title: 2009 m. gruodžio 14 d. Europos centrinio banko sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą ECB/2006/17 dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės (ECB/2009/29)

text:
29.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 348/57

      EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS

   2009 m. gruodžio 14 d.
   iš dalies keičiantis Sprendimą ECB/2006/17 dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės
   (ECB/2009/29)
   (2009/1018/ES)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 26 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. liepos 2 d. Sprendimas ECB/2009/16 dėl padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (1) nustato padengtų obligacijų pirkimo programą. Įgyvendinant šią programą turi būti iš dalies pakeistas 2006 m. lapkričio 10 d. Sprendimas ECB/2006/17 dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės (2).

               (2)

               Reikia apibrėžti likusių reikalavimų, atsirandančių Eurosistemos kitoms sandorio šalims nevykdant įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste, ir susijusio turto apskaitos tvarką, taip pat atidėjinių kitos sandorio šalies rizikoms, atsirandančioms dėl tokių operacijų, apskaitos tvarką.

               (3)

               Reikalingi kiti techniniai Sprendimo ECB/2006/17 pakeitimai.

               (4)

               Reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą ECB/2006/17,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Sprendimas ECB/2006/17 iš dalies keičiamas taip:

               1.

               7 straipsnis pakeičiamas taip:
               „7 straipsnis
               Atidėjiniai užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms
               Tinkamai atsižvelgdama į ECB veiklos pobūdį, Valdančioji taryba ECB balanse gali sudaryti atidėjinius užsienio valiutų kursų, palūkanų normų, kredito ir aukso kainos rizikoms. Remdamasi pagrįstu ECB rizikos tikimybės įvertinimu, Valdančioji taryba sprendžia dėl atidėjinių dydžio ir panaudojimo.“

               2.

               8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           3 dalis pakeičiama taip:
                           „3.   Aukso atveju neskiriami kainos ir valiutos perkainojimo skirtumai, tačiau bendras aukso perkainojimo skirtumas apskaitomas remiantis nustatyto aukso svorio vieneto kaina eurais, apskaičiuota pagal euro ir JAV dolerio keitimo kursą ketvirčio perkainojimo dieną. Užsienio valiutų kursų atveju atskirai perkainojama kiekviena užsienio valiuta (įskaitant balansinius ir nebalansinius sandorius), o vertybinių popierių atveju atskirai perkainojama pagal kiekvieną kodą, t. y. pagal tą patį ISIN numerį ir (arba) rūšį, išskyrus vertybinius popierius, įtrauktus į straipsnius „Kitas finansinis turtas“, „Kita“ arba „Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai“, kurie laikomi atskira pozicija.“

                           b)

                           4 dalis pakeičiama taip:
                           „4.   Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos, laikomi atskira pozicija, vertinami amortizacijos sąnaudomis ir atsižvelgiant į vertės sumažėjimą. Tokia pat tvarka taikoma neapyvartiniams vertybiniams popieriams. Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos, gali būti parduoti terminui nepasibaigus:

                                       i)

                                       jei parduodamas kiekis laikomas nereikšmingu lyginant su visu iki termino pabaigos laikomų vertybinių popierių portfelio dydžiu; arba

                                       ii)

                                       jei vertybiniai popieriai parduodami termino suėjimo datos mėnesį; arba

                                       iii)

                                       išimtinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, žymiai pablogėjus emitento kreditingumui, arba laikantis konkretaus ECB valdančiosios tarybos pinigų politikos sprendimo.“

               3.

               Sprendimo ECB/2006/17 I ir III priedai iš dalies keičiami pagal šio sprendimo priedą.

         2 straipsnis
   Baigiamoji nuostata
   Šis sprendimas įsigalioja 2009 m. gruodžio 31 d.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2009 m. gruodžio 14 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OL L 175, 2009 7 4, p. 18.

      (2)  OL L 348, 2006 12 11, p. 38.

      PRIEDAS
      Sprendimo ECB/2006/17 I ir III priedai iš dalies keičiami taip:

                  1.

                  Sprendimo ECB/2006/17 I priedo lentelės pakeičiamos taip:
                  „TURTAS

                              Balanso straipsnis

                              Balanso straipsnių turinio kategorijos

                              Vertinimo principas

                                          1.

                                          Auksas ir gautinas auksas

                              Fizinis auksas, t. y. luitai, monetos, lakštai, grynuoliai saugykloje ar „kelyje“. Ne fizinis auksas, pvz., likučiai aukso sąskaitose iki pareikalavimo (neskirstomose sąskaitose), terminuotieji indėliai ir reikalavimai gauti auksą, kylantys iš šių sandorių: i) aukso kiekį didinančių ar mažinančių sandorių; ir ii) aukso vietos ar grynumo apsikeitimo sandorių, kai tarp aukso išdavimo ir gavimo yra daugiau nei viena darbo diena

                              Rinkos vertė

                                          2.

                                          Reikalavimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

                              Reikalavimai užsienio valiuta kitoms sandorio šalims ne euro zonos rezidentėms, įskaitant tarptautines bei viršvalstybines organizacijas ir centrinius bankus už euro zonos ribų

                                          2.1.

                                          Iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) gautinos lėšos

                                          a)

                                          Atsargų dalies (grynosios) neviršijančios skolinimosi teisės
                                          Nacionalinė kvota, atėmus TVF disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai eurais ne euro zonos rezidentams“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais administravimo išlaidoms)

                                          a)

                                          Atsargų dalies (grynosios) neviršijančios skolinimosi teisės
                                          Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

                                          b)

                                          Specialiosios skolinimosi teisės
                                          Turimos specialiosios skolinimosi teisės (bendrąja verte)

                                          b)

                                          Specialiosios skolinimosi teisės
                                          Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

                                          c)

                                          Kiti reikalavimai
                                          Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai pagal Skurdo mažinimo ir augimo programą

                                          c)

                                          Kiti reikalavimai
                                          Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

                                          2.2.

                                          Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

                                          (a)

                                          Ne euro zonos bankų sąskaitų likučiai, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
                                          Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai

                                          a)

                                          Ne euro zonos bankų sąskaitų likučiai
                                          Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

                                          b)

                                          Ne euro zonos investicijos į vertybinius popierius, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
                                          Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

                                          b) i)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
                                          Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          b) ii)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          b) iii)

                                          Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          b) iv)

                                          Apyvartinės nuosavybės priemonės
                                          Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

                                          c)

                                          Išorės paskolos (indėliai) ne euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

                                          c)

                                          Išorės paskolos
                                          Indėliai nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

                                          d)

                                          Kitas išorės turtas
                                          Ne euro zonos banknotai ir monetos

                                          d)

                                          Kitas išorės turtas
                                          Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

                                          3.

                                          Reikalavimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

                                          a)

                                          Investicijos į vertybinius popierius euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
                                          euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

                                          a) i)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
                                          Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          a) ii)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          a) iii)

                                          Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          a) iv)

                                          Apyvartinės nuosavybės priemonės
                                          Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

                                          b)

                                          Kiti reikalavimai euro zonos rezidentams, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
                                          Paskolos, indėliai, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, kitas skolinimas

                                          b)

                                          Kiti reikalavimai
                                          Indėliai ir kitas skolinimas nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

                                          4.

                                          Reikalavimai ne euro zonos rezidentams eurais

                                          4.1.

                                          Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

                                          a)

                                          Ne euro zonos bankų sąskaitų likučiai, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
                                          Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu

                                          a)

                                          Ne euro zonos bankų sąskaitų likučiai
                                          Nominalioji vertė

                                          b)

                                          Ne euro zonos investicijos į vertybinius popierius, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
                                          Ne euro zonos rezidentų išleisti nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai

                                          b) i)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
                                          Rinkos kaina
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          b) ii)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          b) iii)

                                          Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          b) iv)

                                          Apyvartinės nuosavybės priemonės
                                          Rinkos kaina

                                          c)

                                          Paskolos ne euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

                                          c)

                                          Ne euro zonos paskolos
                                          Indėliai nominaliąja verte

                                          d)

                                          Ne euro zonos subjektų išleisti vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
                                          Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti vertybiniai popieriai

                                          d) i)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
                                          Rinkos kaina
                                          Premijos ir (arba) nuolaidos amortizuojamos

                                          d) ii)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          d) iii)

                                          Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          4.2.

