyti duomenų subjekto tapatybės.

         2.   Atitinkamai taikomos 5 straipsnio 2 ir 3 dalys.
   3.   Siekdamas šio sprendimo tikslų, Europolas paskiria specializuotą padalinį, kurio tinkamai įgalioti Europolo pareigūnai atliktų centrinio prieigos prie VIS punkto funkcijas.
   4.   Naudojantis VIS Europolo gautos informacijos tvarkymui turi būti gautas valstybės narės, kuri įvedė tuos duomenis į VIS, sutikimas. Toks sutikimas gaunamas per tos valstybės narės nacionalinį Europolo padalinį.
   8 straipsnis
   Asmens duomenų apsauga
   1.   Asmens duomenų, kuriais naudojamasi pagal šį sprendimą, tvarkymui taikomos toliau išvardytos taisyklės ir duomenimis besinaudojančios valstybės narės nacionalinė teisė. Tvarkydama asmens duomenis, kuriais naudojamasi pagal šį sprendimą, kiekviena valstybė narė savo nacionalinėje teisėje užtikrina reikiamą duomenų apsaugos lygį, kuris bent jau atitinka 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos Konvencijoje dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu nustatytą lygį, o tos valstybės narės, kurios ratifikavo minėtos Konvencijos 2001 m. lapkričio 8 d. Papildomą protokolą, užtikrina jame nustatytą lygį, ir atsižvelgia į 1987 m. rugsėjo 17 d. Europos Tarybos ministrų komiteto rekomendaciją Nr. R (87)15, reglamentuojančią asmens duomenų naudojimą policijos sektoriuje.
   2.   Pagal šį sprendimą Europolas tvarko asmens duomenis laikydamasis Europolo konvencijos bei priimtų jos įgyvendinimo taisyklių ir prižiūrint nepriklausomai jungtinei priežiūros institucijai, įsteigtai šios konvencijos 24 straipsniu.
   3.   Pagal šį sprendimą iš VIS gauti asmens duomenys tvarkomi tik teroristinių ar kitų sunkių baudžiamųjų nusikaltimų prevencijos, atskleidimo, tyrimo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn tikslais.
   4.   Pagal šį sprendimą iš VIS gauti asmens duomenys neperduodami ar nepateikiami trečiajai šaliai ar tarptautinei organizacijai. Tačiau išimtiniu skubiu atveju tokie duomenys gali būti perduodami ar pateikiami trečiajai šaliai ar tarptautinei organizacijai tik teroristinių ir kitų sunkių nusikaltimų prevencijos ir atskleidimo tikslais ir tik šio sprendimo 5 straipsnio 1 dalyje nustatytomis sąlygomis, jei į VIS duomenis įvedusi valstybė narė sutinka ir laikomasi duomenis perduodančios ar pateikiančios valstybės narės nacionalinės teisės. Valstybės narės, laikydamosi nacionalinės teisės reikalavimų, užtikrina, kad būtų saugomi duomenys apie tokius duomenų perdavimus ir kad jie būtų prieinami nacionalinėms duomenų apsaugos institucijoms, joms to paprašius. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 767/2008 duomenis į VIS įvedusios valstybės narės duomenų perdavimą reglamentuoja tos valstybės narės nacionalinė teisė.
   5.   Kompetentinga įstaiga ar įstaigos, kurios pagal nacionalinę teisę yra atsakingos už asmens duomenų, kuriuos tvarko pagal šį sprendimą paskirtos institucijos, tvarkymo priežiūrą, kontroliuoja asmens duomenų tvarkymo pagal šį sprendimą teisėtumą. Valstybės narės užtikrina, kad šios įstaigos turėtų pakankamai išteklių šiuo sprendimu joms patikėtoms užduotims atlikti.
   6.   5 dalyje nurodytos įstaigos užtikrina, kad bent kas ketverius metus būtų atliekamas asmens duomenų tvarkymo pagal šį sprendimą auditas, kai taikoma, laikantis tarptautinių audito standartų.
   7.   Valstybės narės ir Europolas leidžia 2 ir 5 dalyse nurodytai kompetentingai įstaigai ar įstaigoms gauti reikiamą informaciją, kad ji (jos) galėtų vykdyti savo užduotis pagal šį straipsnį.
   8.   Prieš suteikiant leidimą tvarkyti VIS saugomus duomenis, prieigos prie VIS teisę turintis institucijų personalas deramai supažindinamas su duomenų saugumo ir duomenų apsaugos taisyklėmis ir jam pranešama apie atitinkamus nusikaltimus ir sankcijas.
   9 straipsnis
   Duomenų saugumas
   1.   Atsakinga valstybė narė užtikrina duomenų saugumą jų perdavimo paskirtoms institucijoms ir gavimo metu.
   2.   Kiekviena valstybė narė priima būtinas saugumo priemones, taikomas duomenims, kurie turi būti gauti iš VIS pagal šį sprendimą ir vėliau saugomi, visų pirma siekdama šių tikslų:

               a)

               fiziškai apsaugoti duomenis, be kita ko, sudarydama nenumatytų atvejų planus, skirtus svarbiausios infrastruktūros apsaugai;

               b)

               neleisti leidimo neturintiems asmenims naudotis nacionaliniais įrenginiais, kuriuose valstybė narė saugo duomenis (tikrinimas prie įėjimo į įrenginį);

               c)

               neleisti, kad leidimo neturintys asmenys galėtų skaityti, kopijuoti, keisti ar naikinti duomenis bei jų laikmenas (duomenų laikmenų kontrolė);

               d)

               užkirsti kelią neleistinam asmens duomenų tikrinimui, keitimui arba naikinimui (saugojimo kontrolė);

               e)

               užkirsti kelią neleistinam duomenų tvarkymui VIS (duomenų tvarkymo kontrolė);

               f)

               užtikrinti, kad asmenims, kuriems leista naudotis VIS, būtų suteikta prieiga tik prie tų duomenų, kuriems taikomas jų prieigos leidimas, nurodant asmeninę ir vienintelę naudotojo tapatybę bei taikant konfidencialią prieigos formą (prieigos prie duomenų kontrolė);

               g)

               užtikrinti, kad visos institucijos, turinčios prieigos prie VIS teisę, sukurtų aprašus, kuriuose būtų nurodytos asmenų, turinčių prieigos prie duomenų teisę bei teisę atlikti jų paiešką, funkcijos ir pareigos, bei leistų 8 straipsnio 5 dalyje nurodytoms nacionalinėms priežiūros institucijoms jų prašymu nedelsiant susipažinti su tais aprašais (personalo aprašai);

               h)

               užtikrinti galimybę patikrinti ir nustatyti, kurioms įstaigoms asmens duomenys gali būti perduodami naudojant duomenų perdavimo įrangą (perdavimo kontrolė);

               i)

               užtikrinti galimybę patikrinti ir nustatyti, kas, kada, kokiu tikslu ir kokius duomenis gavo iš VIS (duomenų registravimo kontrolė);

               j)

               užkirsti kelią neleistinam asmens duomenų skaitymui ir kopijavimui perkeliant asmens duomenis iš VIS, visų pirma naudojant deramas kodavimo priemones (gabenimo kontrolė);

               k)

               stebėti šioje dalyje nurodytų saugumo priemonių veiksmingumą ir imtis būtinų su vidaus stebėsena susijusių organizacinių priemonių, siekiant užtikrinti šio sprendimo reikalavimų laikymąsi (savikontrolė).

