title: 2010/545/ES: 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos teisinio bendradarbiavimo institucijos (Eurojusto) 2008 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
25.9.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/206

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2010 m. gegužės 5 d.
   dėl Europos teisinio bendradarbiavimo institucijos (Eurojusto) 2008 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2010/545/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Eurojusto 2008 finansinių metų galutines metines ataskaitas,
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Eurojusto 2008 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Eurojusto atsakymais (1),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2010 m. vasario 16 d. rekomendaciją (5827/2010 – C7-0061/2010),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir Sutarties dėl ES veikimo 319 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą Nr. 2002/187/TVR (3), įkuriantį Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais, ypač į jo 36 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje (4), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A7-0093/2010),

               1)

               pritaria Eurojusto 2008 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2)

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Eurojusto administracijos direktoriui, Tarybai, Komisijai bei Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Jerzy BUZEK

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 304, 2009 12 15, p. 131.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 63, 2002 3 6, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.


title: 1996 m. gruodžio 6 d. Tarybos Sprendimas dėl ekonominių ir socialinių struktūrų pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę (MEDA) reformos pagalbinių finansinių ir techninių priemonių orientacinių programų gairių patvirtinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31996D0706

Oficialusis leidinys L 325 , 14/12/1996 p. 0020 - 0026

		Tarybos Sprendimas1996 m. gruodžio 6 d.dėl ekonominių ir socialinių struktūrų pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę (MEDA) reformos pagalbinių finansinių ir techninių priemonių orientacinių programų gairių patvirtinimo(96/706/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1488/96 dėl finansinių ir techninių priemonių, remiančių (MEDA) ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos – Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę [1], ypač į jo 9 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi Komisijai būtina atsižvelgti į Audito Rūmų ataskaitų apie Viduržemio jūros regiono partnerių bendradarbiavimą išvadas ir rekomendacijas;kadangi Reglamento (EB) Nr. 1488/96 9 straipsnis numato, kad Taryba Komisijos siūlymu patvirtina orientacinių programų gaires, kurios apibrėžia svarbiausius bendradarbiavimo su Viduržemio jūros regiono partneriais tikslus;kadangi 1995 m. kovo 8 d. Komisija pateikė komunikatą "Europos Sąjungos Viduržemio jūros regiono politikos stiprinimas – pasiūlymai dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės įgyvendinimo";kadangi Barselonos deklaracijoje buvo įkurta Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystė, skirta priimti iššūkius, su kuriais susiduria regionas,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisPatvirtinamos ekonominių ir socialinių struktūrų pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę reformos pagalbinių finansinių ir techninių priemonių orientacinių programų (MEDA orientacinės programos) gairės, pateikiamos šio sprendimo priede.2 straipsnisŠios gairės persvarstomos kartu su Reglamentu (EB) Nr. 1488/96, kaip numatyta jo 15 straipsnio 6 dalyje.3 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Jis įsigalioja paskelbimo dieną.Priimta Briuselyje, 1996 m. gruodžio 6 d.Tarybos varduPirmininkasD. Spring[1] OL L 189, 1996 7 30, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASMEDA ORIENTACINIŲ PROGRAMŲ GAIRĖS1. Reglamentu (EB) Nr. 1488/96 įsteigta programa (toliau – MEDA programa) – tai pagrindinis Europos bendrijos finansinis instrumentas Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystei įgyvendinti. Pagrindinis programos tikslas – skatinti ir remti Viduržemio jūros regiono partnerių ekonominių ir socialinių struktūrų reformą, visų pirma rengiantis laisvai prekybai su Europos bendrija.2. MEDA programa įsteigta gerbiant demokratijos principus ir teisinę valstybę, taip pat žmonių teises ir pagrindines laisves, kurie yra jos pagrindiniai elementai ir kurių pažeidimas pateisintų atitinkamų priemonių ėmimąsi.Dvišaliais protokolais įgyta patirtis3. MEDA programa skirta vystyti patirtį, įgytą veikiant perorientuotos Viduržemio jūros regiono politikos instrumentus, t. y. dvišalius finansinius protokolus ir regioninio bendradarbiavimo priemones. Po keturių finansinių protokolų su Viduržemio jūros regiono partneriais kartų tapo būtina bandyti tobulinti bendradarbiavimo veiklos vykdymo sistemą. Jei norima, kad MEDA programa gebėtų priimti žymiai suintensyvėjusio bendradarbiavimo metamą iššūkį, tiek naujose, tiek esamose srityse, būtina didinti programos lankstumą. To reikia siekiant išvengti bendradarbiavimo pastangų išsisklaidymo per plačioje veikloje ir per daugelį naudos gavėjų bei suteikti lengvatų skubiam ir veiksmingam įsipareigojimų bei kreditų mokėjimo įgyvendinimui. MEDA programa taip pat turi gebėti prisitaikyti, kai įgyjama patirties ja įgyvendinant ir Viduržemio jūros regiono partnerių poreikiams bei prioritetams besiplėtojant pagal socialinius bei ekonominius iššūkius. Visų pirma, turėtų būti išlaikytas pakankamai didelis nesusisietajai biudžetinei paramai orientacinėms programoms skiriamų sumų lankstumas, kad finansinės išmokos būtų suderintos su reformų tempu ir pasiekta makroekonominės stabilizacijos pažanga.Daugiamečių programų rengimas4. Ypatingą MEDA programų lankstumą reikia papildyti aiškia programų rengimo metodika, kad planavimas ir įgyvendinimas būtų veiksmingesni. Ypač būtina apytikriai informuoti partnerius apie išteklius, kurie bus skirti per ateinančius metus. Toks daugiamečių programų rengimas padidins vidutinės trukmės politinį poveikį turinčių intervencijų galimybes. Reglamente (EB) Nr. 1488/96 (toliau – MEDA reglamentas) nurodyta orientacinė 3424,5 mln. ECU suma laikotarpiui nuo 1995 m. iki 1999 m. [1], kuri turi būti paskirstyta tarp dvišalių programų ir regioninės programos. Orientacinės MEDA programos turėtų nustatyti veiklą, kuri padeda siekti platesnių partnerystės tikslų. Tačiau svarbus naujo programų rengimo metodo principas yra tas, kad jas galima persvarstyti pagal vykdymo pažangą, kartu su orientaciniais dvišaliais finansiniais asignavimais. Bus stengiamasi užtikrinti viešumą, pakankamą projekto stebėseną ir bendrą veiklos, vykdomos naudojant biudžeto išmokas, tinkamumą.Strateginės intervencijos5. Sėkminga Viduržemio jūros regiono partnerių socialinė ekonominė plėtra galiausiai priklausys nuo jų pačių pastangų. Taigi, tam, kad būtų veiksmingos, orientacinės programos turi būti grindžiamos bendru ekonominių, socialinių ir politinių iššūkių, su kuriais susiduria kiekvienas partneris ir regionas apskritai, supratimu. Todėl būtina išankstinė MEDA programos sėkmės sąlyga – reguliarus ir turiningas dialogas tiek dvišaliu, tiek regioniniu lygiu. Orientacinės programos sutelks dėmesį į ribotą skaičių prioritetinių sektorių, kurie bus nustatyti pasitarus su šiomis šalimis, taip pat ir koordinuojant su valstybių šalių ir kitų rėmėjų dvišalėmis pastangomis, visų pirma tose srityse, kuriose Bendrija gali įnešti didžiausią indėlį pasitelkdama savo patirties ir įgūdžių išteklius. Siekdama šio tikslo Komisija pasirūpins būtinu programų rengimo ir jų įgyvendinimo koordinavimu su valstybėmis narėmis ir kitais rėmėjais, kad būtų užtikrinta geriausia sinergija su atitinkama jų veikla ir intervencijomis. Komisija ir valstybės narės artimai konsultuosis projektuodamos ir rengdamos orientacines programas ir formuluojant atskirus projektų pasiūlymus. Kiekviena orientacinė programa ir projekto pasiūlymas turi turėti nuorodą į atitinkamas ankstesnės patirties ir rezultatų studijas.6. Kadangi Komisija siekia tvarios ekonominės ir socialinės plėtros tikslo, atlikdama orientacinių programų analizę ir nurodydama bei rengdama bendradarbiavimo programas, ji atidžiai svarstys aplinkosauginės pusiausvyros, finansinio ir ekonominio gyvybingumo, tvarumo, lyčių atsiliepimų ir vietinių institucijų (įskaitant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bei technologijos perdavimo institucijas) pajėgumo klausimus. Analizuodama toliau Komisija atidžiai apsvarstys ankstesnės Bendrijos veiklos ir valstybių narių bei kitų rėmėjų remiamų veiksmų veiksmingumą. Tokios tikslinės grupės kaip vargingiausi gyventojų sluoksniai, moterys ir jaunimas, turėtų sulaukti ypatingo analizės dėmesio. Dvišaliu lygiu MEDA programa teiks paramą partneriams pereinamosios ekonomikos ir socialinės bei ekonominės pusiausvyros stiprinimo srityse. Poveikio aplinkai įvertinimo formos bus reikalingos atitinkamiems dvišalių ir regioninių programų projektams pagal šios srities Bendrijos teisės aktus. Kai reikia, pagal MEDA reglamento II priedą Komisija turėtų įtraukti į projekto pasiūlymą atitinkamą sąlygotumą ir užtikrinti Bretton Woods kriterijų laikymąsi.7. i) Regiono ekonomikos susiduria su bendru darbo vietų kūrimo ir pragyvenimo lygio kėlimo iššūkiu didelio demografinio augimo fone. Būtinas plėtros spartėjimas gali būti pasiektas