                                          Reikalavimai, kylantys iš kredito priemonės pagal VKM II

                              Skolinimas pagal VKM II sąlygas

                              Nominalioji vertė

                                          5.

                                          Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

                              5.1–5.5 straipsniai: sandoriai pagal atitinkamas pinigų politikos priemones, aprašytas 2000 m. rugpjūčio 31 d. Gairių ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (1) I priede.

                                          5.1.

                                          Pagrindinės refinansavimo operacijos

                              Reguliarūs likvidumą teikiantys atvirkštiniai sandoriai, sudaromi kas savaitę, paprastai nustatant vienos savaitės terminą

                              Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

                                          5.2.

                                          Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

                              Reguliarūs likvidumą teikiantys atvirkštiniai sandoriai, sudaromi kas mėnesį, paprastai nustatant trijų mėnesių terminą

                              Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

                                          5.3.

                                          Koreguojamosios atvirkštinės operacijos

                              Atvirkštiniai sandoriai, vykdomi koregavimo tikslais kaip ad hoc sandoriai

                              Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

                                          5.4.

                                          Struktūrinės atvirkštinės operacijos

                              Atvirkštiniai sandoriai, kuriais tikslinama Eurosistemos struktūrinė pozicija finansų sektoriaus atžvilgiu

                              Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

                                          5.5.

                                          Ribinio skolinimo galimybė

                              Vienos nakties likvidumo paskola, kurios palūkanos atitinkamo turto atžvilgiu numatytos iš anksto (nuolatinė galimybė)

                              Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

                                          5.6.

                                          Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

                              Papildomas kreditas kredito įstaigoms, atsirandantis dėl užtikrinamojo turto, susijusio su kitu šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės padidėjimo

                              Nominalioji vertė arba įsigijimo kaina

                                          6.

                                          Kiti reikalavimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

                              Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių portfelių, priskiriamų turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“, valdymu, įskaitant sandorius dėl ankstesnių euro zonos užsienio valiutos atsargų pasikeitimo, ir kiti reikalavimai. Ne vidaus euro zonos kredito įstaigų korespondentinės sąskaitos. Kiti su Eurosistemos pinigų politikos operacijomis nesusiję reikalavimai ir operacijos

                              Nominalioji vertė arba įsigijimo kaina

                                          7.

                                          euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

                                          7.1.

                                          Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

                              Pinigų politikos tikslais laikomi euro zonoje išleisti vertybiniai popieriai. Koregavimo tikslais pirkti ECB skolos sertifikatai

                                          i)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
                                          Rinkos kaina
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          ii)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          iii)

                                          Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          7.2.

                                          Kiti vertybiniai popieriai

                              Vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto 7.1 straipsniui „Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai“ ir turto 11.3 straipsniui „Kitas finansinis turtas“; skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, laikomi iki jų galiojimo termino, įskaitant Vyriausybės vertybinius popierius iki EPS, eurais. Nuosavybės priemonės

                                          i)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
                                          Rinkos kaina
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          ii)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          iii)

                                          Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          iv)

                                          Apyvartinės nuosavybės priemonės
                                          Rinkos kaina

                                          8.

                                          Valdžios sektoriaus skola eurais

                              Reikalavimai valdžios sektoriui, atsiradę iki EPS (neapyvartiniai vertybiniai popieriai, paskolos)

                              Indėliai ir (arba) paskolos nominaliąja verte, neapyvartiniai vertybiniai popieriai įsigijimo verte

                                          9.

                                          Vidiniai Eurosistemos reikalavimai

                                          9.1.

                                          Reikalavimai, susiję su skoliniais įsipareigojimais, kuriais garantuojamas ECB skolos sertifikatų išleidimas

                              Tik ECB balanso straipsnis
                              Nacionalinių centrinių bankų išleisti skoliniai įsipareigojimai dėl kompensacinio susitarimo, susijusio su ECB skolos sertifikatais

                              Nominalioji vertė

                                          9.2.

                                          Reikalavimai, susiję su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje

                              Reikalavimai, susiję su ECB banknotų emisija pagal 2001 m. gruodžio 6 d. Sprendimą ECB/2001/15 dėl eurų banknotų emisijos (2)

                              Nominalioji vertė

                                          9.3.

                                          Kiti vidiniai Eurosistemos reikalavimai (grynieji)

                              Šių straipsnio dalių grynoji pozicija:

                                          a)

                                          grynieji reikalavimai dėl likučių TARGET2 sąskaitose ir NCB korespondentinėse sąskaitose, t. y. grynoji reikalavimų ir įsipareigojimų suma – taip pat žr. įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji)“

                                          a)

                                          Nominalioji vertė

                                          b)

                                          kiti galintys atsirasti vidiniai Eurosistemos reikalavimai, išreikšti eurais, įskaitant tarpinį ECB senjoražo pajamų paskirstymą NCB

                                          b)

                                          Nominalioji vertė

                                          10.

                                          Straipsniai, pagal kuriuos turi būti atsiskaityta

                              Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (reikalavimai), įskaitant inkasuojamų čekių srautą

                              Nominalioji vertė

                                          11.

                                          Kitas turtas

                                          11.1.

                                          euro zonos monetos

                              Eurų monetos

                              Nominalioji vertė

                                          11.2.

                                          Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas

                              Žemė ir pastatai, baldai ir įranga, įskaitant kompiuterių techninę įrangą, programinė įranga

                              Įsigijimo kaina minus nusidėvėjimas
                              Nusidėvėjimas yra sistemingas turto nusidėvėjimo sumos atskaitymas to turto eksploatavimo trukmės laikotarpiu. Eksploatavimo trukmė yra laikotarpis, per kurį, kaip tikimasi, subjektas galės naudotis ilgalaikiu turtu. Konkretaus materialiojo ilgalaikio turto eksploatavimo trukmė gali būti sistemingai peržiūrima, jeigu tikėtina trukmė skiriasi nuo pirmiau prognozuotosios. Stambus turtas gali apimti sudedamąsias dalis, kurių eksploatavimo trukmė yra skirtinga. Tokių sudedamųjų dalių trukmė turėtų būti įvertinama individualiai.
                              Nematerialiojo turto kaina apima nematerialiojo turto įsigijimo kainą. Kitos tiesioginės ar netiesioginės sąnaudos turi būti priskiriamos išlaidoms
                              Išlaidų kapitalizacija: pagal nustatytas ribas (mažiau negu 10 000 EUR be PVM: nekapitalizuojama)

                                          11.3.

                                          Kitas finansinis turtas

                                          —

                                          Dalyvavimas kapitale ir investicijos į dukterines bendroves, nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių ir (arba) politinių priežasčių

                                          —

                                          Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai, įskaitant terminuotuosius indėlius ir einamąsias sąskaitas, laikomi kaip atidėtas portfelis

                                          —

                                          Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymu

                                          a)

                                          Apyvartinės nuosavybės priemonės
                                          Rinkos kaina

                                          b)

                                          Dalyvavimas kapitale ir nelikvidžios nuosavybės akcijos ir bet kokios kitos nuosavybės priemonės, laikomos kaip ilgalaikės investicijos
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

                                          c)

                                          Investicijos į dukterines bendroves arba reikšmingas dalyvavimas
                                          Grynoji turto vertė

                                          d)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
                                          Rinkos kaina
                                          Premijos ir (arba) nuolaidos amortizuojamos

                                          e)

                                          Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos arba laikomi kaip ilgalaikės investicijos
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
                                          Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

                                          f)

                                          Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
                                          Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

                                          g)

                                          Likučiai bankuose ir paskolos
                                          Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai ir (arba) indėliai yra išreikšti užsienio valiutomis

                                          11.4.