         10 straipsnis
   Atsakomybė
   1.   Bet kuris asmuo arba valstybė narė, patyrę žalą dėl neteisėtos duomenų tvarkymo operacijos ar veiksmo, nesuderinamo su šiuo sprendimu, turi teisę gauti kompensaciją iš valstybės narės, atsakingos už padarytą žalą. Ta valstybė narė iš dalies arba visiškai atleidžiama nuo atsakomybės, jei įrodo, kad ji nėra atsakinga už įvykį, dėl kurio buvo padaryta ta žala.
   2.   Jei valstybė narė nesilaiko šiame sprendime numatytų įsipareigojimų ir dėl to padaroma žala VIS, ta valstybė narė laikoma atsakinga už padarytą žalą, išskyrus atvejus, kai kita valstybė narė nesiėmė deramų priemonių, kad neleistų tai žalai atsirasti arba kuo labiau sumažintų jos poveikį, ir tokiu mastu, kokiu tai nebuvo padaryta.
   3.   Kompensacijos reikalavimus valstybei narei už šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą žalą reglamentuoja pažeidimu kaltinamos valstybės narės nacionalinės teisės nuostatos.
   11 straipsnis
   Savikontrolė
   Valstybės narės užtikrina, kad kiekviena institucija, turinti prieigos prie VIS duomenų teisę, imtųsi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų laikomasi šio sprendimo, ir prireikus bendradarbiautų su nacionaline įstaiga ar įstaigoms, nurodytomis 8 straipsnio 5 dalyje.
   12 straipsnis
   Sankcijos
   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad bet koks naudojimasis VIS duomenimis pažeidžiant šio sprendimo nuostatas būtų baudžiamas taikant sankcijas, įskaitant administracines ir (arba) baudžiamąsias sankcijas, kurios turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
   13 straipsnis
   VIS duomenų saugojimas nacionalinėse bylose
   1.   Iš VIS gauti duomenys gali būti saugomi nacionalinėse bylose tik kai tai būtina atskirais atvejais laikantis šiame sprendime numatytų tikslų ir pagal atitinkamas teisines nuostatas, įskaitant teisines nuostatas, dėl duomenų apsaugos, ir ne ilgiau, nei tai būtina atskiru atveju.
   2.   1 dalis nepažeidžia valstybės narės nacionalinės teisės nuostatų dėl jos paskirtų įstaigų į jos nacionalines bylas įvedamų duomenų, kuriuos ši valstybė narė pagal Reglamentą (EB) Nr. 767/2008 įvedė į VIS.
   3.   Bet koks duomenų naudojimas, neatitinkantis 1 ir 2 dalių nuostatų, pagal kiekvienos valstybės narės nacionalinę teisę laikomas piktnaudžiavimu.
   14 straipsnis
   Prieigos prie duomenų, jų taisymo ir ištrynimo teisė
   1.   Teise gauti savo asmens duomenis, gautus iš VIS pagal šį sprendimą, asmenys naudojasi pagal valstybės narės, kurioje jie šia teise nori naudotis, teisę.
   2.   Jei nacionalinėje teisėje tai yra numatyta, nacionalinė priežiūros institucija sprendžia, ar informacija yra teikiama ir kokia tvarka tai daroma.
   3.   Valstybė narė, išskyrus valstybę narę, kuri pagal Reglamentą (EB) Nr. 767/2008 įvedė duomenis į VIS, informaciją apie tokius duomenis gali teikti tik prieš tai suteikusi duomenis įvedusiai valstybei narei galimybę išdėstyti savo poziciją.
   4.   Suteikti informaciją duomenų subjektui atsisakoma, jei tai būtina su duomenimis susijusiai teisėtai užduočiai atlikti arba siekiant apginti trečiųjų šalių teises ir laisves.
   5.   Kiekvienas asmuo turi teisę prašyti, kad tikrai netikslūs duomenys apie jį būtų ištaisyti arba neteisėtai saugomi duomenys apie jį būtų ištrinti. Jei paskirtos įstaigos gauna tokį prašymą arba jei jos turi kitų įrodymų, patvirtinančių, kad VIS tvarkomi duomenys yra netikslūs, jos nedelsdamos apie tai informuoja duomenis į VIS įvedusios valstybės narės vizas išduodančią įstaigą, kuri patikrina atitinkamus duomenis ir, prireikus, nedelsdama juos ištaiso arba ištrina pagal Reglamento (EB) Nr. 767/2008 24 straipsnį.
   6.   Suinteresuotas asmuo informuojamas kuo greičiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 60 dienų arba greičiau, jei tai numatyta nacionalinėje teisėje, nuo jo prašymo leisti susipažinti su duomenimis pateikimo dienos.
   7.   Asmuo kuo greičiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per tris mėnesius arba greičiau, jei tai numatyta nacionalinėje teisėje, nuo prašymo ištaisyti ar ištrinti duomenis pateikimo dienos informuojamas apie tolesnius veiksmus, kurių buvo imtasi įgyvendinant jo teises ištaisyti ar ištrinti duomenis.
   8.   Kiekvienoje valstybėje narėje kiekvienas asmuo turi teisę pateikti tos valstybės narės, kuri jam nesuteikė teisės susipažinti su duomenimis apie jį arba nesuteikė teisės juos taisyti ar trinti, kaip numatyta šiame straipsnyje, kompetentingoms institucijoms arba teismams ieškinį arba skundą.
   15 straipsnis
   Išlaidos
   Kiekviena valstybė narė ir Europolas savo lėšomis sukuria ir prižiūri techninę infrastruktūrą, būtiną šiam sprendimui įgyvendinti, ir padengia išlaidas, susijusias su prieiga prie VIS šio sprendimo tikslais.
   16 straipsnis
   Registravimas
   1.   Kiekviena valstybė narė ir Europolas užtikrina, kad visos duomenų tvarkymo operacijos, atliekamos naudojantis VIS pagal šį sprendimą, būtų registruojamos siekiant patikrinti, ar paieška yra leistina ar ne, duomenų tvarkymo teisėtumo, stebėsenos tikslais, kad būtų užtikrintas sistemos tinkamas veikimas, duomenų vientisumas ir saugumas.
   Tuose įrašuose nurodomas:

               a)

               tikslus naudojimosi duomenimis tikslas, nurodytas 5 straipsnio 1 dalies a punkte, įskaitant atitinkamą teroristinių nusikaltimų ar kitų sunkių nusikaltimų formą, o Europolo atveju – tikslus naudojimosi duomenimis tikslas, nurodytas šio sprendimo 7 straipsnio 1 dalyje;

               b)

               atitinkamas nacionalinės bylos numeris;

               c)

               naudojimosi duomenimis data bei tikslus laikas;

               d)

               kad buvo taikyta 4 straipsnio 2 dalyje numatyta procedūra, kai taikoma;

               e)

               duomenys, kuriais buvo naudojamasi;

               f)

               duomenų, kuriais buvo naudojamasi, tipas;

               g)

               pareigūno, kuris atliko paiešką ir pareigūno, kuris nurodė atlikti paiešką ar pateikti informaciją, identifikavimo ženklas, numatytas nacionalinėse taisyklėse arba Europolo konvencijoje numatytose taisyklėse.

         2.   Įrašai, kuriuose nurodyti asmens duomenys, naudojami tik kontroliuojant duomenų tvarkymo teisėtumą ir siekiant apsaugoti duomenis bei užtikrinti duomenų saugumą. Tik tokie įrašai, kuriuose nenurodyti asmens duomenys, gali būti naudojami atliekant 17 straipsnyje nurodytą stebėseną ir vertinimą.
   3.   Šie įrašai tinkamomis priemonėmis saugomi nuo neleistino naudojimosi ir piktnaudžiavimo jais bei ištrinami praėjus vieneriems metams po Reglamento (EB) Nr. 767/2008 23 straipsnio 1 dalyje nurodyto saugojimo laikotarpio, išskyrus atvejus, kai jie reikalingi jau pradėtoms kontrolės procedūroms, nurodytoms šio straipsnio 2 dalyje.
   17 straipsnis
   Stebėsena ir vertinimas
   1.   Reglamente (EB) Nr. 767/2008 nurodyta valdymo institucija užtikrina, kad būtų įdiegtos sistemos, skirtos VIS veikimui prižiūrėti pagal siekiamus išvadų, rentabilumo, saugumo ir paslaugų kokybės rodiklius.
   2.   Techninio aptarnavimo tikslu valdymo institucijai suteikiama prieiga prie būtinos informacijos, susijusios su VIS atliekamomis duomenų tvarkymo operacijomis.
   3.   Praėjus dvejiems metams nuo VIS veikimo pradžios, o vėliau kas dvejus metus, valdymo institucija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai ataskaitą dėl VIS techninio funkcionavimo pagal šį sprendimą. Toje ataskaitoje pateikiama informacija apie VIS funkcionavimo rezultatus, remiantis Komisijos iš anksto nustatytais kiekybiniais rodikliais ir ypač apie 4 straipsnio 2 dalies poreikį ir taikymą.
   4.   Praėjus trejiems metams nuo VIS veikimo pradžios, o vėliau kas ketverius metus, Komisija pateikia bendrą VIS įvertinimą pagal šį sprendimą. Šis įvertinimas apima pasiektų rezultatų, lyginant juos su nustatytais tikslais, nagrinėjimą ir pamatinių šio sprendimo nuostatų tolesnio galiojimo, šio sprendimo taikymo VIS atžvilgiu, VIS saugumo bei bet kurių išvadų reikšmės būsimai veiklai įvertinimą. Vertinimo ataskaitas Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.
   5.   Valstybės narės ir Europolas pateikia valdymo institucijai ir Komisijai informaciją, reikalingą 3 ir 4 dalyse nurodytoms ataskaitoms parengti. Ši informacija jokiu būdu netrukdo darbo metodams ir joje negali būti pateikti duomenys, atskleidžiantys šaltinius, personalo narius ar paskirtų institucijų tyrimus.
   6.   Valdymo institucija Komisijai pateikia informaciją, reikalingą 4 dalyje nurodytam bendram įvertinimui parengti.
   7.   Pereinamuoju laikotarpiu, kol valdymo institucija pradės vykdyti savo įsipareigojimus, už 3 dalyje nurodytų ataskaitų rengimą ir teikimą yra atsakinga Komisija.
   18 straipsnis
   Įsigaliojimas ir taikymo data
   1.   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

   2.   Šis sprendimas taikomas nuo datos, kurią nustatys Taryba, kai Komisija praneš Tarybai, kad Reglamentas (EB) Nr. 767/2008 įsigaliojo ir yra visapusiškai taikomas.

      Tarybos Generalinis sekretoriatas skelbia šią datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
      Priimta Liuksemburge 2008 m. birželio 23 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         I. JARC

      (1)  OL L 213, 2004 6 15, p. 5.

      (2)  OL C 316, 1995 11 27, p. 2. Konvencija su paskutiniais pakeitimais, padarytais Protokolu, iš dalies keičiančiu tą Konvenciją (OL C 2, 2004 1 6, p. 3).

      (3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 60.

      (4)  OL L 190, 2002 7 18, p. 1.

      (5)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

      (6)  OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

      (7)  OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

      (8)  OL L 386, 2006 12 18, p. 89.

      (9)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

      (10)  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

      (11)  2004 m. spalio 25 d. Sprendimas 2004/849/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino tam tikrų nuostatų taikymo (OL L 368, 2004 12 15, p. 26).