tik didesniu konkurencingumu pasaulio ekonomikoje. Tai reikalauja gerinti, inter alia, partnerių novatoriškumo gebą. Palaipsniui įdiegusios laisvą prekybą, Vyriausybės turi palikti erdvės privataus sektoriaus skatinamam augimui ir užsienio investicijoms. Patikimą makroekonominę vadybą turi papildyti į augimą ir investicijas orientuota ekonominė politika ir norminė bazė. Orientacinėse programose planuojant intervencijas bus atsižvelgiama į kiekvienos ekonomikos savybes.ii) Ekonomikos augimą turi lydėti didesnė socialinė sanglauda. Išlieka pagrindinių paslaugų, pvz., švietimo, sveikatos apsaugos, socialinės apsaugos tinklų, apgyvendinimo ir vandens prieigos nelygybė, kuri mažina žymios partnerių gyventojų dalies išgyvenimo galimybes ir turi neigiamą poveikį ilgalaikėms augimo perspektyvoms. Šie poreikiai turi būti skubiai patenkinti gerinant paslaugų kokybę ir jų suteikimo veiksmingumą. Strateginės intervencijos būtinos bendrai žmoniškųjų išteklių plėtrai, nes tai yra didžiausias regiono ateities turtas. Pavyzdžiui, jaunimo ir moterų integracija į darbo vietas yra svarbus regiono socialinės plėtros veiksnys.Dvišalės ir regioninės programos turi papildyti viena kitą8. Parama bus teikiama per MEDA reglamente nurodytas priemones. Be to, iš vykstančio dialogo su partneriais tapo įmanoma parengti toliau pateikiamas bendrąsias gaires.9. Dvišaliu ir regioniniu lygiu vykdoma veikla turi būti papildanti viena kitą ir (arba) palaikanti viena kitą, kad politinis ir ekonominis MEDA programos poveikis būtų tvarus ir veiksmingiau siekiama Barselonos deklaracijoje bendrai užsibrėžtų tikslų. Remdamasi nuosava patirtimi Sąjunga mano, kad jos partnerių būsimos sėkmės ir stabilumo laidas – didesnis tarpusavio bendradarbiavimas ekonomikos, socialinių reikalų ir politikos srityse. Kliūčių pašalinimas paskatins masto ekonomiką ir sudarys geresnes rinkos galimybes, taip paskatindamas investicijas, palengvindamas keitimąsi idėjomis ir didindamas tarpusavio supratimą. Regioninė orientacinė programa atspindės Barselonos proceso pažangą imantis veiksmų daugiašaliu lygiu ekonomikos srityje, kaip nustatyta suderintoje deklaracijoje, ir sustiprins decentralizuoto bendradarbiavimo veiklą. Tačiau regioninė veikla nepakeis dvišalės veiklos finansavimo. Kiekviena orientacinė dvišalė programa aprėps informaciją apie visą veiklą, finansuojamą pagal bet kokią Bendrijos regioninę bendradarbiavimo programą, kuri turi ar turės įtakos konkrečiai šaliai partnerei.Decentralizuotas metodas10. Siekdama veiksmingiau pasiekti tikslinius gyventojų sluoksnius ir išplėsti įvairių pilietinės visuomenės dalių, įtrauktų į Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės taikymo sritį, dalyvavimą MEDA programoje, Komisija sieks rengti ir vykdyti savo veiklą kartu su veikiančiaisiais subjektais, kurie yra tiesiogiai susiję arba turi būtinos patirties sėkmingai parengti ir įgyvendinti intervencijas. Komisija kreips didelį dėmesį į stropią tokių programų vadybą ir periodinę jų poveikio apžvalgą.Dvišalės orientacinės programos11. Kalbant apie dvišales programas, prioritetai turi būti nustatyti atsižvelgiant į kiekvienos šalies ekonomikos ir visuomenės plėtros etapą, taip pat ir į institucijų pajėgumą. Atsižvelgiant į bendradarbiavimo susitarimų sudarymą ar įgyvendinimą, orientacinės programos turi būti rengiamos atsižvelgiant į Viduržemio jūros regiono partnerių poreikius, jų gebėjimą panaudoti lėšas ir struktūrinės reformos pažangą, taip pat ir į jų nustatytus prioritetus, ypač tuos, kurie paaiškėja iš ekonominio dialogo išvadų ir pačių bendradarbiavimo susitarimų. Bus dedamos didelės pastangos skatinti programas, kurios galėtų prisidėti plėtojant demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms. Tarp finansinei paramai teikti tinkamos ekonominės ir socialinės plėtros aspektų ir sričių, pirmaisiais MEDA programos metais pagrindiniai dvišalių orientacinių programų tarp Bendrijos ir atskirų Viduržemio jūros regiono partnerių požymiai yra tokie:12. Dėl Mahrebo:- parama Marokui turi būti grindžiama dviem pagrindinėmis viena kitą papildančiomis kryptimis. Pirmoji skirta socialinės ekonominės pusiausvyros gerinimui per kaimo plėtros, vandens tiekimo ir socialinių paslaugų plėtros, visų pirma švietimo ir sveikatos apsaugos, priemones. Šiuo aspektu būtina atsižvelgti ir į šiaurės provincijų poreikius. Antroji kryptis susijusi su parama pareinamajai ekonomikai Bendradarbiavimo susitarimo įgyvendinimo kontekste ir visų pirma aprėpia biudžetinę paramą vidutinės trukmės makroekonominio stabilizavimo strategijai ir plačioms struktūrinėms reformoms, taip pat ir įmonių konkurencingumo didinimo priemonėms;- parama Tunisui turi būti grindžiama dviem pagrindinėmis viena kitą papildančiomis kryptimis. Pirmoji skirta paramai pareinamajai ekonomikai Bendradarbiavimo susitarimo įgyvendinimo kontekste ir daugiausia aprėpia tokią veiklą: biudžetinę paramą ekonomikos reformoms, pagalbą ekonomikos kėlimui (įskaitant finansinio sektoriaus plėtrą), vidaus investicijų skatinimas profesinio mokymo ir ekonomikos infrastruktūros modernizavimo programa. Antroji kryptis – socialinės pusiausvyros stiprinimas – visų pirma numato veiklą, remiančią kaimo sričių plėtrą ir darbo vietų kūrimą, įskaitant mažųjų įmonių kūrimą;- intervencijos padėti Alžyrui turi būti grindžiamos dviem pagrindinėmis viena kitą papildančiomis sritimis. Pirmoji skirta remti socialinės ekonominės pusiausvyrą tobulinant socialinės gerovės instrumentus, kad per trumpą laiką būtų patenkinti svarbiausieji socialiniai poreikiai ir sukurtos darbo vietos, taip pat – remti aprūpinimo būstu sektorių. Turi būti imamasi ir aplinkosaugos priemonių. Antrąją kryptį sudaro parama pereinamajai ekonomikai per struktūrinio derinimo, mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) kūrimosi skatinimo programas, pramoninio restruktūrizavimo ir modernizavimo bei finansų sektoriaus plėtros programa.13. Dėl Mašreko:- parama Egiptui turi būti grindžiama dviem pagrindinėmis viena kitą papildančiomis kryptimis. Didžiąją finansinio bendradarbiavimo dalį turi sudaryti socialinės pusiausvyros stiprinimas. Jis aprėpia socialinės plėtros fondo rėmimą paslaugoms gerinti, skurdui mažinti ir darbo vietoms kurti, kartu vykdant pradinio lavinimo reformos programą. Turi būti imamasi ir aplinkosaugos priemonių. Antrąją kryptį sudaro parama pereinamajai ekonomikai, aprėpianti pramonės modernizavimo programą, profesinio mokymo ir finansinio sektoriaus gilinimo bei platinimo programą;- bendradarbiavimą su Jordanija daugiausią turėtų sudaryti struktūrinio koregavimo programa, kuri turi teikti būtiną biudžetinę paramą, skirtą stabilizuoti esamą didelį makroekonominį disbalansą ir skatinti struktūrines ekonomikos reformas, atsižvelgiant į jautriausius socialinius sektorius. Gali būti vykdomos ir kitos operacijos, pvz., įmonių skatinimo rizikinio kapitalo sukūrimas. Socialinių reikalų srityje gali būti imamasi profesinio rengimo priemonių, taip pat ir aplinkos apsaugos veiklos;- Libanui skirtoje programoje parama toliau turėtų būti teikiama rekonstrukcijos procesui. Socialinės ekonominės pusiausvyros srityje didžiausią dėmesį reikia skirti valstybės administravimo gebos tvirtinimui, įskaitant vietines institucijas ir valstybinių tarnybų veiksmingumą. Taip pat reikalingos intervencijos vandens ir aplinkos apsaugos sektoriuje. Dėl pereinamosios ekonomikos reikia remti rekonstrukciją, privataus sektoriaus skatinimą, rizikinį kapitalą, profesinį mokymą ir sertifikavimo priemones;- Sirijos atveju, siekiant padėti palaipsnei ekonomikos liberalizacijai, bendradarbiavimo dėmesys telkiamas į administravimo, ypač viešųjų paslaugų ir socialinių tarnybų, savivaldos ir centrinių ministerijų stiprinimą. Tuo turi būti siekiama dviejų tikslų: sudaryti palankesnę aplinką privačiam sektoriui ir pagerinti gyventojų gyvenimo sąlygas. Parama taip pat turėtų būti teikiama bankininkystės sektoriui modernizuoti;- nuo 1993 m. Europos Sąjunga buvo didžiausias Palestinos Vyriausybės finansinis partneris. Svarbiausias šio bendradarbiavimo tikslas buvo skatinti Palestinos ekonomiką, kad sumažėtų jos priklausomybė nuo Izraelio, vystant jos gamybinę bazę ir padedant jai integruotis į regiono ir tarptautinę prekybą. Pagalbos prioritetai turi būti pagrindinės infrastruktūros rekonstrukcija ir atkūrimas, taip pat parama Palestinos institucijų kūrimo procesui ir privataus sektoriaus plėtrai.14. Turkijos programos prioritetai bus intervencijos, susijusios su būtina ekonomine adaptacija ir parama socialinėms paslaugoms bei aplinkosaugai, o bendrasis tikslas – remti muitų sąjungos įkūrimą. Taigi, reikia imtis priemonių skatinti MVĮ konkurencingumą ir plėtoti administravimą per institucijų bendradarbiavimą. Be to, reikia vykdyti projektus ir programas aplinkosaugos srityje. Socialinių sektorių veikla turi sutelkti dėmesį į vargingųjų poreikius, švietimą ir sveikatos apsaugą.Parama pereinamajai ekonomikai15. Viduržemio jūros regiono šalims partnerėms reikalinga pagalba pasirengti laisvai prekybai su Bendrija ir pakelti pragyvenimo lygį. Platesnis Bendrijos intervencijų tikslas bus didinti partnerių ekonomikų konkurencingumą, siekiant tvarios ekonominės plėtros, visų pirma per eksporto veiklos rodiklių pagerinimą.