                                          Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

                              Užsienio valiutos išankstinių ir apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo ir išankstinių sandorių, vertybinių popierių išankstinių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai

                              Išankstinių ir neatidėliotinų sandorių grynoji pozicija užsienio valiutos rinkos kursu

                                          11.5.

                                          Sukauptos sumos ir iš anksto sumokėtos išlaidos

                              Ataskaitiniu laikotarpiu negautinos, tačiau jam priskiriamos pajamos. Iš anksto sumokėtos išlaidos ir sumokėtos sukauptos palūkanos (t. y. sukauptos palūkanos, nupirktos kartu su vertybiniu popieriumi)

                              Nominalioji vertė, užsienio valiuta, perskaičiuota pagal rinkos kursą

                                          11.6.

                                          Kita

                                          a)

                                          Avansai, paskolos, kiti mažaverčiai straipsniai. Paskolos patikos pagrindu

                                          a)

                                          Nominalioji vertė arba įsigijimo kaina

                                          b)

                                          Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais

                                          b)

                                          Rinkos vertė

                                          c)

                                          Kaip 22 straipsnio 3 dalyje

                                          c)

                                          Grynasis pensijų turtas

                                          d)

                                          Likę reikalavimai, atsirandantys kitoms Eurosistemos sandorio šalims nevykdant įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste

                                          d)

                                          Nominalioji/atsiperkamoji vertė (prieš įskaitant/įskaičius nuostolius)

                                          e)

                                          Turtas arba reikalavimai (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių pateiktą įkaitą

                                          e)

                                          Vertė (jei finansinis turtas yra išreikštas užsienio valiutomis – perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą įsigijimo metu)

                                          12.

                                          Metų nuostolis

                              Nominalioji vertė

                     ĮSIPAREIGOJIMAI

                              Balanso straipsnis

                              Balanso straipsnių turinio kategorijos

                              Vertinimo principas

                                          1.

                                          Banknotai apyvartoje

                              Pagal Sprendimą ECB/2001/15 ECB išleisti eurų banknotai

                              Nominalioji vertė

                                          2.

                                          Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

                              2.1, 2.2, 2.3 ir 2.5 straipsniai: indėliai eurais, kaip apibūdinta Gairių ECB/2000/7 I priede

                                          2.1.

                                          Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

                              Į finansinių institucijų, kurioms pagal Statutą taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, sąrašą įtrauktų kredito įstaigų sąskaitos eurais. Į šį straipsnį pirmiausia įtraukiamos sąskaitos, naudojamos privalomosioms atsargoms laikyti

                              Nominalioji vertė

                                          2.2.

                                          Indėlių galimybė

                              Vienos nakties indėliai su iš anksto nustatyta palūkanų norma (nuolatinė galimybė)

                              Nominalioji vertė

                                          2.3.

                                          Terminuotieji indėliai

                              Lėšų rinkimas siekiant sumažinti likvidumą, susijęs su koregavimo operacijomis

                              Nominalioji vertė

                                          2.4.

                                          Koreguojamosios atvirkštinės operacijos

                              Su pinigų politika susiję sandoriai, kuriais siekiama sumažinti likvidumą

                              Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

                                          2.5.

                                          Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

                              Kredito įstaigų indėliai, atsirandantys dėl užtikrinamojo turto, susijusio su šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės sumažėjimo

                              Nominalioji vertė

                                          3.

                                          Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

                              Atpirkimo sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“. Kitos operacijos, nesusijusios su Eurosistemos pinigų politikos priemonėmis. Šis straipsnis neapima kredito įstaigų einamųjų sąskaitų

                              Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

                                          4.

                                          ECB išleisti skolos sertifikatai

                              Tik ECB balanso straipsnis.
                              Skolos sertifikatai, kaip apibūdinta Gairių ECB/2000/7 I priede. Vertybiniai popieriai su nuolaida, išleisti siekiant sumažinti likvidumą

                              Nominalioji vertė

                                          5.

                                          Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

                                          5.1.

                                          Valdžios sektorius

                              Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą

                              Nominalioji vertė

                                          5.2.

                                          Kiti įsipareigojimai

                              Darbuotojų, bendrovių ir klientų, įskaitant finansines institucijas, įrašytas į atleistų nuo įsipareigojimo laikyti privalomąsias atsargas sąrašą (žr. įsipareigojimų 2.1 straipsnį), ir t. t. einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą

                              Nominalioji vertė

                                          6.

                                          Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

                              Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą, įskaitant sąskaitas, laikomas mokėjimų tikslais, ir sąskaitas, laikomas rezervų valdymo tikslais: kitų bankų, centrinių bankų, tarptautinių ir (arba) viršvalstybinių institucijų, įskaitant Europos Komisiją; kitų indėlininkų einamosios sąskaitos. Atpirkimo sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinius popierius eurais. euro neįsivedusių valstybių narių centrinių bankų TARGET2 sąskaitų likučiai

                              Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

                                          7.

                                          Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

                              Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo sandorius; paprastai investavimo sandoriai, naudojant turtą užsienio valiuta arba auksą

                              Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą

                                          8.

                                          Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

                                          8.1.

                                          Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

                              Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo sandorius; paprastai investavimo sandoriai, naudojant turtą užsienio valiuta arba auksą

                              Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą

                                          8.2.

                                          Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

                              Skolinimasis pagal VKM II sąlygas

                              Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą

                                          9.

                                          TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių priešinys

                              SST išreikštas straipsnis, rodantis, kiek SST iš pradžių buvo suteikta atitinkamai šaliai ir (ar) NCB

                              Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą

                                          10.

                                          Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai

                                          10.1.

                                          Įsipareigojimai, atitinkantys užsienio atsargų pervedimus

                              ECB balanso straipsnis eurais

                              Nominalioji vertė

                                          10.2.

                                          Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji)

                              Šių straipsnio dalių grynoji pozicija:

                                          a)

                                          grynieji įsipareigojimai, atsirandantys iš likučių TARGET2 sąskaitose ir nacionalinių centrinių bankų korespondentinėse sąskaitose, t. y. grynoji reikalavimų ir įsipareigojimų suma – taip pat žr. turto straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos reikalavimai (grynieji)“

                                          a)

                                          Nominalioji vertė

                                          b)

                                          kiti galintys atsirasti Eurosistemos vidiniai įsipareigojimai, išreikšti eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų už eurų banknotus paskirstymą NCB

                                          b)

                                          Nominalioji vertė

                                          11.

                                          Straipsniai, pagal kuriuos turi būti atsiskaityta

                              Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (įsipareigojimai), įskaitant žiro pervedimų srautus

                              Nominalioji vertė

                                          12.

                                          Kiti įsipareigojimai

                                          12.1.

                                          Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

                              Užsienio valiutos išankstinių ir apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo ir išankstinių sandorių, vertybinių popierių išankstinių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai

                              Išankstinių ir neatidėliotinų sandorių grynoji pozicija užsienio valiutos rinkos kursu

                                          12.2.

                                          Sukauptos išlaidos ir iš anksto gautos pajamos

                              Išlaidos, kurios turės būti patirtos ateityje, bet yra susijusios su ataskaitiniu laikotarpiu. Pajamos, gautos per ataskaitinį laikotarpį, bet susijusios su būsimu laikotarpiu

                              Nominalioji vertė, užsienio valiuta, perskaičiuota pagal rinkos kursą

                                          12.3.

                                          Kita

                                          a)

                                          Mokesčių tarpinės sąskaitos. Užsienio valiutos kreditinės arba garantinio draudimo sąskaitos. Atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“. Privalomieji indėliai, išskyrus atsargų indėlius. Kiti mažaverčiai straipsniai. Įsipareigojimai patikos pagrindu.

                                          a)

                                          Nominalioji vertė arba (atpirkimo) kaina

                                          b)

                                          Klientų indėliai auksu.