      (12)  OL L 164, 2002 6 22, p. 3.


title: 2016 m. vasario 25 d. Komisijos sprendimas, kuriuo įsteigiamas Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas

text:
26.2.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 74/4

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2016 m. vasario 25 d.
   kuriuo įsteigiamas Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas
   (2016/C 74/05)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1), ypač į jo 26 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Sutarties 43 straipsnyje nustatyta, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės nustato nuostatas, kurių reikia bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslams pasiekti;

               (2)

               siekiant įgyvendinti Sąjungos žuvininkystės ir akvakultūros srities politiką, reikalinga aukštos kvalifikacijos mokslinių ekspertų pagalba, visų pirma taikant jūrų ir žuvų biologijos, žvejybos įrankių technologijų, žuvininkystės ekonomikos, žuvininkystės valdymo, žuvininkystės poveikio ekosistemoms, akvakultūros ar panašias disciplinas arba renkant, valdant ir naudojant žuvininkystės ir akvakultūros duomenis;

               (3)

               todėl būtina sudaryti žuvininkystės ir akvakultūros srities ekspertų grupę ir apibrėžti jos užduotis bei struktūrą. Šią paramą turėtų teikti Komisijos įsteigtas nuolatinis Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK);

               (4)

               siekdama plėtoti bendrą žuvininkystės politiką, Komisija atitinkamais atvejais pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 26 straipsnį turėtų konsultuotis su ŽMTEK grupe klausimais, susijusiais su gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimu ir valdymu, įskaitant biologinius, ekonominius, aplinkosaugos srities, socialinius ir techninius aspektus. Šios grupės konsultacijos turėtų būti grindžiamos kompetencijos, nepriklausomumo, nešališkumo ir skaidrumo principais;

               (5)

               tam, kad ŽMTEK grupė galėtų vykdyti reikalingas užduotis, ją turėtų sudaryti tinkamas narių skaičius. Grupės nariai turėtų būti aukštos kvalifikacijos besispecializuojantys nepriklausomi ekspertai, paskelbus viešą kvietimą teikti paraiškas atrinkti remiantis objektyviais kriterijais. Jie skiriami individualiai ir teikia Komisijai nuomonę, kuri yra būtina bendrai žuvininkystės politikai įgyvendinti. Ypač svarbu, kad tais atvejais, kai reikia atsakyti į konkrečius klausimus, grupė kuo veiksmingiau naudotųsi tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų esančių išorės subjektų ekspertinėmis žiniomis;

               (6)

               be ŽMTEK grupės konkrečios esminės pagalbos Komisija negalėtų visapusiškai pasiekti Sąjungos žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir tausaus naudojimo politikos tikslų. Įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką reikia, kad sprendimų priėmimas būtų grindžiamas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. Siekiant įgyvendinti šį reikalavimą, Komisijos politikos pasiūlymai turi būti grindžiami patikimiausiomis turimomis mokslinėmis žiniomis. ŽMTEK grupė vertina ir teikia paskiausius turimus mokslinius duomenis, kad Komisijai būtų laiku teikiamos įrodymais pagrįstos patikimos mokslinės rekomendacijos dėl ES bendros žuvininkystės politikos įgyvendinimo ir stebėsenos. Būtinybė gauti ŽMTEK rekomendacijas aiškiai nurodyta, be kita ko, Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 5 dalies a punkte, 3 straipsnio c punkte, 6 straipsnio 2 dalyje, 9 straipsnio 1 ir 5 dalyse, 10 straipsnio 2 dalies a punkte ir 3 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 15 straipsnio 4 dalies b punkte ir 5 dalies c punkte, 18 straipsnio 2, 3 ir 5 dalyse, 28 straipsnio 2 dalies a punkte, 29 straipsnio 2 ir 4 dalyse ir 31 straipsnio 4 dalyje. ŽMTEK taip pat teikia rekomendacijas dėl daugiamečių valdymo planų, priemonių, susijusių su įpareigojimu iškrauti laimikį, mišriosios žvejybos valdymo, Sąjungos pozicijos tarptautinėse žuvininkystės organizacijose ir tausios žvejybos partnerystės susitarimų su trečiosiomis šalimis. Todėl šiems nepriklausomiems ekspertams turėtų būti ne tik atlygintos išlaidos, bet ir mokamos specialios išmokos, kurios būtų proporcingos jiems pavestoms atitinkamoms užduotims ir suderinamos su tarptautiniais standartais;

               (7)

               reikalavimas, kad ŽMTEK grupės nariai teiktų patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, taip pat keliamas tais atvejais, kai jie vykdo pareigą teikti pagalbą Komisijos tarnyboms, teikdami mokslinius duomenis regioniniuose ir tarptautiniuose susitikimuose; tai yra dalis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnyje nustatyto teisėkūros proceso, kurio metu, remdamosi tokių susitikimų rezultatais, valstybės narės teikia Komisijai patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamas bendras rekomendacijas, kuriomis remiantis priimami deleguotieji arba įgyvendinimo aktai. Komisija atsako už tai, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos bendradarbiauti valstybėms narėms ir atitinkamoms mokslo įstaigoms, iš kurių svarbiausias yra ŽMTEK. Todėl ŽMTEK grupė savo darbu veiksmingai prisideda prie to, kad būtų pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslai;

               (8)

               turėtų būti nustatytos grupės nariams taikomos informacijos atskleidimo taisyklės;

               (9)

               asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (2);

               (10)

               anksčiau paskirti grupės nariai turėtų toliau eiti savo pareigas tol, kol bus paskirti nauji nariai;

               (11)

               Komisijos sprendimas 2005/629/EB (3) turėtų būti panaikintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Dalykas
   Įsteigiamas Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (toliau – grupė arba ŽMTEK grupė).
   2 straipsnis
   Užduotys
   Gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimo ir valdymo srityje, įskaitant biologinius, ekonominius, aplinkosaugos srities, socialinius ir techninius aspektus, grupės užduotys yra šios:

               a)

               teikti pagalbą Komisijai rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, deleguotųjų aktų arba politikos iniciatyvų;

               b)

               stebėti politikos įgyvendinimo pažangą ir skatinti keitimąsi patirtimi bei gerosios praktikos pavyzdžiais.