Šiuo tikslu pagalba bus teikiama visų pirma tokiose srityse:- palankios aplinkos sukūrimas stiprinant makroekonominę bazę ir teisės aktų bei institucijų, būtinų konkurencinei rinkos ekonomikai, sukūrimas, kas yra būtinas ekonomikos ir socialinės plėtros pagrindas. Šiuo tikslu struktūrinio koregavimo operacijos turėtų būti remiamos artimai bendradarbiaujant su Bretton Woods institucijomis, kai partneriai jau įgyvendina būtinas reformas;- reikiamos teisinės ir administracinės bazės sukūrimas, kuri būtų stabili, patikima ir atitiktų Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės tikslus;- prekybos skatinimas, įskaitant paramą muitų ir netiesioginio apmokestinimo srityje, standartų ir veterinarijos bei fitosanitarijos normų suderinimas, taip pat ir eksporto skatinimo programos;- teisės aktų ir standartų suderinimas ir institucijų stiprinimas aplinkosaugos srityje;- finansinė sektoriaus plėtra per paramą politikos lygiu ir parama stiprinant centrinius bankus, kuriant komercinius bankus ir plečiant bei gilinant finansines rinkas; ypatingas dėmesys bus teikiamas vidaus indėliams ir investicijoms stimuliuoti, taip pat investicijoms į regioną, ypač europinėms, skatinti. Ypač svarbu gerinti finansinių paslaugų prieigą, visų pirma – privačioms MVĮ;- verslo rodiklių gerinimas, visų pirma modernizuojant MVĮ, verslo konsultacijomis, mokymu ir informavimu taip pat agituojant ir skatinant kurti naujas;- verslo bendradarbiavimas tarp Europos ir Viduržemio jūros regiono įmonių, ypač MVĮ, per, pvz., tinklų kūrimą, bendras įmones, licencijavimą, franšizės paslaugas, subrangą ir specializuotus paslaugų centrus;- privatizacijos skatinimas, siekiant užtikrinti veiksmingą nuosavybės, vadybos ir kontrolės perdavimą privačiam sektoriui;- bendradarbiavimas energetikos, transporto, vandens ir telekomunikacijų sektoriuose dėl politikos, infrastruktūros ir tinklų tarpusavio sujungimo ir sąveikumo, paslaugų teikimo kokybės gerinimo ir kainos mažinimo, pramoninis bendradarbiavimas, įskaitant pramonines zonas ir mokslinių tyrimų bei technologinės plėtros;- parama smulkiosioms įmonėms, siekiant skatinti verslininkus ir padėti integruoti visus visuomenės segmentus į ekonomikos augimo procesą;- žmoniškųjų išteklių plėtra gerinant vadybą, tikslų parinkimą ir profesinio bei vadovų mokymo kokybę;- partnerių inovacijų sistemų gerinimas tobulinant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pajėgumą bei technologijos perdavimo mechanizmus ir paramą atitinkamos nacionalinės inovacijų politikos plėtrai.Socialinės ekonominės pusiausvyros stiprinimas16. Siekiant sumažinti pereinamosios ekonomikos artimiausios perspektyvos išlaidas ir geriau parengti visuomenes ateičiai, itin svarbu, kad šį procesą lydėtų atitinkamos socialinės politikos priemonės.- Kaimo plėtra išlieka pagrindinė kovos su skurdu ir gyvenimo kokybės skirtumo tarp kaimo ir miesto gyventojų didėjimo išvengimo strategija. Didelė Viduržemio jūros regiono partnerių gyventojų dalis lieka kultūriškai ir ekonomiškai susijusi su kaimu. Augantis masinis išvykimas į miesto rajonus gali turėti rimtas socialines, politines ir aplinkosaugines pasekmes. Žemės ūkio veiksmingumo didinimas turi suvaidinti svarbų vaidmenį gerinant kaimo pragyvenimo lygį, lygiai taip pat, kaip ir mažų bei smulkių įmonių kūrimasis. Reikalingos ir tikslinės programos, skirtos pagrindiniams poreikiams, pvz., pagrindinėms sveikatos apsaugos ir švietimo paslaugoms, vandens tiekimui ir kanalizacijai, taip pat ir energetikai.- Ypatingas dėmesys turėtų būti kreipiamas aplinkos pusiausvyrai šalyse partnerėse išsaugoti, remiant aplinkosaugos įvertinimo, vadybos, įstatymų leidybos ir vykdymo priežiūros srities pajėgų didinimą. Palūkanų subsidijos gali būti suteikiamos Europos investicijų banko paskoloms, taip sumažinant aplinkosaugos projektų aplinkos gerinimo išlaidas.- Turėtų būti remiamos gyvenimo sąlygų kaimo vietovėse gerinimo programos, įskaitant, tam tikrais atvejais, socialinės saugos tinklų plėtrą prevencine įdarbinimo politika ir kovos su skurdu priemonėmis. Tai gali būti padaryta per socialinį fondą, kuris skatina darbo vietų kūrimą nepasiturintiems socialiniams sektoriams ir taip pat remia tikslines sveikatos apsaugos ir švietimo priemones. Pagalba gali būti teikiama socialinės politikos formulavimui, ypač sveikatos ir bedarbystės draudimo bei pensijų sistemų srityse.- Turėtų būti remiamas socialinės infrastruktūros ir socialinių paslaugų teikimo tobulinimas. Kaip strateginio tikslo sumažinti gyventojų augimą dalis gali būti finansuojama pirmoji medicinos pagalba. Taip pat turėtų būti remiamas aprūpinimo atitinkamu būstu skatinimas.- Turėtų būti remiamas švietimo ir mokymo srities paslaugų teikimo gerinimas, ypač susijęs su mergaičių ir moterų pradiniu švietimu ir profesiniu lavinimu, ypač kaimo vietovėse.- Priemonės, skatinančios didesnį bendradarbiavimą žuvininkystės ir tvaraus jūros išteklių eksploatavimo srityje.Pilietinės visuomenė kūrimas17. Pilietinės visuomenės kūrimą reikėtų remti priemonėmis, skirtomis skatinti pagarbą žmogaus teisėms, demokratizacijai ir teisinei valstybei. Parama tokioms priemonėms gali aprėpti decentralizuotą bendradarbiavimą. Reikia stimuliuoti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srities bendradarbiavimą, suvedant privačius ir valstybinius veikiančiuosius subjektus. Remtina kultūrinė veikla, skatinanti dialogą ir mainus tarp kultūrinių grupių ir tinklų. Viduržemio jūros regioną aprėpianti informacinė ir ryšių veikla turėtų būti stiprinama plėtojant tikrąją Europos ir Viduržemio jūros regiono informacinę visuomenę. Socialiniai partneriai ir nevyriausybinės organizacijos turėtų būti paskatintos imtis aktyvaus vaidmens.Regioninės orientacinės programos gairės18. Regioninis bendradarbiavimas turi papildyti dvišalį bendradarbiavimą ir būti skirtas trims pagrindinėms Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės sritims. Tarp finansinei paramai teikti tinkamos ekonominės ir socialinės plėtros aspektų ir sričių, paminėtų Barselonos deklaracijoje ir MEDA reglamento II priede, pagrindiniai dabartinių regioninių orientacinių programų tarp Bendrijos ir Viduržemio jūros regiono partnerių požymiai yra nurodyti toliau. Turi būti tinkamai atsižvelgta į pažangą, padarytą susitikimuose, organizuotose Barselonos tarpministerinės konferencijos paskesnių priemonių kontekste. Bendrasis tikslas turi būti skatinti geresnį supratimą tarp partnerių per tinkamesnį susipažinimą su regioninėmis problemomis, politikos, ekonomikos, socialinėje ir kultūros srityse, lengvinti keitimąsi geriausia metodika ir perduoti patirtį bei skatinti jungtinius bendrų interesų projektus. Be to, Europos Sąjunga toliau teiks paramą Vidurio Rytų taikos procesui.19. Politikos srities dvišalėmis programomis, vykdant MEDA reglamento taikymo srities priemones, parama gali būti teikiama:- demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms plėtrai,- Vyriausybinių institucijų skaidrumo ir veiksmingumo tobulinimui,- pasitikėjimui didinti, kad regione būtų padidintas stabilumas.20. Ekonomikos ir finansų srityje parama bus teikiama pasirengti laisvai prekybai, skatinant konkurencingumą ir lengvinant pereinamosios ekonomikos laikotarpį, visų pirma muito mokesčių reglamentų, kilmės taisyklių, statistikos, normų ir veterinarijos bei fitosanitarijos normų, taip pat ir bankininkystės bei vertybinių popierių rinkų srityse.Reikiamų priemonių bus imtasi transporto, energetikos (kur Europos ir Viduržemio jūros regiono energetikos forumas bus koordinacinis instrumentas), telekomunikacijų bei informacijos technologijos, regioninio bendradarbiavimo, turizmo, aplinkosaugos, mokslo bei technologijos, vandens bei žvejybos srityse. Taip pat bus remiamas mokslinių tyrimų ir plėtros centrų bei ekonomikos subjektų tinklų kūrimas siekiant padėti patirties perdavimui ir bendrų įmonių bei verslo galimybių plėtrai.21. Socialinių reikalų ir kultūros sferoje Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono partnerių pilietinių visuomenių mainų decentralizuotos programos bus įgyvendintos akademinėje, žiniasklaidos, vietos valdžios, technologijos ir kitose bendrų interesų srityse.Bus imamasi papildomų priemonių, pvz., dialogų, bendrų interesų projektų ar tinklų kūrimo, kaip nustatyta pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės programą, skirtų remti vietos valdžią, kultūrinį dialogą, žiniasklaidą, jaunimo mainus, pilietinės visuomenės mainus. Bus stiprinama mokslinių tyrimų ir technologijos plėtra, technologijų perdavimas, informacijos ir ryšių veikla, remiantis modernia informacine technologija.Ir galiausiai, gali būti teikiama techninė pagalba, kurios tikslas – kova su narkotikais, terorizmu ir tarptautiniais nusikaltimais. Priemonės gali būti skirtos keitimuisi informacija ir patirtimi, duomenų suderinamumui ir teisinių sistemų stiprinimui.Periodiniai persvarstymai ir ex post įvertinimas22. Komisija skirs didžiulį dėmesį stropiai dvišalių ir regioninių orientacinių programų ir per jas finansuojamų atskirų projektų bei programų vadybai. Jos bus periodiškai persvarstomos ir įvertinamos po įvykdymo. Tokia analizė aprėps įvertinimą, kiek buvo pasiekti saviti tikslai, įvairios veiklos ekonominį veiksmingumą ir rentabilumą, taip pat ir jų įnašą į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę bendrai. Ypatingas dėmesys taip pat bus skiriamas tam, kaip orientacinės programos ir projektai sprendė pagrindines problemas, nurodytas šiose gairėse. Tokios analizės rezultatai bus pranešti valstybėms narėms.[1] 1995 m. birželio 12 d. Kanų Europos Taryba pritarė 4685 mln. laikotarpiuiECU dydžio Viduržemio jūros regiono trečiųjų šalių bendrajam finansiniam biudžetui nuo 1995 m. iki 1999 m. Didžiąją jo dalį sudaro 3424,5 mln. ECU MEDA programa. Likusi dalis skirta konkretiems šalių protokolams ir teminėms biudžeto eilutėms.--------------------------------------------------