                                          b)

                                          Rinkos vertė

                                          c)

                                          Grynieji pensijų įsipareigojimai

                                          c)

                                          Kaip 22 straipsnio 3 dalyje

                                          13.

                                          Atidėjiniai

                                          a)

                                          Užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms bei kitiems tikslams, pvz., numatomoms išlaidoms ateityje ir įnašams pagal Statuto 49 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurioms buvo panaikinta išimtis, centrinių bankų atžvilgiu

                                          a)

                                          Sąnaudos ir (arba) nominalioji vertė

                                          b)

                                          Iš pinigų politikos operacijų atsirandančioms kitos sandorio šalies rizikoms

                                          b)

                                          Nominalioji vertė

                                          14.

                                          Perkainojimo sąskaitos

                                          a)

                                          Perkainojimo sąskaitos, susijusios su aukso, visų rūšių vertybinių popierių eurais, visų rūšių vertybinių popierių užsienio valiuta, pasirinkimo sandorių kainų pokyčiais; rinkos vertinimo skirtumai, susiję su palūkanų normų rizikos išvestinėmis priemonėmis; perkainojimo sąskaitos, susijusios su užsienio valiutų kurso svyravimais kiekvienos turimos valiutos grynosios pozicijos, įskaitant užsienio valiutos apsikeitimo ir (ar) išankstinius sandorius ir SST, atžvilgiu

                                          b)

                                          Specialiosios perkainojimo sąskaitos, kylančios iš įnašų pagal Statuto 49 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurioms buvo panaikinta išimtis, centrinių bankų atžvilgiu (žr. 11 straipsnio 2 dalį)

                              Perkainojimo skirtumas tarp vidurkinės kainos ir rinkos vertės, užsienio valiutą perskaičiavus pagal rinkos kursą

                                          15.

                                          Kapitalas ir atsargos

                                          15.1.

                                          Kapitalas

                              Apmokėtas kapitalas

                              Nominalioji vertė

                                          15.2.

                                          Atsargos

                              Atsargos pagal Statuto 33 straipsnį ir įnašai pagal Statuto 49 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurioms buvo panaikinta išimtis, centrinių bankų atžvilgiu

                              Nominalioji vertė

                                          16.

                                          Metų pelnas

                              Nominalioji vertė“

                  2.

                  III priedas pakeičiamas taip:

                     „III PRIEDAS

                        SKELBIAMA ECB PELNO (NUOSTOLIO) ATASKAITA

                                 (milijonais EUR)

                                 … m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų pelno (nuostolio) ataskaita

                                 Ataskaitiniai metai

                                 Praėjusieji metai

                                             1.1.1.

                                             Palūkanų pajamos iš užsienio atsargų investavimo

                                             1.1.2.

                                             Palūkanų pajamos iš eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje

                                             1.1.3.

                                             Kitos palūkanų pajamos

                                             1.1.

                                             Palūkanų pajamos

                                             1.2.1.

                                             Atlygis už nacionalinių centrinių bankų reikalavimus dėl pervestų užsienio atsargų

                                             1.2.2.

                                             Kitos palūkanų išlaidos

                                             1.2.

                                             Palūkanų išlaidos

                                             1.

                                             Grynosios palūkanų pajamos

                                             2.1.

                                             Realizuotosios pajamos (išlaidos) iš finansinių operacijų

                                             2.2.

                                             Finansinio turto ir pozicijų nurašymai

                                             2.3.

                                             Pervedimai į atidėjinius užsienio valiutų kursų, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms ir iš jų

                                             2.

                                             Grynasis finansinių operacijų, nurašymų ir atidėjinių rizikoms rezultatas

                                             3.1.

                                             Komisinių ir kitų atlygių pajamos

                                             3.2.

                                             Komisinių ir kitų atlygių išlaidos

                                             3.

                                             Grynosios komisinių ir kitų atlygių pajamos (išlaidos) (4)

                                             4.

                                             Pajamos iš nuosavybės vertybinių popierių ir dalyvavimo nuosavybės priemonėse

                                             5.

                                             Kitos pajamos

                                    Visos grynosios pajamos

                                             6.

                                             Personalo išlaikymo išlaidos (5)

                                             7.

                                             Administracinės išlaidos (5)

                                             8.

                                             Ilgalaikio materialiojo ir nematerialiojo turto nusidėvėjimo išlaidos

                                             9.

                                             Banknotų gamybos paslaugos (6)

                                             10.

                                             Kitos išlaidos

                                    Metų (nuostolis) pelnas

         (1)  OJ L 310, 2000 12 11, p. 1.

         (2)  OJ L 337, 2001 12 20, p. 52.

         (3)  Vietoj to ECB gali skelbti tikslias sumas eurais arba kitokiu būdu suapvalintas sumas.

         (4)  Vietoj to, pajamų ir išlaidų pasiskirstymas gali būti parodytas metinių finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose.

         (5)  Įskaitant administracinius atidėjinius.

         (6)  Šis straipsnis naudojamas, kai banknotų gamyba užsakoma iš išorinių šaltinių (išorinių bendrovių, atsakingų už banknotų gamybą centrinių bankų vardu, suteiktų paslaugų kaina). Rekomenduojama, kad išlaidos, patirtos dėl eurų banknotų emisijos, būtų įrašomos į pelno (nuostolio) ataskaitą, kai dėl šių išlaidų pateikiamos sąskaitos arba šios išlaidos patiriamos kitu būdu, taip pat žr. Gaires ECB/2006/16.“


title: 2014/527/ES: 2014 m. liepos 9 d. Europos Centrinio Banko sprendimas, kuriuo panaikinimas Sprendimas ECB/2013/22 dėl laikinų priemonių dėl Kipro Respublikos išleistų arba visapusiškai garantuotų antrinę rinką turinčių skolos priemonių tinkamumo ir Sprendimas ECB/2013/36 dėl papildomų laikinų priemonių, susijusių su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu (ECB/2014/32)

text:
13.8.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 240/26

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS
   2014 m. liepos 9 d.
   kuriuo panaikinimas Sprendimas ECB/2013/22 dėl laikinų priemonių dėl Kipro Respublikos išleistų arba visapusiškai garantuotų antrinę rinką turinčių skolos priemonių tinkamumo ir Sprendimas ECB/2013/36 dėl papildomų laikinų priemonių, susijusių su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu

      (ECB/2014/32)

      (2014/527/ES)

   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, 12 straipsnio 1 dalį, 18 straipsnį ir 34 straipsnio 1 dalies antrą įtrauką,
   atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 20 d. Gaires ECB/2011/14 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (1), ypač į jų I priedo 1.6, 6.3.1 ir 6.3.2 skirsnius,
   kadangi:

               (1)

               sprendimų ECB/2013/22 (2) ir ECB/2013/36 (3) turinys turėtų būti įtrauktas į Gaires ECB/2013/4 (4) – pagrindinį teisės aktą, kuriame reglamentuojamos laikinosios priemonės, susijusios su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu;

               (2)

               siekiant aiškumo ir suderinamumo bei siekiant supaprastinti Eurosistemos įkaito sistemą, šie žingsniai įgyvendinami parengiant Gairių ECB/2013/4 naują redakciją;

               (3)

               todėl sprendimai ECB/2013/22 ir ECB/2013/36 turėtų būti panaikinti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimų ECB/2013/22 ir ECB/2013/36 panaikinimas
   1.   Sprendimai ECB/2013/22 ir ECB/2013/36 panaikinami nuo 2014 m. rugpjūčio 20 d.
   2.   Nuorodos į panaikintus sprendimus laikomos nuorodomis į Gaires ECB/2014/31.
   2 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja 2014 m. liepos 9 d.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2014 m. liepos 9 d.

            ECB Pirmininkas

         Mario DRAGHI

      (1)  OL L 331, 2011 12 14, p. 1.