         3 straipsnis
   Konsultacijos
   1.   Komisija gali konsultuotis su grupe bet kokiais klausimais, susijusiais su jūrų ir žuvų biologija, žvejybos įrankių technologijomis, žuvininkystės ekonomika, žuvininkystės valdymu, žuvininkystės poveikiu ekosistemoms, akvakultūra ar panašiomis disciplinomis. Komisija gali pareikalauti tokią nuomonę priimti per nustatytą terminą. Pritarus Komisijos tarnyboms, grupė taip pat gali savo iniciatyva Komisijai teikti nuomonę tokiais klausimais.
   2.   Grupės pirmininkas gali rekomenduoti Komisijai tam tikru klausimu konsultuotis su grupe.
   4 straipsnis
   Grupės sudėtis ir narių skyrimas
   1.   Grupę sudaro ne mažiau kaip 30 ir ne daugiau kaip 35 nariai.
   2.   Nariai skiriami individualiai. Jie veikia savarankiškai ir paisydami visuomenės interesų.
   3.   Narius iš 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 1 dalyje nurodytose srityse kompetenciją turinčių ekspertų, atsiliepusių į kvietimą teikti paraiškas, skiria Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato generalinis direktorius. Skiriant narius nurodoma jų kadencijos pradžios diena. Nustatydama grupės sudėtį, Komisija, atsižvelgdama į atrankos procedūros rezultatus, siekia užtikrinti kuo tinkamesnę lyčių pusiausvyrą ir subalansuotą geografinį pasiskirstymą, paisydama žuvininkystės ir akvakultūros įvairovės Sąjungoje.
   4.   Nariai skiriami trejiems metams. Jie savo pareigas eina iki kadencijos pabaigos, išskyrus atvejus, kai pagal 6 dalį jie pakeičiami naujais nariais. Jie gali būti paskirti kitai kadencijai. Tuo atveju, kai pasibaigus trejų metų laikotarpiui grupės nariai nepakeisti naujais nariais ar nepaskirti kitai kadencijai, jie savo pareigas eina iki jų pakeitimo naujais nariais ar paskyrimo kitai kadencijai.
   5.   Nepaskirti tinkami kandidatai gali būti įtraukti į Komisijos sudarytą rezervo sąrašą. Komisija gali naudotis rezervo sąrašu prireikus pagal 6 dalį grupę palikusius narius pakeisti naujais nariais. Prieš įtraukdama narius į sąrašą, Komisija prašo jų sutikimo. Tokie nauji nariai skiriami laikantis tų pačių sąlygų, kaip ir skiriant narius.
   6.   Nariai, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti grupės svarstymuose, kurie atsistatydina arba neatitinka šio straipsnio 3 dalyje arba Sutarties 339 straipsnyje nustatytų sąlygų, likusiam kadencijos laikui gali būti pakeisti naujais nariais.
   7.   Narių vardai ir pavardės skelbiami Komisijos ekspertų grupių ir kitų panašių subjektų registre (toliau – registras) (4).
   8.   Asmens duomenys renkami, tvarkomi ir skelbiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001.
   5 straipsnis
   Nepriklausomumas
   1.   Ekspertai, teikiantys paraiškas dėl paskyrimo ŽMTEK grupės nariais, privalo atskleisti visas aplinkybes, kurios gali kelti pavojų arba pagrįstai gali būti laikomos keliančiomis pavojų jų gebėjimui, teikiant rekomendacijas Komisijai, veikti nepriklausomai ir paisant visuomenės interesų, įskaitant visas atitinkamas aplinkybes, susijusias su jų šeimos nariais. Visų pirma Komisijos tarnybos turi pareikalauti, kad teikdami paraiškas tie ekspertai pateiktų interesų deklaraciją (toliau – ID forma) ir gyvenimo aprašymą. ID formą sudaro klausimai, kuriais prašoma eksperto atskleisti bet kokius interesus, turinčius reikšmės vykdysimoms funkcijoms. Kad asmuo būtų paskirtas grupės nariu, būtina pateikti tinkamai užpildytą ID formą. Interesų deklaracijos skelbiamos viešai tol, kol atitinkami ekspertai yra grupės nariai.
   2.   Jei atsakinga Komisijos tarnyba padaro išvadą, kad, įvertinus interesų deklaraciją, interesų konflikto nėra, atitinkamas ekspertas gali būti paskirtas individualiai su sąlyga, kad jis turi reikalingų ekspertinių žinių.
   3.   Nariai privalo kuo greičiau informuoti kompetentingas Komisijos tarnybas apie bet kokius anksčiau pateiktos informacijos pokyčius ir tokiu atveju jie privalo nedelsdami pateikti naujai užpildytą ID formą ir joje apibūdinti atitinkamus pokyčius.
   6 straipsnis
   Darbo tvarka
   1.   ŽMTEK grupė iš savo narių trejų metų laikotarpiui paprasta balsų dauguma išrenka pirmininką ir du pirmininko pavaduotojus. Grupės pirmininkas ir pirmininko pavaduotojai negali būti renkami į tą patį postą daugiau kaip dviem kadencijoms iš eilės.
   2.   Grupės pirmininkas iš grupės narių gali skirti pranešėjus. Ypač sudėtingiems daugiadalykio pobūdžio klausimams gali būti skiriami keli pranešėjai.
   3.   Komisijos tarnybos gali kviesti grupės arba pogrupio darbe ad hoc dalyvauti grupės nariais nesančius ekspertus (išorės ekspertus), turinčius specialiųjų žinių kuriuo nors į darbotvarkę įtrauktu klausimu.
   4.   Pritarus Komisijos tarnyboms, ŽMTEK grupė, atsižvelgdama į Komisijos apibrėžtus įgaliojimus, gali sudaryti pogrupius konkretiems klausimams nagrinėti. Pogrupius sudaro bent du grupės nariai ir išorės ekspertai. Pogrupiai pagal tuos įgaliojimus per nurodytą terminą atsiskaito grupei. Kai tik tie pogrupiai įvykdo jiems pavestas užduotis, jie panaikinami.
   5.   Grupei ir jos pogrupiams Komisija užtikrina sekretoriato pagalbą. Sekretoriatas atsako už techninę ir administracinę pagalbą ir koordinavimą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas grupei veiksmingai funkcionuoti ir organizuoti darbo grupių posėdžius. Prireikus sekretoriatas grupės ir jos pogrupių veiklą koordinuoja su kitomis Europos Sąjungos ir tarptautinėmis institucijomis. Grupės ir jos pogrupių posėdžiuose gali dalyvauti suinteresuoti Komisijos atstovai. Ekspertų grupės ir pogrupių posėdžiai paprastai rengiami Komisijos patalpose.
   6.   Visi atitinkami dokumentai, pavyzdžiui, darbotvarkės, posėdžių protokolai ir dalyvių pareiškimai, skelbiami registre arba jame pateikiant nuorodą į tam skirtą interneto svetainę, kurioje galima rasti tą informaciją. Prieigai prie tam skirtos svetainės netaikoma naudotojo registracija ar kokie nors kiti apribojimai. Numatomos dokumentų skelbimo išimtys, jeigu paviešinus dokumentą būtų pakenkta viešajam arba privačiajam interesui, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (5) 4 straipsnyje.
   7.   Remdamasi standartinėmis ekspertų grupių darbo tvarkos taisyklėmis, grupė priima savo darbo tvarkos taisykles.
   7 straipsnis
   Konfidencialumas
   1.   ŽMTEK grupės nariai ir išorės ekspertai laikosi Sutartyse ir jų įgyvendinimo taisyklėse nustatytų įpareigojimų saugoti profesinę paslaptį, taip pat Komisijos sprendimų (ES, Euratomas) 2015/443 (6) ir 2015/444 (7) priede išdėstytų Komisijos saugumo taisyklių, susijusių su ES įslaptintos informacijos apsauga. Jei jie šių įpareigojimų nesilaiko, Komisija gali imtis visų tinkamų priemonių.
   2.   Grupės svarstymai yra konfidencialūs. Pritarus Komisijos tarnyboms, grupė gali paprasta narių balsų dauguma nuspręsti paviešinti savo svarstymus visuomenei.
   8 straipsnis
   Kompensacijos ir specialios išmokos
   1.   ŽMTEK grupės nariai ir išorės ekspertai turi teisę už parengiamąjį darbą ir (arba) dalyvavimą grupės darbe bei susijusiuose išvažiuojamuosiuose posėdžiuose gauti specialias išmokas, kaip išdėstyta priede.
   2.   Komisija, vadovaudamasi joje galiojančiomis nuostatomis, atlygina grupės narių ir išorės ekspertų kelionės ir pragyvenimo išlaidas, kurias jie patyrė dalyvaudami grupės ar pogrupių posėdžiuose bei susijusiuose išvažiuojamuosiuose posėdžiuose.
   3.   Tos išlaidos atlyginamos neviršijant pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų.
   9 straipsnis
   Pereinamojo laikotarpio nuostatos
   Pagal Sprendimo 2005/629/EB 4 straipsnį paskirti ŽMTEK grupės nariai savo pareigas toliau eina kaip šiuo sprendimu įsteigto komiteto nariai tol, kol pagal šio sprendimo 4 straipsnį bus paskirti nauji grupės nariai. Jiems taikomos šio sprendimo nuostatos.
   10 straipsnis
   Panaikinimas
   Sprendimas 2005/629/EB panaikinamas.

      Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 25 d.

            Komisijos vardu

         Karmenu VELLA

            Komisijos narys

      (1)  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

      (2)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

      (3)  2005 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos sprendimas 2005/629/EB, įsteigiantis Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetą (OL L 225, 2005 8 31, p. 18).

      (4)  Nariai, pageidaujantys, kad jų vardai ir pavardės nebūtų atskleisti, gali prašyti taikyti nuo šios taisyklės nukrypti leidžiančią nuostatą. Prašymas neatskleisti ekspertų grupės nario vardo ir pavardės laikomas pateisinamu, jei juos paskelbus galėtų kilti pavojus jo saugumui arba nebūtų galima tinkamai užtikrinti jo privatumo.

      (5)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43). Šiomis išimtimis siekiama užtikrinti, kad nebūtų pakenkta visuomenės saugumui, kariniams reikalams, tarptautiniams santykiams, finansinei, pinigų arba ekonominei politikai, asmens privatumui ir neliečiamumui, komerciniams interesams, teismo procesui ir teisinei pagalbai, patikrinimams, tyrimams, auditams ir institucijų sprendimų priėmimo procesui.

      (6)  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/443 dėl saugumo Komisijoje (OL L 72, 2015 3 17, p. 41).

      (7)  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/444 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 72, 2015 3 17, p. 53).

      PRIEDAS
      Specialios išmokos

                  1)

                  Grupės nariai ir išorės ekspertai turi teisę gauti specialią išmoką, kuria jiems atlyginama už asmeninį ar nuotolinį (rašytinės procedūros atveju) dalyvavimą grupės posėdžiuose. Didžiausia specialios išmokos suma yra 450 EUR vienam asmeniui per dieną už kiekvieną visą darbo dieną, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Bendra išmokų suma apskaičiuojama ir suapvalinama iki didesnės artimiausios sumos, mokėtinos už pusę darbo dienos.

                              EUR už visą dieną (1)

                              Grupės plenariniai posėdžiai

                              Pogrupiai

                              Pirmininkas

                              450

                              450

                              Pirmininko pavaduotojas

                              450

                              450

                              Grupės nariai

                              300

                              300

                              Išorės ekspertai

                              300

                              300

                  2)

                  Grupės nariai turi teisę gauti specialią išmoką už pranešėjo funkcijų vykdymą, kuria jiems atlyginama už ne posėdžio metu atliktą darbą, pavyzdžiui, grupės arba pogrupio posėdžio ataskaitos medžiagos rengimą ir jos galutinės redakcijos parengimą. Ši speciali išmoka lygi išmokai už vieną visą darbo dieną ir yra 450 EUR.

                  3)

                  Grupės nariai ir išorės ekspertai turi teisę gauti specialią išmoką už pranešėjo funkcijų vykdymą, t. y. mokslinių ataskaitų (santraukų, paklausimų ir aiškinamosios informacijos) pateikimą rengiantis grupės ar pogrupių posėdžiams arba grupės arba pogrupių posėdžių ataskaitų rengimą jiems pasibaigus.

                  4)

                  Pirmininkas turi teisę gauti specialią išmoką už mokslinę priežiūrą ir grupės darbo organizavimą ne grupės plenarinių posėdžių metu.
                  Prašydama atlikti parengiamąjį darbą, kurį sudaro visų pirma grupės ar pogrupio ataskaitos arba nuomonės rengimas, analizė poveikio vertinimui pagrįsti arba mokslinė priežiūra, Komisija nurodo atliktinas užduotis ir jų atlikimo terminą. Darbo dienų skaičiaus apskaičiavimas priklauso pirmiausia nuo darbo krūvio, susijusio su klausimo sudėtingumu, nuo laiko, kurio reikia užduotims atlikti, atsižvelgiant į duomenų kiekį bei prieinamumą, ir nuo mokslinės literatūros ir informacijos, kurią reikia surinkti ir apdoroti. Todėl tinkamai pagrįstais išimtiniais atvejais galima nukrypti nuo toliau nurodyto orientacinio darbo dienų skaičiaus:

                              Orientacinis darbo dienų skaičius

                              Prašomos užduoties rūšis

                              1–10 dienų

                              Parengiamasis darbas (mokslinės ataskaitos, moksliniai tyrimai, analizė poveikio vertinimui pagrįsti)

                              4–6 dienos

                              Ataskaita pasibaigus grupės ar pogrupio posėdžiui, ŽMTEK nuomonė

                              10–30 dienų

                              Mokslinė priežiūra ir grupės darbo organizavimas ne grupės plenarinių posėdžių metu, visų pirma siekiant Komisijai pateikti rekomendacijas dėl bendrojo mokslinio planavimo, dėl išorės ekspertų sutelkimo, dėl įgaliojimų, susijusių su mokslinėmis ataskaitomis ir pogrupių bei grupės posėdžiais, apibrėžimo ir dėl esamų duomenų ir mokslinių tyrimų rezultatų prieinamumo užtikrinimo, pasirengti pogrupių posėdžiams ir koordinuoti jų sudarymą, taip pat palaikyti ryšius su kitais patariamaisiais organais bei suinteresuotaisiais subjektais ir Komisijos tarnybomis (Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD ir kitais GD bei Jungtiniu tyrimų centru).