title: 2008/518/EB: 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros sąskaitų uždarymo

text:
15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/119

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   2007 m. balandžio 24 d.
   dėl 2005 finansinių metų Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros sąskaitų uždarymo
   (2008/518/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros 2005 finansinių metų galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros 2005 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos rekomendaciją (5711/2007 – C6-0080/2007),
   atsižvelgdamas į EB sutartį ir ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 1994 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2062/94 dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros įsteigimo (4), ypač į jo 14 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6-0105/2007),

               1.

               pažymi, kad Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros 2004 ir 2005 finansinių metų galutinėse metinėse ataskaitose buvo pateikti šie duomenys:
               2004 ir 2005 finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaitos duomenys

                           (tūkst. EUR)

                           2005

                           2004

                              Pajamos

                           Bendrijos subsidijos

                           12 209

                           9 542

                           Kitos subsidijos

                           150

                           66

                           Kitos pajamos

                           66

                           111

                           PHARE pajamos

                           340

                           121

                              Iš viso pajamų (a)

                              12 765

                              9 840

                              Išlaidos

                              Darbuotojai. Biudžeto I antraštinė dalis

                                       —

                                       Mokėjimai

                           3 435

                           3 379

                                       —

                                       Perkelti asignavimai

                           75

                           60

                              Administracija. II antraštinė biudžeto dalis

                                       —

                                       Mokėjimai

                           1 052

                           966

                                       —

                                       Perkelti asignavimai

                           331

                           248

                              Einamoji veikla. Biudžeto III antraštinė dalis

                                       —

                                       Mokėjimai (1)

                           4 589

                           2 426

                                       —

                                       Perkelti asignavimai

                           2 213

                           2 549

                              PHARE išlaidos

                                       —

                                       Mokėjimai

                           133

                           0

                                       —

                                       Perkelti asignavimai

                           206

                           0

                              Iš viso išlaidų (b)

                              12 035

                              9 628

                              Finansinių metų (c = a – b) rezultatas(2)

                              730

                              212

                           Perkelti ir panaikinti asignavimai

                           404

                           887

                           Pakartotiniam naudojimui skirtos sumos, nepanaudotos ankstesniais finansiniais metais

                           0

                           0

                           Nepanaudoti RO (PHARE II) asignavimai

                           0

                           144

                           2002 m. panaikinti mokėjimai įsipareigojimams

                           0

                           0

                           Valiutų keitimo kurso skirtumai

                           0

                           0

                           Komisijai grąžintina PHARE suma

                           0

                           -39

                           Koreguojamieji įrašai

                           24

                           3

                              Finansinių metų rezultatas, neatsižvelgiant į ekonominius patikslinimus (d)

                              1 158

                              1 208

                           Likutis, perkeltas iš ankstesnių finansinių metų

                           -779

                           -1 987

                              Bendras rezultatas, neatsižvelgiant į ekonominius patikslinimus (d)

                              379

                              -779

                           Susigrąžintinos biudžeto pajamos

                           0

                           Kitos susigrąžintinos pajamos

                           0

                           Ilgalaikio turto įsigijimas

                           171

                           57

                           Amortizacija

                           -161

                           -174

                           Atsargos

                           0

                           -6

                           Ilgalaikio turto nurašymas

                           0

                           -91

                           Amortizacija

                           0

                           88

                           Įvairios išlaidos

                           -34

                           EB kompensuotinas bendras 2005 m. biudžeto rezultatas

                           -379

                           PHARE III. Gautas išankstinis finansavimas

                           -206

                           Skirtas išankstinis finansavimas

                           -314

                           Ilgalaikės gautinos sumos

                           4

                           Biudžeto išlaidų patikslinimas

                           1 990

                           Pajamų patikslinimas

                           -806

                           Kaupimo operacijų atstatymas

                           1 585

                           Sumokėtos sumos, perkeltos iš 2004 m. į 2005 m.

                           -2 453

                              Ekonominiai patikslinimai (f)

                              -571

                              -161

                              Finansinių metų likutis (e + f)

                              587

                              -940

                              Šaltinis. Agentūros duomenys. Šioje lentelėje pateikiami apibendrinti Agentūros metinių ataskaitų duomenys.

               2.

               pritaria Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros 2005 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serija).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL C 266, 2006 10 31, p. 19.