      (2)  2013 m. liepos 5 d. Sprendimas ECB/2013/22 dėl laikinų priemonių dėl Kipro Respublikos išleistų arba visapusiškai garantuotų antrinę rinką turinčių skolos priemonių tinkamumo (OL L 195, 2013 7 18, p. 27).

      (3)  2013 m. rugsėjo 26 d. Sprendimas ECB/2013/36 dėl papildomų laikinų priemonių, susijusių su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu (OL L 301, 2013 11 12, p. 13).

      (4)  2013 m. kovo 20 d. Gairės ECB/2013/4 dėl papildomų laikinų priemonių, susijusių su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu, ir kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2007/9 (OL L 95, 2012 4 5, p. 23).


title: 2012/345/ES: 2012 m. birželio 20 d. Valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas dėl Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimo

text:
29.6.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 169/60

         VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVŲ SPRENDIMAS
   2012 m. birželio 20 d.
   dėl Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimo
   (2012/345/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,
   atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 19 straipsnį,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 253 ir 255 straipsnius,
   kadangi:

               (1)

               keturiolikos Teisingumo Teismo teisėjų ir keturių generalinių advokatų kadencija baigiasi 2012 m. spalio 6 d. Keturiolika teisėjų ir keturi generaliniai advokatai turi būti paskirti į Teisingumo Teismą laikotarpiui nuo 2012 m. spalio 7 d. iki 2018 m. spalio 6 d.;

               (2)

               2012 m. balandžio 25 d. valstybių narių Vyriausybių atstovai Sprendimu 2012/244/ES (1) laikotarpiui nuo 2012 m. spalio 7 d. iki 2018 m. spalio 6 d. paskyrė vienuolika Teisingumo Teismo teisėjų ir tris generalinius advokatus;

               (3)

               siekiant užbaigti Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų dalinį keitimą, valstybių narių Vyriausybių atstovai į likusias pareigybes turėtų paskirti dar tris teisėjus ir vieną generalinį advokatą;

               (4)

               valstybių narių Vyriausybės pasiūlė pratęsti Teisingumo Teismo teisėjo Antonio TIZZANO įgaliojimus, paskirti Christopher VAJDA Teisingumo Teismo teisėju bei pratęsti Teisingumo Teismo generalinio advokato Paolo MENGOZZI įgaliojimus. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsniu įsteigtas komitetas pateikė nuomonę dėl pirmiau nurodytų kandidatų tinkamumo eiti Teisingumo Teismo teisėjų arba generalinių advokatų pareigas;

               (5)

               todėl du Teisingumo Teismo teisėjai ir vienas generalinis advokatas turėtų būti paskirti laikotarpiui nuo 2012 m. spalio 7 d. iki 2018 m. spalio 6 d. Likusi neužimta Teisingumo Teismo teisėjo pareigybė bus užimta vėliau,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Teisingumo Teismo teisėjais laikotarpiui nuo 2012 m. spalio 7 d. iki 2018 m. spalio 6 d. skiriami:

               Antonio TIZZANO

               Christopher VAJDA

         2.   Teisingumo Teismo generaliniu advokatu laikotarpiui nuo 2012 m. spalio 7 d. iki 2018 m. spalio 6 d. skiriamas Paolo MENGOZZI.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 20 d.

            Pirmininkas

         J. TRANHOLM-MIKKELSEN

      (1)  OL L 121, 2012 5 8, p. 21.


|

52007DP0066

2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tarpparlamentinių delegacijų ir jų narių skaičiaus

Oficialusis leidinys 301 E , 13/12/2007 p. 0102 - 0103

		P6_TA(2007)0066Tarpparlamentinių delegacijų ir jų narių skaičius2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tarpparlamentinių delegacijų ir jų narių skaičiausEuropos Parlamentas,- atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 188 straipsnį,- atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 10 d. Parlamento sprendimą dėl tarpparlamentinių delegacijų, delegacijų jungtiniuose parlamentiniuose komitetuose ir delegacijų parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose skaičiaus [1],- atsižvelgdamas į 2004 m. rugsėjo 14 d. Parlamento sprendimą dėl tarpparlamentinių delegacijų, delegacijų jungtiniuose parlamentiniuose komitetuose ir delegacijų parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose skaičiaus ir sudėties [2],1. nusprendžia pakeisti šių tarpparlamentinių delegacijų narių skaičių taip:Delegacijos ryšiams su Pietryčių Europos šalimis | 25 nariai, |Delegacijos ryšiams su Baltarusija | 19 narių, |Delegacijos ryšiams su Izraeliu | 25 nariai, |Delegacijos ryšiams su Palestinos Įstatymų Leidybos Taryba | 25 nariai, |Delegacijos ryšiams su Magrebo šalimis ir Arabų Magrebo Sąjunga, įskaitant Libiją | 25 nariai, |Delegacijos ryšiams su Mašreko šalimis | 23 nariai, |Delegacijos ryšiams su Persijos įlankos valstybėmis, įskaitant Jemeną | 19 narių, |Delegacijos ryšiams su Iranu | 21 narys, |Delegacijos ryšiams su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis | 42 nariai, |Delegacijos ryšiams su Kanada | 22 nariai, |Delegacijos ryšiams su Centrinės Amerikos šalimis | 26 nariai, |Delegacijos ryšiams su Andų bendrijos šalimis | 20 narių, |Delegacijos ryšiams su MERCOSUR | 28 nariai, |Delegacijos ryšiams su Japonija | 28 nariai, |Delegacijos ryšiams su Kinijos Liaudies Respublika | 39 nariai, |Delegacijos ryšiams su Pietryčių Azijos šalimis ir Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) | 22 nariai, |Delegacijos ryšiams su Korėjos pusiasaliu | 17 narių, |Delegacijos ryšiams su Australija ir Naująja Zelandija | 24 nariai, |Delegacijos ryšiams su Pietų Afrika | 17 narių; |2. nusprendžia Delegaciją ryšiams su Pietų Azijos šalimis ir Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacija (SAARC) padalyti į tris delegacijas ir nustatyti tokį kiekvienos iš jų narių skaičių:Delegacijos ryšiams su Pietų Azijos šalimis | 20 narių, |Delegacijos ryšiams su Indija | 22 nariai, |Delegacijos ryšiams su Afganistanu | 16 narių; |3. paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.[1] OL C 102 E, 2004 4 28, p. 635.[2] OL C 140 E, 2005 6 9, p. 49.--------------------------------------------------


title: 2014/95/ES: 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo

text:
19.2.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 48/9

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

   2013 m. lapkričio 20 d.
   dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo
   (2014/95/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 26 punktą,
   atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (2),
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjunga įsteigė Europos Sąjungos solidarumo fondą (toliau – Fondas), parodydama solidarumą su nelaimių ištiktų regionų gyventojais;

               (2)

               2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti Fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 1 mlrd. EUR ribos;

               (3)

               Reglamente (EB) Nr. 2012/2002 numatytos sąlygos, kuriomis galima mobilizuoti Fondo lėšas;

               (4)

               Rumunija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl sausros ir miškų gaisrų;

               (5)

               Vokietija, Austrija ir Čekija pateikė paraiškas mobilizuoti Fondo lėšas dėl potvynių,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   2013 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizuojama 400 519 089 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimtas Strasbūre 2013 m. lapkričio 20 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         M. SCHULZ

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (2)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.


title: 2012/278/ES: 2012 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nutraukiamas antisubsidijų tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių

text:
24.5.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 134/31

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2012 m. gegužės 23 d.
   kuriuo nutraukiamas antisubsidijų tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių
   (2012/278/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 14 straipsnį,
   pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Laikinosios priemonės

               (1)

               Europos Komisija (toliau – Komisija) Reglamentu (ES) Nr. 115/2012 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) tam tikroms importuojamoms Indijos (toliau – Indija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims nustatė laikinąjį kompensacinį muitą.

               (2)

               Tyrimas inicijuotas 2011 m. gegužės 13 d. (3) gavus 2011 m. kovo 31 d. Europos pramoninių tvirtinimo detalių instituto (EIFI) (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, vardu pateiktą skundą.