                        Ekspertams, vykdantiems pranešėjo funkcijas, t. y. rengiantiems mokslines ataskaitas, reikalingas rengiantis grupės ar pogrupio posėdžiams, arba rengiantiems grupės ar pogrupio posėdžio ataskaitą jam pasibaigus, ir pirmininkui už mokslinę priežiūrą ir grupės darbo organizavimą ne grupės plenarinių posėdžių metu mokama išmoka, kuri yra 450 EUR vienam asmeniui per dieną už kiekvieną visą darbo dieną.

                  5)

                  Remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos 18 straipsniu, grupės nariai gali teikti pagalbą Komisijos tarnyboms, kaip grupės nariai dalyvaudami regioniniuose ir tarptautiniuose susitikimuose. Jie turi teisę gauti specialią išmoką, kuri yra 300 EUR vienam asmeniui per dieną už kiekvieną visą darbo dieną. Leidimą dėl nario dalyvavimo iš anksto išduoda Komisijos tarnybos, o išlaidos kompensuojamos Komisijos tarnyboms atlikus ex post dalyvavimo patikrinimą.

                  6)

                  Remiantis Komisijos sprendimu C(2014) 2220, bendra vieno grupės nario arba išorės eksperto per dieną gauta specialių išmokų suma jokiu atveju negali viršyti 450 EUR.

         (1)  Jeigu dalyvaujama tik iš ryto arba po pietų, išmoka turėtų sudaryti 50 % visos dienos išmokos.


title: 2008/527/EB: 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos jūrų saugumo agentūros biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/149

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2007 m. balandžio 24 d.
   dėl 2005 finansinių metų Europos jūrų saugumo agentūros biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2008/527/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos jūrų saugumo agentūros 2005 finansinių metų galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2005 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos rekomendaciją (5711/2007 – C6-0080/2007)
   atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (4), ypač į jo 19 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A6-0114/2007),

               1.

               suteikia patvirtinimą Europos jūrų saugumo agentūros vykdomajam direktoriui, kad Agentūros 2005 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos jūrų saugumo agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL C 266, 2006 10 31, p. 13.

      (2)  OL C 312, 2006 12 19, p. 30.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

      (4)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1891/2006 (OL L 394, 2006 12 30, p. 1).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/150

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2007 m. balandžio 24 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos jūrų saugumo agentūros 2005 finansinių metų galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2005 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos rekomendaciją (5711/2007 – C6-0080/2007),
   atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (4), ypač į jo 19 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A6-0114/2007),

               A.

               kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jie gavo tinkamą pagrindą tvirtinti, jog 2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir pagal jas atliktos operacijos iš esmės yra teisėtos ir tvarkingos,

               B.

               kadangi 2006 m. balandžio 27 d. Parlamentas Agentūros direktoriui suteikė patvirtinimą, kad Agentūros 2004 finansinių metų biudžetas įvykdytas (6) ir prie sprendimo dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo pridėtoje rezoliucijoje, inter alia, pažymėjo, kad:

                           —

                           pažymi, kad Audito Rūmai išsiaiškino keletą vidaus kontrolės sistemos trūkumų,

                           —

                           apgailestauja, kad mažai panaudota asignavimų kovos prieš jūrų taršą priemonėms: panaudota tik 200 000 EUR iš skirtų 700 000 EUR asignavimų įsipareigojimams ir mokėjimams, o tai sudaro 28 % skirtų lėšų;

         Bendros pastabos dėl daugumos ES agentūrų, kurioms reikia atskiro biudžeto įvykdymo patvirtinimo

               1.

               mano, kad vis didėjantis Bendrijos agentūrų skaičius ir kai kurių agentūrų veikla nėra susijusi su bendrąja politikos struktūra, kad kai kurių agentūrų funkcijos ne visada atspindi tikruosius Sąjungos poreikius ir jų piliečių lūkesčius, ir pažymi, kad, apskritai, ne visada agentūros turi gerą įvaizdį ar apie jas atsiliepiama gerai spaudoje;

               2.

               dėl šios priežasties ragina Komisiją apibrėžti bendrąją politikos struktūrą dėl naujų Bendrijos agentūrų kūrimo ir prieš steigiant bet kokią naują agentūrą pateikti išlaidų ir galimos naudos tyrimą užtikrinant, kad nebūtų agentūrų veiklos dubliavimosi ar funkcijų dubliavimosi su kitomis Europos organizacijomis;

               3.

               ragina Audito Rūmus pateikti nuomonę apie išlaidų ir galimos naudos analizę prieš Parlamentui priimant savo sprendimą;

               4.

               ragina Komisiją kas penkerius metus pateikti tyrimą apie kiekvienos veikiančios agentūros teikiamą naudą; jei agentūros teikiamos naudos įvertinimas būtų neigiamas, prašo visų susijusių institucijų imtis būtinų veiksmų ir performuluoti tos agentūros įgaliojimus ar ją uždaryti;

               5.

               atsižvelgdamas į tai, jog daugėja reguliavimo agentūrų, apgailestauja, kad derybos dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl šių agentūrų veiklos sistemos projekto dar nesibaigė, ir ragina atsakingas Komisijos tarnybas, konsultuojantis su Audito Rūmais, imtis visų priemonių, kad būtų kuo greičiau sudarytas šis susitarimas;

               6.

               pažymi, kad, atsižvelgiant į Komisijos atsakomybę biudžeto srityje, būtina glaudžiau susieti agentūras su Komisija; ragina Komisiją ir Tarybą imtis visų būtinų priemonių, kad iki 2007 m. gruodžio 31 d. reguliavimo agentūrų priežiūros organuose Komisijai būtų suteiktos blokuojančios mažumos teisės, o steigiant naujas agentūras šios teisės būtų numatomos iš anksto;

               7.

               ragina Audito Rūmus į savo metinę ataskaitą įtraukti papildomą skyrių, skirtą visoms agentūroms, kurių biudžeto įvykdymą reikia patvirtinti kartu su Komisijos finansine atskaitomybe, siekiant geriau suprasti, kaip agentūros naudoja ES lėšas;

               8.

               primena principą, pagal kurį Parlamentas tvirtina visų ES agentūrų, nesvarbu, subsidijuojamų, ar ne, biudžeto įvykdymą, net ir tais atvejais, kai agentūros steigimo dokumente nurodyta kita jos biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija;

               9.

               ragina Audito Rūmus atlikti visų agentūrų veiklos auditą ir pranešti apie tai atsakingiems Parlamento komitetams, įskaitant Biudžeto kontrolės komitetą;