      (2)  OL C 312, 2006 12 19, p. 24.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

      (4)  OL L 216, 1994 8 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1112/2005 (OL L 184, 2005 7 15, p. 5).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.


title: 2004 m. balandžio 29 d. Komisijos sprendimas, nustatantis pereinamojo laikotarpio priemones, kurias Kipras ir Estija taikys dėl gyvūninės kilmės šalutinių produktų sudeginimo arba laidojimo vietoje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1774/2002tekstas svarbus EEE

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32004D0467

Oficialusis leidinys L 160 , 30/04/2004 p. 0001 - 0003

		Komisijos sprendimas2004 m. balandžio 29 d.nustatantis pereinamojo laikotarpio priemones, kurias Kipras ir Estija taikys dėl gyvūninės kilmės šalutinių produktų sudeginimo arba laidojimo vietoje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1774/2002(tekstas svarbus EEE)(2004/467/EB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sutartį, ypač į jos 2 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo aktą, ypač į jo 42 straipsnį,kadangi:(1) Pagal 2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 174/2002, nustatantį sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms [1], gali būti leista išskirtinėmis aplinkybėmis taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas dėl gyvūninės kilmės šalutinių produktų šalinimo juos sudeginant arba laidojant vietoje. Minėtas reglamentas taip pat nustato, kad neleidžiama taikyti leidžiančių nukrypti nuostatų gyvūnų, kurie įtariami užsikrėtę užkrečiamąja spongiformine encelofatija (USE) arba oficialiai patvirtinti užsikrėtę USE, atžvilgiu.(2) 2003 m. gegužės 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 811/2003, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1774/2002, dėl draudimo šerti žuvis tos pačios rūšies perdirbtomis žuvimis, gyvūninės kilmės atliekų laidojimo ir deginimo bei nustatantis tam tikras pereinamojo laikotarpio priemones [2] nustato Reglamentu (EB) Nr. 1774/2002 nustatytų leidžiančių nukrypti nuostatų, susijusių su gyvūninės kilmės šalutinių produktų šalinimu sudeginant arba laidojant vietoje, įgyvendinimo taisykles.(3) 2004 m. gegužės 1 d. Kipras ir Estija neturės veikiančių gyvūninės kilmės šalutinių produktų surinkimo sistemų, kurioms esant dvi naujosios valstybės narės galėtų laikytis nustatytų taisyklių dėl gyvūninės kilmės šalutinių produktų šalinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1774/2002. Dėl to tam, kad Kiprui ir Estijai būtų leista toliau deginti ir laidoti vietoje gyvūninės kilmės šalutinius produktus iki 2005 m. sausio 1 d., būtina nustatyti pereinamojo laikotarpio priemones.(4) Pereinamuoju laikotarpiu Kipras ir Estija turėtų imtis reikiamų priemonių, neleidžiančių kilti pavojui žmonių ar gyvūnų sveikatai bei aplinkai. Taigi, reikėtų taikyti atitinkamas nukrypti leidžiančių nuostatų, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 1774/2002, dėl gyvūninės kilmės šalutinių produktų šalinimo sudeginant ar laidojant vietoje įgyvendinimo taisykles, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 811/2003.(5) Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,NUSPRENDĖ:1 straipsnis1. Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 4 straipsnio 2 dalies, 5 straipsnio 2 dalies ir 6 straipsnio 2 dalies, Kipras ir Estija gali leisti iki 2005 m. sausio 1 d. savo teritorijose deginti ar laidoti vietoje gyvūninės kilmės produktus.2. Straipsnio 1 dalyje minėta leidžianti nukrypti nuostata netaikoma 1 kategorijos medžiagoms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 174/2002 4 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje.2 straipsnisKipras ir Estija, leisdamos deginti ar laidoti vietoje, kaip nustatyta šio sprendimo 1 straipsnyje, imasi visų reikiamų priemonių, neleidžiančių kilti pavojui žmonių ar gyvūnų sveikatai bei aplinkai, pagal Reglamento (EB) Nr. 811/2003 6 ir 9 straipsniuose nustatytas įgyvendinimo taisykles. Kipras ir Estija informuoja Komisiją apie priemones, kurių imtasi, iki 2004 m. gegužės 1 d.3 straipsnisŠis sprendimas taikomas tik tuo atveju, jei įsigalioja Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos Stojimo sutartis, ir tik nuo jos įsigaliojimo dienos.Sprendimas taikomas iki 2005 sausio 1 d.Priimta Briuselyje, 2004 m. balandžio 29 d.Komisijos varduDavid ByrneKomisijos narys[1] OL L 273, 2002 10 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 688/2004 (OL L 112, 2004 4 19, p. 1).[2] OL L 117, 2003 5 13, p. 14.--------------------------------------------------


title: 2013/614/ES: 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl bendrosios įmonės Artemis 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
16.11.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/334

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   2013 m. balandžio 17 d.
   dėl bendrosios įmonės Artemis 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2013/614/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į bendrosios įmonės Artemis 2011 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl bendrosios įmonės Artemis 2011 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su bendrosios įmonės atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 12 d. rekomendaciją (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 74/2008 dėl bendrosios įmonės Artemis įsteigimo siekiant įgyvendinti įterptųjų kompiuterinių sistemų jungtinę technologijų iniciatyvą (4), ypač į jo 11 straipsnio 4 dalį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0087/2013),

               1.

               patvirtina bendrosios įmonės Artemis vykdomajam direktoriui, kad bendrosios įmonės 2011 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, bendrosios įmonės Artemis vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 6, 2013 1 10, p. 1.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 30, 2008 2 4, p. 52.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA

      2013 m. balandžio 17 d.
      su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl bendrosios įmonės Artemis 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
      EUROPOS PARLAMENTAS,

                  —

                  atsižvelgdamas į bendrosios įmonės Artemis 2011 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl bendrosios įmonės Artemis 2011 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su bendrosios įmonės atsakymais (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 12 d. rekomendaciją (05755/2013 – C7-0040/2013),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 74/2008 dėl bendrosios įmonės Artemis įsteigimo siekiant įgyvendinti įterptųjų kompiuterinių sistemų jungtinę technologijų iniciatyvą (4), ypač į jo 11 straipsnio 4 dalį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) 185 straipsnyje, ypač į jo 94 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0087/2013),

                  A.

                  kadangi 2007 m. gruodžio mėn. dešimties metų laikotarpiui buvo įsteigta bendroji įmonė Artemis (toliau – Bendroji įmonė), kurios paskirtis – apibrėžti ir įgyvendinti pagrindinių technologijų, susijusių su įterptosiomis kompiuterinėmis sistemomis įvairiose taikymo srityse, vystymo mokslinių tyrimų darbotvarkę siekiant skatinti Europos konkurencingumą ir tvarumą ir sudaryti sąlygas naujų rinkų atsiradimui bei visuomenei naudingam technologijų taikymui,

                  B.

                  kadangi Bendroji įmonė savarankiškai pradėjo veikti 2009 m. spalio mėn.,

                  C.

                  kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog Bendrosios įmonės 2011 finansinių metų metinės finansinės ataskaitos yra patikimos,

                  D.

                  kadangi Audito Rūmai pateikė sąlyginę nuomonę dėl Bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo,

                  E.

                  kadangi dešimties metų laikotarpiui numatytas didžiausias Sąjungos įnašas į Bendrosios įmonės biudžetą sudaro 420 000 000 EUR, kurie turi būti išmokėti iš septintosios mokslinių tyrimų bendrosios programos biudžeto,

         Biudžeto ir finansų valdymas

                  1.

                  pažymi, kad pradiniame 2011 m. biudžete buvo 46,6 milijono EUR veiklos asignavimų ir kad buvo priimtas taisomasis biudžetas, kuriuo veiklos asignavimai buvo sumažinti iki 18 600 000 EUR; taip pat pažymi, kad veiklos įsipareigojimų asignavimų panaudojimo lygis buvo 100 % (dėl to, kad veiklos asignavimai buvo sumažinti iki 18 600 000 EUR), o mokėjimų asignavimų lygis buvo tik 51 %;

                  2.

                  yra susirūpinęs dėl to, kad Bendroji įmonė gavo Audito Rūmų sąlyginę nuomonę dėl finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo remiantis tuo, kad ji negalėjo įvertinti, ar ex post audito strategija suteikia pakankamą patikinimą dėl atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo; ragina Bendrąją įmonę biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateikti veiksmų planą, kaip ji ketina įveikti minėtą galimą patikinimo trūkumą; tikisi, kad Audito Rūmai, atlikę nepriklausomus auditus, galės biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateikti nuomonę apie Bendrosios įmonės ex post audito strategijos veiksmingumą;

                  3.