               (3)

               Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 21 konstatuojamojoje dalyje, atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d.–2011 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         1.2.   Tolesnė procedūra

               (4)

               Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias kompensacines priemones (toliau – pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

               (5)

               Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos ir prireikus laikinosios išvados buvo atitinkamai pakeistos.

               (6)

               Vėliau visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta nutraukti antisubsidijų tyrimą dėl tam tikrų importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių ir nerinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumų (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio galutinio faktų atskleidimo.

         2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

               (7)

               Po galutinio atskleidimo viena šalis pakartojo savo pastabas dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžties, pateiktos laikinojo reglamento 22 ir 23 konstatuojamosiose dalyse, teigdama, kad tam tikrų rūšių produktai turėtų būti neįtraukti į tiriamojo produkto apibrėžtąją sritį.

               (8)

               Tačiau atlikus tyrimą patvirtinta, kad skirtingų rūšių produktams taikoma nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžtis, jie pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir turį tą pačią galutinio naudojimo paskirtį, todėl jie priskiriami tai pačiai produktų kategorijai. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (9)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 22 ir 23 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         3.   SUBSIDIJAVIMAS

   3.1.   Įžanga

               (10)

               Laikinojo reglamento 24 konstatuojamojoje dalyje padaryta nuoroda į toliau nurodytas schemas, pagal kurias tariamai suteikiamos subsidijos:

                           a)

                           Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS);

                           b)

                           Išankstinių leidimų schema (ILS);

                           c)

                           Gamybos priemonių schema eksportui skatinti (GPESS);

                           d)

                           Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS);

                           e)

                           Tikslinių produktų schema (TPS);

                           f)

                           Eksporto kreditų schema (EKS);

                           g)

                           atleidimas nuo elektros mokesčio.

               (11)

               Sąjungos pramonei kilo abejonių, ar Komisija atsižvelgė į kai kurias subsidijavimo schemas, ir todėl nusprendė, kad, kaip nustatyta, Indijos gamintojų gautos subsidijos buvo nepakankamai įvertintos.

               (12)

               Atsakant į šį klausimą, pažymėtina, kad skunde buvo nurodyta daug nacionalinių ir vietos subsidijų schemų, kurios buvo įtrauktos į eksportuojantiems Indijos gamintojams pateiktą klausimyną ir kurias Komisija išnagrinėjo. Tačiau buvo nustatyta, kad atrinkti tirtieji eksportuojantys gamintojai gavo subsidijas tik pagal pirmiau 10 konstatuojamojoje dalyje išvardytas schemas.

               (13)

               Kadangi negauta jokių kitų pastabų, laikinojo reglamento 24–27 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

               (14)

               Pastabų dėl su TPS ir atleidimu nuo elektros mokesčio susijusių išvadų negauta. Dėl MSLS, ILS, GPESS ir EKS, bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pateikė išsamias pastabas. Dauguma šių pastabų yra susijusios su subsidijų sumų apskaičiavimu ir remiantis kai kuriomis pastabomis minėtas apskaičiavimas buvo šiek tiek pakoreguotas. Tačiau tokios pastabos neturėjo poveikio bendrosioms išvadoms dėl šių schemų, todėl šios išvados patvirtinamos. Pastabų taip pat gauta dėl EOĮS. Atsižvelgiant į šių pastabų dėl EOĮS poveikį, kaip apibendrinta 13–19 konstatuojamosiose dalyse, nebūtina iš naujo išsamiai vertinti kitų dėl pirmiau minėtų keturių schemų pateiktų pastabų.

         3.2.   Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS)

   3.2.1.   Bendrosios nuostatos

               (15)

               Primintina, kad, kaip nurodyta ir laikinojo reglamento 3.5 skirsnyje, pagrindinis į eksportą orientuotų įmonių (EOĮ) įsipareigojimas, nustatytas Užsienio prekybos politikoje 2009–2014 m., yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta, t. y. per ataskaitinį laikotarpį (5 metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų produktų bendrą vertę. Iš esmės, visos bendrovės, kurios įsipareigoja eksportuoti visas pagamintas prekes ar teikiamas paslaugas, gali būti steigiamos pagal EOĮS. Kita vertus, į eksportą orientuotos įmonės statusą turinčios bendrovės turi teisę gauti įvairių nuolaidų, išvardytų laikinojo reglamento 71 konstatuojamojoje dalyje. Šios nuolaidos – Indijos Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, ir yra lengvata, kuria naudojasi EOĮ. Pagal teisės aktus šios nuolaidos priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, ir dėl to laikomos individualiomis ir kompensuotinomis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą.

               (16)

               Laikinajame reglamente nurodyta, kad EOĮS negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo h ir i punktuose, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) išdėstytų griežtų taisyklių. Iš tikrųjų, nebuvo nustatyta, kad Indijos Vyriausybė taiko tikrinimo sistemą arba tvarką, kuri padėtų patvirtinti, ar netaikant muito ir (arba) pardavimo mokesčio įgytos žaliavos buvo panaudotos eksportuojamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais (žr. pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktą arba pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktą). Pagal taikomą tikrinimo sistemą siekiama prižiūrėti, kaip laikomasi grynųjų pajamų užsienio valiuta prievolės, o ne tikrinti importo, susijusio su eksportuojamų prekių gamyba, vartojimą.

               (17)

               Pagal taikomą tikrinimo sistemą siekiama prižiūrėti, kaip laikomasi grynųjų pajamų užsienio valiuta prievolės, o ne tikrinti importo, susijusio su eksportuojamų prekių gamyba, vartojimą. Po pirminio faktų atskleidimo nebuvo pateikta pagrįstų pastabų dėl pirmiau aprašyto EOĮS pobūdžio, ypač dėl veiksmingos tikrinimo sistemos nebuvimo ir schemos kompensuotinumo. Todėl laikinojo reglamento 78–81 konstatuojamosiose dalyse apibendrintos išvados dėl EOĮS patvirtinamos.

         3.2.2.   Viraj Profiles Limited pateikta informacija

               (18)

               Vienintelė atrinkta šalis, turinti EOĮ statusą, buvo Viraj Profiles Limited (toliau – Viraj). Šiam gamintojui pradiniame etape nustatyta EOĮ subsidijų norma buvo 2,73 % visos 3,2 % subsidijų normos. Viraj eksportas sudarė 87 % Indijos eksporto į Sąjungą apimties.

               (19)

               Kaip jau nurodyta laikinojo reglamento 77 konstatuojamojoje dalyje, Viraj pateikė išsamias pastabas dėl šios schemos. Susijęs eksportuojantis gamintojas teigė, kad pagal šią schemą apskaičiuota subsidija neatitinka pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies, pagal kurią kompensuotino muito suma neviršija kompensuotinų subsidijų, kurias faktiškai gavo bendrovė, sumos. Bendrovė tvirtino, kad todėl jai taikoma bendra subsidijos norma turėtų būti mažesnė nei 2 %, t. y. de minimis. Bendrovė pateikė išsamius apskaitos duomenis savo teiginiui pagrįsti.

               (20)

               Todėl šis teiginys buvo tinkamai nagrinėjamas. Viraj pateiktus išsamius apskaitos duomenis galima susieti su apskaitos duomenimis, patikrintais atliekant tikrinamąjį vizitą, ir šie duomenys rodo, kad iš tikrųjų tiriamuoju laikotarpiu bendrovės gauta kompensuotina lengvata buvo pervertinta. Todėl Viraj taikomas kompensacinis muitas buvo atitinkamai perskaičiuotas.

               (21)

               Taigi perskaičiavus buvo galutinai nustatyta 0,44 % Viraj taikoma EOĮS subsidijų norma. Įskaitant subsidijos normas, nustatytas pagal GPESS (perskaičiuota norma yra 0,05 %), EKS (perskaičiuota norma yra 0,12 %) ir atleidimą nuo elektros mokesčių (0,09 %), bendrovei Viraj galiausiai nustatyta bendra subsidijų norma buvo 0,7 %, t. y. žemiau de minimis ribos.