               10.

               pažymi, kad agentūrų skaičius nuolat didėja ir kad pagal Komisijos politinę atsakomybę dėl agentūrų veiklos, kuri apima daug daugiau nei paprastą logistinę paramą, Komisijos generaliniams direktoratams, kurie atsako už agentūrų steigimą ir stebėseną, dar labiau reikia nustatyti bendrą požiūrį į agentūras; mano, kad struktūros, panašios į agentūrų sukurtą struktūrą, skirtą veiklos koordinavimui su atitinkamais generaliniais direktoratais, sukūrimas būtų pragmatiškas žingsnis siekiant nustatyti bendrą su Komisija požiūrį į visus klausimus, susijusius su agentūromis;

               11.

               ragina Komisiją pagerinti administracinę ir techninę paramą agentūroms atsižvelgiant į didėjantį Bendrijos administracinių taisyklių ir techninių problemų sudėtingumą;

               12.

               pažymi, kad jokioje Bendrijos agentūroje nėra priežiūros organo, ir ragina Komisiją imtis būtinų priemonių, kad kuo greičiau būtų sukurtas toks mechanizmas;

               13.

               džiaugiasi, kad gerokai patobulėjo Europos Sąjungos agentūrų darbo koordinavimas ir jos gali spręsti vis kylančias problemas ir padidinti bendradarbiavimo su Komisija ir Parlamentu veiksmingumą;

               14.

               mano, kad kelių agentūrų bendros paramos tarnybos, kurios paskirtis – suderinti finansinio valdymo informacines sistemas su Komisijos informacinėmis sistemomis, sukūrimas – tai priemonė, kurią reikėtų tęsti ir plėtoti;

               15.

               ragina agentūras tobulinti bendradarbiavimą su atitinkamų sričių veikėjais, taip pat tobulinti bendrų su jais tikslų nustatymą; skatina Komisiją priimti, jos manymu, būtinas priemones, kurios padėtų agentūroms pagerinti jų įvaizdį ir sustiprinti jų veiklos matomumą;

               16.

               ragina Komisiją pateikti pasiūlymą suderinti kasmetinių agentūrų ataskaitų formatą ir sukurti veiklos rodiklius, pagal kuriuos būtų galima palyginti jų efektyvumą;

               17.

               ragina agentūras kiekvienų metų pradžioje pateikti veiklos rodiklius, pagal kuriuos galėtų būti vertinama šių agentūrų veikla;

               18.

               ragina agentūras vis labiau siekti SMART (konkrečių, įvertinamų, pasiekiamų, tinkamų, laiku pasiekiamų) tikslų, nes tai padėtų realiau planuoti ir pasiekti tikslus;

               19.

               pritaria Audito Rūmams, kad Komisijai taip pat tenka atsakomybė už agentūrų (finansinį) valdymą; taigi ragina Komisiją kontroliuoti įvairias agentūras, jei reikia, teikti joms nurodymus ir padėti jas valdyti, visų pirma turint mintyje tinkamą konkurso procedūrų taikymą, įdarbinimo procedūrų skaidrumą, patikimą finansų valdymą (per mažas išlaidas ir pernelyg didelių sumų numatymą biudžete) ir, svarbiausia, tinkamą taisyklių, susijusių su vidaus kontrolės sistema, taikymą;

               20.

               mano, kad agentūrų darbo programose turėtų atsispindėti pamatuojamas jų indėlis atsižvelgiant į vykdomą veiklą ir kad turėtų būti skiriamas reikiamas dėmesys Komisijos vidaus kontrolės standartams;

         Specialios pastabos

               21.

               pažymi, kad 2005 m. finansinių metų biudžeto vykdymą stabdė vėluojantis naujų darbuotojų įdarbinimas, ir kad ši padėtis turėjo neigiamos įtakos administracinėms išlaidoms skirtų asignavimų panaudojimui;

               22.

               atkreipia dėmesį į tai, kad nebuvo pradėtas naudoti veikla pagrįstas biudžeto valdymas nepaisant to, kad Agentūros finansiniame reglamente numatyta pradėti jį naudoti pagal bendrajam biudžetui taikomą modelį siekiant geriau kontroliuoti rezultatus;

               23.

               susirūpinęs tuo, kad Agentūros kompiuterizuota bendrųjų sąskaitų apskaitos sistema leidžia tiesiogiai keisti apskaitos įrašus, nedarant taisomųjų įrašų žurnale;

               24.

               reikalauja, kad į balansą įtrauktinų įsipareigojimų sąrašas būtų tikrinamas atidžiau, kadangi šiuo metu numatyta mažiausiai 92 000 EUR per dideli įsipareigojimai (t.y. beveik 10 % visų įsipareigojimų), atitinkantys prekes ir paslaugas, kurios dar buvo negautos ir nesuteiktos iki 2005 m. gruodžio 31 d.;

               25.

               pažymi, kad buvo rasta sandorių pagrindimo dokumentais, kas yra būtina veiksmingos vidaus kontrolės sistemos sąlyga, trūkumų ir kad su įsipareigojimais ir mokėjimais susijusios bylos dažnai buvo nebaigtos pildyti arba supainiotos;

               26.

               susirūpinęs tuo, kad sunku patikrinti, kiek iš viso sutarčių sudaryta per finansinius metus ir kiek sutarčių tebegalioja; reikalauja sustiprinti kontrolės sistemą, visų pirma nustatant minimalius administracinių ir kontrolės procedūrų standartus, įskaitant duomenų pobūdį bei organizavimą;

               27.

               pažymi, kad sutarčių sąlygos, kuriose numatyti avansiniai mokėjimai, nesuderinti su bankų garantijų nuostatomis; ragina Agentūrą nedelsiant išspręsti šią problemą;

               28.

               taip pat atkreipia dėmesį į įvairius viešųjų pirkimų valdymo trūkumus ir reikalauja, kad Agentūra laikytųsi reguliavimo reikalavimų;

               29.

               apgailestauja dėl to, kad vėlavimas įdarbinti darbuotojus turėjo neigiamos įtakos einamajai veiklai skirtų asignavimų panaudojimui (III antraštinė dalis); palankiai vertina Agentūros sprendimą parengti įdarbinimo planą ir primygtinai reikalauja, jog ateityje nebūtų tokių vėlavimų siekiant, kad Agentūra dirbtų visu pajėgumu.

      (1)  OL C 266, 2006 10 31, p. 13.

      (2)  OL C 312, 2006 12 19, p. 30.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

      (4)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1891/2006 (OL L 394, 2006 12 30, p. 1).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  OL L 340, 2006 12 6, p. 123.