                  primena, kad Bendroji įmonė 2010 m. priėmė ex post audito strategiją, kuri yra pagrindinė atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo kontrolės priemonė, ir kad jos įgyvendinimas pradėtas 2011 m.; pažymi, kad projektų išlaidų deklaracijų auditas buvo perduotas valstybių narių nacionalinėms finansavimo institucijoms (NFI), tačiau su NFI pasirašytuose administraciniuose susitarimuose nėra nustatytos su šiais auditais susijusios praktinio pobūdžio priemonės; taip pat atkreipia dėmesį į Bendrosios įmonės atsakymą, kad dėl įvairių finansinių planų ir nacionalinių taisyklių, kurie taikomi įvairiose valstybėse narėse, ex post auditą galima atlikti tik baigtų projektų atveju; ji taip pat prašo informuoti apie atliktų auditų rezultatus; dar kartą ragina Bendrąją įmonę nedelsiant padidinti ex ante kontrolės kokybę, ypač dotacijų valdymo srityje; reikalauja informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie šių Bendrosios įmonės atliktų ex post auditų rezultatus;

                  4.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad priešingai nei nustatyta Bendrosios įmonės finansinėse taisyklėse, Bendrosios įmonės 2011 m. biudžete nėra atspindėti veiklos išlaidų diferencijuoti mokėjimų asignavimai;

                  5.

                  apgailestauja dėl palyginti žemo veiklos mokėjimų asignavimų įvykdymo lygio: pagal 2008, 2009 ir 2010 m. kvietimus teikti pasiūlymus metų pabaigoje jis siekė atitinkamai 86 %, 53 % ir 18 %; pažymi, kad valstybių narių lygmeniu buvo vėluojama pasirašyti nacionalinius susitarimus dėl dotacijų; yra susirūpinęs dėl žemo biudžeto įvykdymo lygio ir dėl susijusios Bendrosios įmonės veiklos; ragina Europos Parlamentui pateikti išsamią išvardytų trūkumų šalinimo pažangos ataskaitą su konkrečiais pasiūlymais, kaip palaipsniui būtų galima pagerinti įvykdymo lygį;

                  6.

                  neigiamai vertina tai, kad Graikija, užuot suteikusi nacionalinį finansavimą, savo nacionalinius įnašus graikų Artemis projektų naudos gavėjams finansuoja iš Sąjungos struktūrinių fondų ir kad Bendroji įmonė patvirtino Graikijos tolesnį dalyvavimą Artemis projektuose, tačiau ji nefinansuoja Graikijos naudos gavėjų, kadangi remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1083/2006 (6) gaunant bendrą finansavimą iš Sąjungos struktūrinių fondų negalima gauti paramos iš kitų Sąjungos finansinių priemonių; prašo, kad Komisija kuo greičiau informuotų biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją dėl šios padėties teisėtumo;

                  7.

                  pažymi, kad Audito Rūmai pastebėjo, jog Bendroji įmonė naudoja neautomatišką mokėjimų asignavimų perkėlimą į kitus finansinius metus, tačiau tai daroma neturint Valdybos sprendimo, kaip to reikalaujama finansinių taisyklių 10 straipsnio 1 dalyje, taip pat kad iš ankstesnių metų perkelti mokėjimų asignavimai nėra skiriami nuo einamųjų metų mokėjimų asignavimų;

         Kvietimai teikti pasiūlymus

                  8.

                  atsižvelgia į tai, kad faktinis įgyvendinimas ir numatytoji kvietimų teikti pasiūlymus vertė sudaro 244 000 000 EUR arba 58 % bendro veiklos išlaidoms padengti numatyto 420 000 000 EUR biudžeto;

         Vidaus kontrolės sistemos

                  9.

                  pripažįsta, kad 2011 m. Bendroji įmonė dėjo dar daugiau pastangų diegdama ir vykdydama veiksmingas finansų, apskaitos ir valdymo kontrolės procedūras; pažymi, kad apskaitos pareigūnas patvirtino naudojamas finansines ir apskaitos sistemas, bet dar nepatvirtino susijusių veiklos procedūrų, kuriomis remiantis yra gaunama finansinė informacija, visų pirma procedūros, pagal kurią teikiama informacija apie išlaidų deklaracijų, gautų iš nacionalinių institucijų, patvirtinimą ir apmokėjimą; primena, kad būtinos papildomos pastangos, ypač įgyvendinant vidaus kontrolės standartus, taip pat primena, kad Bendroji įmonė savarankiškai pradėjo veikti 2009 m. spalio mėn.;

         Vidaus auditas

                  10.

                  pažymi, kad 2011 m. pabaigoje dar nebuvo įsteigtas Bendrosios įmonės vidaus audito skyrius; primena, kad nuo 2010 m. Komisijos vidaus audito tarnyba yra Bendrosios įmonės vidaus auditorius ir kad ji atliko rizikos vertinimą bei Bendrosios įmonės valdybai pateikė 2012–2014 m. strateginį audito planą; pripažįsta, kad steigiant vidaus audito skyrių taip pat reikia atsižvelgti į Bendrosios įmonės dydį;

                  11.

                  pažymi, kad Bendrosios įmonės finansų taisyklės oficialiai dar nebuvo pakeistos siekiant įtraukti nuostatą dėl Komisijos vidaus auditoriaus įgaliojimų, susijusių su visu bendru biudžetu;

         Metinė veiklos ataskaita

                  12.

                  pažymi, kad informacija apie Bendrosios įmonės operacijų rezultatus metinėje veiklos ataskaitoje yra pateikta, tačiau joje nėra vidaus kontrolės sistemos efektyvumo ir veiksmingumo vertinimo. Be to, nustatyti šie metinės veiklos ataskaitos trūkumai:

                              —

                              su ex post audito strategijos įgyvendinimu susijusi turima informacija nėra pakankama, kad būtų galima padaryti išvadą, ar ši pagrindinė kontrolės priemonė yra veiksminga, todėl turėjo būti pateikta išlyga,

                              —

                              nebuvo pateikta informacijos apie apskaitos pareigūno atliekamą finansinių ir apskaitos sistemų dalinį patvirtinimą,

                              —

                              nustatyta nepaaiškinamų skirtumų tarp biudžeto vykdymo skaičių, įtrauktų į metinės veiklos ataskaitos mokėjimų įsipareigojimų rezultatus, ir į galutines finansines ataskaitas įtrauktų biudžeto vykdymo skaičių;

         Kiti valdymo klausimai

                  13.

                  pažymi, kad 2011 m. Bendroji įmonė parengė veiklos tęstinumo planą ir padarė pažangą formalizuodama IT saugumo politiką, tačiau darbas turi būti tęsiamas toliau siekiant užbaigti veiklos atkūrimo po ekstremaliųjų įvykių planą;

                  14.

                  apgailestauja dėl to, kad, priešingai nei nustatyta bendrosios įmonės Artemis finansinėse taisyklėse, nacionalinės finansavimo institucijos dar nedeklaravo jokių išankstinio finansavimo mokėjimų banko palūkanų;

                  15.

                  palankiai vertina tai, kad Bendrosios įmonės ir Belgijos institucijų susitarimas su priimančia valstybe dėl administracinių patalpų, privilegijų ir imunitetų ir kitos teiktinos pagalbos buvo pasirašytas 2012 m. vasario 3 d.;

         Kiti klausimai

         Galimas sujungimas su ENIAC

                  16.

                  mano, kad reikėtų atlikti sujungimo su bendrąja įmone ENIAC ekonominės naudos analizę ir Europos Parlamentą informuoti apie šio vertinimo rezultatus; šiame pranešime turėtų būti išdėstyti galimi šio sujungimo privalumai ir trūkumai;

                  17.

                  pakartoja savo raginimą Audito Rūmams per pagrįstą laikotarpį Parlamentui pateikti specialiąją ataskaitą bendrais klausimais, kurių kyla dėl bendrųjų įmonių pobūdžio ir kuriuos turėtų spręsti tos organizacijos kartu su savo partneriais tam, kad užtikrintų papildomą šių įmonių naudą ir efektyvų Sąjungos mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos programų vykdymą; be to, pažymi, kad į tą ataskaitą reikėtų įtraukti bendrųjų įmonių steigimo ir struktūros veiksmingumo vertinimą.

         (1)  OL C 6, 2013 1 10, p. 1.

         (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

         (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

         (4)  OL L 30, 2008 2 4, p. 52.

         (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

         (6)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.


title: 2013 m. spalio 28 d. Tarybos sprendimas 2013/533/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/392/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger)

text:
30.10.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 288/68

         TARYBOS SPRENDIMAS 2013/533/BUSP
   2013 m. spalio 28 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/392/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi,

               (1)

               2012 m. liepos 16 d. Taryba priėmė Sprendimą 2012/392/BUSP (1), kuris nustoja galioti 2014 m. liepos 15 d.;

               (2)

               dabartinė orientacinė finansavimo suma numatyta laikotarpiui iki 2013 m. spalio 31 d.;

               (3)

               todėl Sprendimas 2012/392/BUSP turėtų būti iš dalies pakeistas, kad jame būtų numatyta orientacinė finansavimo suma likusiam laikotarpiui iki 2014 m. liepos 15 d.;

               (4)

               EUCAP Sahel Niger bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo 2012/392/BUSP 13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

      „1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta su EUCAP Sahel Niger susijusioms išlaidoms padengti laikotarpiu nuo 2012 m. liepos 16 d. iki 2013 m. spalio 31 d., yra 8 700 000 EUR.
      Orientacinė finansavimo suma, skirta su EUCAP Sahel Niger susijusioms išlaidoms padengti laikotarpiu nuo 2013 m. lapkričio 1 d. iki 2014 m. liepos 15 d., yra 6 500 000 EUR.“

   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2013 m. spalio 28 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  2012 m. liepos 16 d. Tarybos sprendimas 2012/392/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) (OL L 187, 2012 7 17, p. 48).


title: 2012/555/ES: 2012 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, V skirsnis – Audito Rūmai

text:
17.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/104

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2012 m. gegužės 10 d.
   dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, V skirsnis – Audito Rūmai
   (2012/555/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

               —

               atsižvelgdamas į 2010 finansinių metų Europos Sąjungos metines ataskaitas (COM(2011) 473 – C7-0260/2011) (2),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų metinę 2010 m. atlikto vidaus audito ataskaitą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2010 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais (3),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2010 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 10 dalį, 317, 318 ir 319 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0091/2012),

               1.

               patvirtina Audito Rūmų Generaliniam sekretoriui, kad Audito Rūmų 2010 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ombudsmenui bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL L 64, 2010 3 12.