         3.2.3.   Sąjungos pramonės pastabos dėl galutinio atskleidimo

               (22)

               Po galutinio atskleidimo Sąjungos pramonė pateikė pastabas, teigdama, kad su Viraj skirtomis EOĮS išmokomis susijęs perskaičiavimas yra nepagrįstas ir netikslus. Ji tvirtino, kad Komisijos tyrimas yra neišsamus, nenuosekliai atliktas atsižvelgiant į praktiką, kurią institucijos dažnai taiko kompensuodamos šią schemą, ir kad atliekant tyrimą nebuvo atsižvelgta į kitus galimus scenarijus, pagal kuriuos Viraj galėjo netinkamai perleisti importuotus produktus, kuriems netaikomas muitas. Be to, Sąjungos pramonė teigė, kad, Viraj vėlai pateikus nekonfidencialias pastabas dėl pirminio faktų atskleidimo, buvo labai pažeista Sąjungos pramonės teisė į gynybą.

               (23)

               Dėl Viraj subsidijų skirtumo perskaičiavimo reikėtų patikslinti, kad šis eksportuojantis gamintojas įrodė, kad nustatytas laikinasis kompensacinis muitas viršijo faktiškai gautų kompensuotinų subsidijų sumą. Iš tikrųjų bendrovė įrodė, kad muitas, kurio nebereikės mokėti, pirmiau buvo pervertintas ir todėl atliekant galutinį skaičiavimą tai reikėjo ištaisyti. Būtų prieštaraujama pagrindinio reglamento 3 straipsnio nuostatoms kompensuojant tam tikrą finansinę paramą, kuri akivaizdžiai ir be abejonės negali būti laikoma lengvata, kuria naudojasi Viraj. Tačiau vis dar manoma, kad, kalbant apie tam tikrus sandorius, pagal šią schemą nagrinėjamajai bendrovei buvo suteiktos konkrečios subsidijos, kurios turėtų būti kompensuojamos. Todėl šis požiūris visiškai atitinka praktiką, kurią anksčiau institucijos taikė kompensuodamos šią schemą. Todėl EOĮS subsidijos skirtumo peržiūra visiškai atitinka pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 punktą.

               (24)

               Kalbant apie tariamai pažeistą Sąjungos pramonės teisę į gynybą, pažymėtina, kad Viraj pastabos dėl EOĮS subsidijos apskaičiavimo buvo įtrauktos į du viešus dokumentus, pateiktus prieš nustatant laikinąsias priemones, taip pat į du vėliau pateiktus dokumentus. Pirmasis ir pagrindinis dokumentas šiuo atžvilgiu, dėl kurio Komisija ėmė išsamiai nagrinėti šį klausimą ir galiausiai persvarstyti savo poziciją, buvo pateiktas 2011 m. gruodžio mėn., ir nuoroda į jį jau buvo padaryta laikinojo reglamento 77 konstatuojamojoje dalyje. Visi pirmiau minėti dokumentai buvo nedelsiant įtraukti į bylą suinteresuotosioms šalims susipažinti. Viraj pastabose dėl pirminio faktų atskleidimo buvo tik apibendrinama jau ankstesniuose dokumentuose išreikšta pozicija. Nors Viraj savo pastabų dėl pirminio faktų atskleidimo viešąją versiją iš tiesų pateikė vėlesniame etape, ją Komisija nedelsdama persiuntė Sąjungos pramonei, kuriai buvo suteiktas papildomas laikotarpis pastaboms pateikti.

               (25)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Sąjungos pramonės teiginiai turėjo būti atmesti.

         3.2.4.   Kiti subsidijų klausimai

               (26)

               Pastabų gauta ir dėl bendradarbiaujantiems neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams taikomo subsidijų skirtumo apskaičiavimo ir visoms kitoms bendrovėms taikomo subsidijų skirtumo apskaičiavimo. Be to, vienintelis eksportuojantis gamintojas, prašęs individualaus nagrinėjimo, reikalavo, kad į jo prašymą būtų atsižvelgta. Tačiau atsižvelgiant į toliau išdėstytas išvadas dėl priežastinio ryšio, galutinės pozicijos šiais klausimais priimti nebūtina.

         4.   SĄJUNGOS PRAMONĖ

               (27)

               Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos gamybos ir Sąjungos pramonės negauta, laikinojo reglamento 120–123 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         5.   ŽALA

   5.1.   Pirminės pastabos ir Sąjungos suvartojimas

               (28)

               Kadangi jokių pastabų dėl pirminių pastabų ir Sąjungos suvartojimo negauta, laikinojo reglamento 124–130 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         5.2.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

               (29)

               Viena šalis tvirtino, kad preliminari importo iš Indijos kainų raidos ir priverstinio kainų mažinimo analizė, pagrįsta vidutinėmis kainomis, yra netiksli, nes tariamai joje neatsižvelgta į nagrinėjamuoju laikotarpiu kas metus kitusią produkto asortimento įvairovę.

               (30)

               Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad duomenų apie kiekvienos rūšies produkto kainas turima tik tiriamuoju laikotarpiu, kuriam eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos gamintojų buvo paprašyta atsakant į klausimyną pateikti išsamų sandorių sąrašą. Todėl neturint duomenų apie kiekvienos rūšies produktą kitais nagrinėjamojo laikotarpio metais, tinkamą importo kainų raidos analizę galima atlikti remiantis tik vidutinėmis kainomis. Taip pat pažymėtina, kad susijusi šalis nepateikė jokių įrodymų, kodėl importo kainų raidos analizė yra klaidinga. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (31)

               Dėl priverstinio kainų mažinimo, primenama, kad kaip nurodyta laikinojo reglamento 134 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš Indijos importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamu koregavimu atsižvelgiant į galiojantį muitą ir išlaidas po importo.

               (32)

               Be to, kaip nurodyta laikinojo reglamento 135 konstatuojamoje dalyje, lygintos to paties prekybos lygmens sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos. Todėl šios šalies teiginys dėl priverstinio kainų mažinimo buvo atmestas.

               (33)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl importo iš nagrinėjamosios šalies negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 131–135 konstatuojamosios dalys.

         5.3.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

   5.3.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (34)

               Viena šalis teigė, kad laikinajame reglamente atlikta Sąjungos pramonės gamybos sumažėjimo analizė yra netiksli, nes, jos nuomone, gamybos apimties sumažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į nepanaudotus Sąjungos pramonės gamybos pajėgumus, kurių tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat buvo mažėjanti.

               (35)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad gamybos mažėjimas sutapo su pardavimo mažėjimu ir atsargų didėjimu. Dėl tokios padėties kai kurie Sąjungos gamintojai turėjo uždaryti kai kurias savo gamybos linijas; dėl to sumažėjo pajėgumų panaudojimas. Todėl šios šalies teiginys buvo atmestas.

               (36)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo negauta, laikinojo reglamento 137 ir138 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         5.3.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (37)

               Kadangi pastabų dėl Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raidos negauta, laikinojo reglamento 139 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

         5.3.3.   Augimas

               (38)

               Kadangi pastabų dėl augimo negauta, laikinojo reglamento 140 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

         5.3.4.   Užimtumas

               (39)

               Kadangi pastabų dėl užimtumo negauta, laikinojo reglamento 141 ir 142 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         5.3.5.   Vidutinės Sąjungos vieneto kainos

               (40)

               Kadangi pastabų dėl vidutinių Sąjungos vieneto kainų negauta, laikinojo reglamento 143 ir 144 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         5.3.6.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (41)

               Kadangi pastabų dėl pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą negauta, laikinojo reglamento 145–148 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         5.3.7.   Atsargos

               (42)

               Viena šalis prašė Komisijos vietoj indeksuotų rodiklių pateikti faktinius rodiklius, susijusius su atsargų kiekiais nagrinėjamuoju laikotarpiu, tvirtindama, kad taikant indeksavimą negalima pateikti pagrįstų pastabų ar įvertinti atsargų kiekį kaip Sąjungos pramonės pardavimo procentinę dalį.