      (2)  OL C 332, 2011 11 14, p. 1.

      (3)  OL C 326, 2011 11 10, p. 1.

      (4)  OL C 332, 2011 11 14, p. 134.

      (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/105

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2012 m. gegužės 10 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį, V skirsnis – Audito Rūmai
   Europos Parlamentas,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

               —

               atsižvelgdamas į 2010 finansinių metų Europos Sąjungos metines ataskaitas (COM(2011) 473 – C7-0260/2011) (2),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų metinę 2010 m. atlikto vidaus audito ataskaitą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2010 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais (3),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2010 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 10 dalį, 317, 318 ir 319 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0091/2012),

               1.

               pabrėžia, kad Audito Rūmų finansinių ataskaitų auditą 2010 m. atliko išorės auditorius; pažymi, kad savo ataskaitoje išorės auditorius pateikė šią išvadą: „Mūsų nuomone, šie finansinės atskaitomybės dokumentai, atsižvelgiant į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias minėto Tarybos reglamento įgyvendinimo taisykles, ir Europos Sąjungos apskaitos taisykles, tiksliai ir teisingai atspindi Europos Audito Rūmų finansinę būklę 2010 m. gruodžio 31 d. ir tą dieną pasibaigusių finansinių metų pinigų srautus.“ (6);

               2.

               vis dėlto pažymi, kad tai vadinamasis klasikinis auditas, kurį atliekant tikrinama, „(…) ar finansinės operacijos buvo tinkamai užregistruotos ir atskleistos, ar jos buvo teisėtai ir tvarkingai vykdomos ir valdomos, siekiant ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo“ (Išorės auditoriaus ataskaitos 1 punkto trečia pastraipa); pageidauja, kad ateityje atliekant auditus būtų atsižvelgiama į rezultatyvumo rodiklius ir į tikslus;

               3.

               prašo pagerinti atliktų vidaus auditų skaičiaus ir tipų santraukos kokybę, taip pat suformuluotas rekomendacijas ir su jomis susijusius tolesnius veiksmus, taip pat prašo, kad ši santrauka būtų informatyvesnė ir tinkamesnė;

               4.

               pažymi, kad 2010 m. Audito Rūmai turėjo iš viso 148 600 000 EUR įsipareigojimų asignavimų (2009 m. –188 000 000 EUR) ir kad šių asignavimų panaudojimo lygis pasiekė 93 %, (2009 m. buvo 92,1 %); pabrėžia, kad Audito Rūmų biudžetas yra vien tik administracinis, 80 % jo lėšų išleidžiama padengti išlaidoms, susijusioms su institucijoje dirbančiais asmenimis, ir 20 % – išlaidoms, susijusioms su pastatais, kilnojamuoju turtu, įranga, ir įvairioms su veikla susijusioms išlaidoms;

               5.

               pažymi, kad pagal 1 antraštinę dalį „Institucijoje dirbantys asmenys“ numatyto biudžeto įvykdymo lygis padidėjo nuo 87,6 % 2009 m. iki 92,3 % 2011 m.; taip pat 2010 m. panaudota 98 % pagal 2 antraštinę dalį „Pastatai, kilnojamasis turtas, įranga ir kitos veiklos išlaidos“ numatytų asignavimų;

               6.

               palankiai vertina tai, kad po pertvarkos Audito Rūmai 500 000 EUR sumažino metines apsaugos paslaugų išlaidas, užtikrindami veiksmingesnį paslaugų teikimą ir geresnę rizikos kontrolę;

               7.

               ragina Europos kovos su sukčiavimu tarnybą (OLAF) pagreitinti tyrimą, susijusį su įtarimais dėl pažeidimų, apie kuriuos Audito Rūmai pranešė OLAF 2010 m.;

               8.

               palankiai vertina tai, kad Audito Rūmai jau patikslino savo narių elgesio kodeksą ir kad dabar kodekse numatyta, kad narių finansinių interesų deklaracijos turi būti skelbiamos internete;

               9.

               pažymi, kad Audito Rūmai 2010 m. paskelbė dvi metines ataskaitas ir 40 specialiųjų metinių ataskaitų (2009 m. – 37), 14 specialiųjų ataskaitų (2009 m. – 18) ir šešias nuomones (2009 m. – 1); primygtinai siūlo, kad Audito Rūmai per pagrįstą laikotarpį įvertintų savo išvadų, pateiktų specialiosiose ataskaitose, poveikį ir įgyvendinimą ir apie nustatytus faktus informuotų Biudžeto kontrolės komitetą;

               10.

               mano, kad, norint našiai ir tinkamai panaudoti išteklius ir užtikrinti visuomenės pasitikėjimą Sąjungos institucijomis, labai svarbu nustatyti interesų konfliktus ir jų išvengti; laukia Audito Rūmų specialiosios ataskaitos dėl interesų konfliktų valdymo Europos aviacijos saugos agentūroje, Europos cheminių medžiagų agentūroje, Europos maisto saugos tarnyboje ir Europos vaistų agentūroje, kurią planuota pateikti iki 2012 m. birželio mėn. pabaigos;

               11.

               džiaugiasi profesionaliu ir maloniu Audito Rūmų ir Biudžeto kontrolės komiteto bendradarbiavimu; šiomis aplinkybėmis džiaugiasi Audito Rūmų veiksmais, kurių, Parlamentui paprašius, jie ėmėsi siekdami pagerinti savo vaidmenį ir daryti platesnio masto ir didesnį poveikį, kad jų nuomonės ir ataskaitos būtų veiksmingesnės ir naudingesnės ir jų sistemos ir procedūros būtų patikimesnės, ir kad taip būtų stiprinama abiejų institucijų sąveika;

               12.

               palankiai vertina gerą Audito Rūmų ir Biudžeto kontrolės komiteto bendradarbiavimą sprendžiant bendrųjų įmonių 2010 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo klausimą; ragina Audito Rūmus biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateikti specialią ataskaitą apie bendrųjų įmonių įsteigimo veiksmingumą ir jų papildomą naudą efektyviai vykdant Sąjungos mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos programas;

               13.

               primena, kad Audito Rūmai buvo priėmę 2009–2012 m. laikotarpio strategiją ir nustatę šiuos tikslus: 1) maksimaliai padidinti bendrą auditų poveikį ir 2) didinti efektyvumą geriausiai panaudojant išteklius; džiaugdamasis pažymi, kad Audito Rūmai 2010 m. įgyvendino šiuos prioritetus (7):

                           —

                           pasiektas tikslas per metus parengti 12–15 veiklos audito ataskaitų,

                           —

                           sukurti nauji produktai: naujos sudėties Komisijai skirtas dokumentas apie riziką ir iššūkius (Nuomonė Nr. 1/2010) ir nauja sistema, skirta atsižvelgimo į Audito Rūmų rekomendacijas ataskaitoms rengti nuo 2012 m.,

                           —

                           persvarstytos Audito Rūmų vidaus taisyklės, siekiant supaprastinti sprendimų priėmimą, įsteigiant kolegijas ir sustiprinant valdymą,

                           —

                           nustatyti išsamūs veiklos rezultatų rodikliai,

                           —

                           dar labiau patobulintas ES biudžeto vykdymo metiniam auditui taikomas metodas (patikinimo pareiškimas), grindžiamas vidaus analitikų, kuriems padėjo išorės ekspertai, rekomendacijomis,

                           —

                           keletas etatų iš pagalbos tarnybų buvo perkelti į audito tarnybą;

               14.

               džiaugiasi, kad audito užduotims skirtų darbo vietų skaičius išaugo 6 % (8);

               15.

               pažymi, kad 2010 m. Audito Rūmuose dirbo 889 pareigūnai, 48 sutartininkai ir 17 komandiruotųjų nacionalinių ekspertų; 557 pareigūnai priskirti audito kolegijoms, iš kurių 123 – narių kabinetams; pageidauja, kad ateityje į metinę veiklos ataskaitą būtų įtraukiama lentelė, kurioje būtų pateikiami išsamūs duomenys apie visus turimus Audito Rūmų žmogiškuosius išteklius ir kurioje šie duomenys būtų pateikiami pagal kategoriją, pareigų lygį, lytį, dalyvavimą kvalifikacijos kėlimo kursuose ir pilietybę;