               (43)

               Siekiant išsaugoti konfidencialumą, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 127 konstatuojamojoje dalyje, tam tikri mikro rodikliai, įskaitant atsargų, turėjo būti indeksuoti. Bet kuriuo atveju remiantis laikinojo reglamento 10 lentelėje pateiktu Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų indeksavimu galima aiškiai suprasti atsargų raidą nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl šis teiginys atmestas.

               (44)

               Kadangi kitų pastabų dėl atsargų negauta, laikinojo reglamento 149 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

         5.3.8.   Subsidijų skirtumo dydis

               (45)

               Primenama, kad buvo nustatyta, jog didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksportas sudaro 87 % Indijos eksporto į Sąjungą per TL nebuvo subsidijuojamas. Todėl subsidijuotas importas sudarė 13 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto iš Indijos į Sąjungą apimties. Atsižvelgiant į subsidijuoto importo iš Indijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti nereikšmingu.

         5.3.9.   Išvada dėl žalos

               (46)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad daugumos žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Todėl laikinojo reglamento 151–153 konstatuojamosiose dalyse padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje, patvirtinama.

         6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

   6.1.   Įžanga

               (47)

               Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 ir 6 dalis nagrinėta, ar dėl subsidijuoto Indijos kilmės importo Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su subsidijuotu importu nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui.

               (48)

               Kaip paaiškinta 18–21 konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad šio konkretaus didžiausio eksportuojančio Indijos gamintojo, kurio eksportas sudarė 87 % viso Indijos eksporto į Sąjungą per TL, subsidijų skirtumas buvo de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje, todėl atliekant šį tyrimą jis laikomas nesubsidijuotu. Todėl tik 13 % į Sąjungą per TL eksportuojamo Indijos nagrinėjamojo produkto kiekio buvo subsidijuota. Šio subsidijuoto importo rinkos dalis TL sudarė 2 %.

         6.2.   Subsidijuoto importo poveikis

               (49)

               Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 9 %, o Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo atitinkamai 14 % ir 21 %.

               (50)

               Dėl kainų nustatyta, kad dėl vidutinių subsidijuoto importo kainų buvo priverstinai mažinamos vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Tačiau jos buvo apytiksliai 12 % didesnės nei nesubsidijuotos Indijos bendrovės kainos.

               (51)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad jei dėl ribotos subsidijuoto importo iš Indijos kainomis, kurios buvo didesnės nei nesubsidijuoto importo, apimties pablogėjo žalinga Sąjungos pramonės padėtis, toks poveikis buvo labai ribotas.

         6.3.   Kitų veiksnių poveikis

   6.3.1.   Nesubsidijuotas importas iš Indijos

               (52)

               Bendra importo iš Indijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo – 65 %, todėl importo iš šios šalies užimama rinkos dalis padidėjo nuo 12,1 % iki 18,3 %. Vis dėlto, kaip paaiškinta anksčiau, nesubsidijuotas importas sudarė 87 % bendros eksporto iš Indijos per TL apimties ir TL jam teko 15 % rinkos dalies, palyginti su 2 % rinkos dalimi, tuo pačiu laikotarpiu tekusia subsidijuotam importui iš Indijos.

               (53)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos kainos iš viso sumažėjo 9 % ir visą laiką buvo mažesnės nei importo iš kitų pasaulio šalių kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tačiau reikėtų paminėti, kad, kaip paaiškinta 50 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos labiau dėl vidutinių nesubsidijuoto importo kainų nei dėl subsidijuoto importo kainų.

         6.3.2.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

               (54)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl kitų trečiųjų šalių negauta, laikinojo reglamento 161–165 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         6.3.3.   Ekonomikos krizė

               (55)

               Kadangi jokių pastabų dėl ekonomikos krizės poveikio Sąjungos pramonės patirtai žalai negauta, laikinojo reglamento 166–169 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         6.3.4.   Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto rodikliai

               (56)

               Kadangi pastabų dėl atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto rodiklių negauta, laikinojo reglamento 170 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

         6.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

               (57)

               Išnagrinėjus nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį itin padidėjo Indijos kilmės importo mažomis kainomis apimtis ir rinkos dalis. Taip pat nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos pramonė buvo priversta nuolat mažinti kainas Sąjungos rinkoje.

               (58)

               Tačiau, nustačius, kad didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksportas sudarė 87 % eksporto iš Indijos į Sąjungą per TL, nebuvo subsidijuojamas, laikoma, kad nebuvo galima galutinai nustatyti priežastinio ryšio tarp subsidijuoto importo, kuris sudarė tik 13 % viso iš Indijos eksportuojamo produkto kiekio, ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. Iš tiesų, atsižvelgiant į ribotą subsidijuoto Indijos eksporto apimtį, labai mažą jam tenkančią rinkos dalį (2 %) ir tai, kad tokio eksporto kainos buvo vidutiniškai 12 % didesnės nei nesubsidijuoto importo, negalima teigti, kad subsidijuotas eksportas iš Indijos galėtų daryti žalą Sąjungos pramonei.

               (59)

               Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, įskaitant nesubsidijuotą importą, importą iš kitų trečiųjų šalių, ekonomikos krizę ir atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto rodiklius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad Sąjungos pramonei žala veikiausiai padaryta dėl nesubsidijuoto importo iš Indijos, kuris sudarė 87 % viso eksporto iš Indijos į Sąjungą per TL ir buvo vykdytas daug mažesnėmis kainomis nei subsidijuotas importas.

         7.   ANTISUBSIDIJŲ TYRIMO NUTRAUKIMAS

               (60)

               Nenustačius reikšmingo priežastinio ryšio tarp subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, laikoma, kad kompensacinės priemonės nebūtinos ir todėl pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 2 dalį šis antisubsidijų tyrimas turėtų būti nutrauktas.

               (61)

               Apie tai pranešta skundo pateikėjui ir visoms kitoms suinteresuotosioms šalims, joms taip pat suteikta galimybė teikti pastabas. Pateiktos pastabos nepakeitė išvados, kad šis antisubsidijų tyrimas turėtų būti nutrauktas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Antisubsidijų tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, nutraukiamas.
   2 straipsnis
   Pagal Reglamentą (ES) Nr. 115/2012 garantijomis užtikrintos laikinųjų kompensacinių muitų sumos, nustatytos tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims, nerenkamos.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 23 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

      (2)  OL L 38, 2012 2 11, p. 6.

      (3)  OL C 142, 2011 5 13, p. 36.


title: 2013/629/ES: 2013 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos sudarymo

text:
31.10.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 289/12

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2013 m. spalio 22 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos sudarymo
   (2013/629/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 79 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsnio antros pastraipos 6 dalies a punktu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
   kadangi:

               (1)

               pagal Tarybos sprendimą 2013/156/ES (1)2013 m. balandžio 19 d. pasirašytas Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimas dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos (toliau – Susitarimas) su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

               (2)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas;

               (3)

               Susitarimu įsteigiamas jungtinis readmisijos komitetas, kuris gali priimti savo darbo tvarkos taisykles. Šiuo atveju tikslinga numatyti supaprastintą Sąjungos pozicijos priėmimo procedūrą;

               (4)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius tos valstybės narės nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra joms privalomas ar taikomas;

               (5)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimas dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos Pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 23 straipsnio 2 dalyje nustatytą pranešimą (2).
   3 straipsnis
   Komisija, padedama valstybių narių ekspertų, atstovauja Sąjungai jungtiniame readmisijos komitete, įsteigtame pagal Susitarimo 19 straipsnį.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2013 m. spalio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  OL L 87, 2013 3 27, p. 1.

      (2)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.