               16.

               mano, kad, siekiant dar labiau gerinti Audito Rūmų veiklą, kur kas daugiau Audito Rūmų pareigūnų turėtų specializuotis atlikti audito užduotis ir vykdyti išimtinai šias užduotis; tikisi, kad ateityje bus daugiau darbuotojų, atliekančių šias užduotis;

               17.

               taip pat pažymi, kad Audito Rūmai iš viso atliko 376 audito vizitus, iš kurių 351 – į valstybes nares ir 25 – į kitas valstybes (į Prancūziją – 52, į Vokietiją – 38, į Jungtinę Karalystę – 32, į Italiją – 30; į Ispaniją – 26, į Nyderlandus – 23, į Švediją – 15, į Portugaliją – 14, į Graikiją – 13, į Daniją – 12; į Liuksemburgą – 11, į Vengriją – 10, į Lenkiją – 10);

               18.

               ragina Audito Rūmus į savo būsimas darbo programas įtraukti sistemingą tolesnių veiksmų, susijusių su konkrečiais atliktais auditais, stebėjimą po tam tikro laikotarpio siekiant įvertinti pažangą;

               19.

               yra patenkintas, kad Audito Rūmai vertina efektyvų ir rezultatyvų išteklių naudojimą taikydami pagrindinius rezultatyvumo rodiklius; atkreipia dėmesį į nuolatinę pažangą; vis dėlto pageidauja, kad Audito Rūmai laiku pateiktų dar daugiau suplanuotų ataskaitų (tai sudarytų jiems galimybę kartu su audituotomis įstaigomis patikrinti jų pagrindinių nustatytų faktų tikslumą) (9);

               20.

               pažymi, kad būsimo finansinio reglamento projekte numatoma, kad agentūros, pasikonsultavusios su Audito Rūmais, galėtų paskirti nepriklausomą išorės auditorių, kuris patikrintų, ar agentūros biudžeto įvykdymas atitinka finansinio reglamento nuostatas; atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai vėliau, rengdami savo nuomonę, atsižvelgs į išorės auditoriaus ataskaitą; atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai 2011 m. kartu su Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondu (Eurofound) pradėjo bandomąjį projektą;

               21.

               susidomėjęs stebi bandomąjį projektą ir jo rezultatus; pripažįsta naudą, kurią ši nauja procedūra galėtų teikti racionalizuojant Audito Rūmų darbo krūvį; vis dėlto mano, kad rezultatai turėtų būti visų pirma vertinami atsižvelgiant į kokybės ir laiko santykio bei išlaidų rodiklius;

               22.

               ragina Audito Rūmus iki 2012 m. pabaigos atlikti išsamų Tarybos stebėsenos ir kontrolės sistemų vertinimą, kaip nurodyta Parlamento rezoliucijoje dėl 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo (10) (8 dalis);

               23.

               susidomėjęs laukia tolesnio tarpusavio vertinimo, kurį Audito Rūmai ketina pradėti 2012 m.; patvirtina savo ketinimą parengti pranešimą savo iniciatyva dėl patobulinimų, kuriuos būtų galima pasiūlyti Audito Rūmams; norėtų, kad jį informuotų apie paskutinio tarpusavio vertinimo išvadų įgyvendinimą;

               24.

               taip pat patvirtina savo ketinimą pasiūlyti persvarstyti taisykles dėl kandidatų į Audito Rūmų narius skyrimo siekiant pagerinti sąlygas, reikalingas, kad Audito Rūmai galėtų geriau prisitaikyti prie esamų ir būsimų iššūkių.

      (1)  OL L 64, 2010 3 12.

      (2)  OL C 332, 2011 11 14, p. 1.

      (3)  OL C 326, 2011 11 10, p. 1.

      (4)  OL C 332, 2011 11 14, p. 134.

      (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (6)  OL C 267, 2011 9 9, p. 3.

      (7)  2010 m. metinė veiklos ataskaita, p. 26.

      (8)  2010 m. metinė veiklos ataskaita, p. 34.

      (9)  2010 m. metinė veiklos ataskaita, p. 30.

      (10)  OL L 250, 2011 9 27, p. 94.


title: 2007/856/EB: 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos prisijungimo prie Konvencijos dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės, pateiktos pasirašyti 1980 m. birželio 19 d. Romoje

text:
29.12.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 347/1

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2007 m. lapkričio 8 d.
   dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos prisijungimo prie Konvencijos dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės, pateiktos pasirašyti 1980 m. birželio 19 d. Romoje
   (2007/856/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 2005 m. Stojimo aktą, ypač į jo 3 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               Konvencija dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės (toliau – 1980 m. Konvencija) buvo pateikta pasirašyti 1980 m. birželio 19 d. Romoje ir įsigaliojo 1991 m. balandžio 1 d.

               (2)

               1980 m. Konvenciją papildė 1988 m. gruodžio 19 d. Pirmasis ir Antrasis protokolai dėl Europos Bendrijų Teisingumo Teismo aiškinimo (2) (toliau – 1988 m. Pirmasis ir Antrasis protokolai).

               (3)

               Graikijos Respublika prie 1980 m. Konvencijos prisijungė 1984 m. balandžio 10 d. konvencija (3), įsigaliojusia 1991 m. balandžio 1 d.

               (4)

               Ispanijos Karalystė ir Portugalijos Respublika prie 1980 m. Konvencijos prisijungė 1992 m. gegužės 18 d. konvencija (4), įsigaliojusia 1993 m. rugsėjo 1 d.

               (5)

               Austrijos Respublika, Suomijos Respublika ir Švedijos Karalystė prie 1980 m. Konvencijos prisijungė 1996 m. lapkričio 29 d. konvencija (5), įsigaliojusia 1998 m. spalio 1 d.

               (6)

               Į Europos Sąjungą įstojus Čekijos Respublikai, Estijos Respublikai, Kipro Respublikai, Latvijos Respublikai, Lietuvos Respublikai, Vengrijos Respublikai, Maltos Respublikai, Lenkijos Respublikai, Slovėnijos Respublikai ir Slovakijos Respublikai, 2005 m. balandžio 15 d. buvo pasirašyta konvencija dėl šių naujų valstybių narių prisijungimo prie 1980 m. konvencijos ir 1988 m. Pirmojo ir Antrojo protokolų (6) (toliau – 2005 m. konvencija). Ši konvencija dar neįsigaliojo tarp visų valstybių narių.

               (7)

               2005 m. Stojimo akto 3 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Bulgarijos Respublika ir Rumunija turi prisijungti prie konvencijų ir protokolų, išvardytų Stojimo akto I priede, kurį iš dalies pakeitė Tarybos sprendimas 2007/857/EB (7). Šis sąrašas taip pat apima 1980 m. Konvenciją bei 1988 m. Pirmąjį ir Antrąjį protokolus, taip pat 1984 m., 1992 m., 1996 m. ir 2005 m. konvencijas. Šios konvencijos ir protokolai įsigalioja Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos atžvilgiu Tarybos nustatytą dieną.

               (8)

               Pagal 2005 m. Stojimo akto 3 straipsnio 4 dalį Taryba turi padaryti visus reikiamus pakeitimus, susijusius su Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos prisijungimu prie tų konvencijų ir protokolų,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   1988 m. Pirmojo protokolo dėl Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1980 m. Konvencijos aiškinimo 2 straipsnio a punktas iš dalies keičiamas taip:

               a)

               tarp antros ir trečios įtraukų įterpiama ši įtrauka:

                           „—

                           Bulgarijoje:

                              Върховен касационен съд et Върховен административен съд,“;

               b)

               tarp dvidešimtos ir dvidešimt pirmos įtraukų įterpiama ši įtrauka:

                           „—

                           Rumunijoje:

                              Înalta Curte de Casație și Justiție,“.

         2 straipsnis
   1.   1980 m. Konvencija bei 1988 m. Pirmasis ir Antrasis protokolai, taip pat 1984 m., 1992 m. ir 1996 m. konvencijos, su pakeitimais, padarytais šiuo sprendimu įsigalioja tarp Bulgarijos Respublikos, Rumunijos ir kitų valstybių narių 2008 m. sausio 15 d.
   2.   2005 m. konvencija įsigalioja 2008 m. sausio 15 d. tarp Bulgarijos Respublikos, Rumunijos ir kitų valstybių narių, kurioms iki tos datos ji jau įsigaliojo.
   3.   2005 m. konvencija įsigalioja tarp Bulgarijos Respublikos, Rumunijos ir valstybių narių, kurioms ši konvencija dar neįsigaliojo, tos konvencijos 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą dieną.
   3 straipsnis
   1980 m. Konvencijos bei 1988 m. Pirmojo ir Antrojo protokolų, taip pat 1984 m., 1992 m., 1996 m. ir 2005 m. konvencijų tekstai bulgarų ir rumunų kalbomis, pridėti prie šio sprendimo, yra autentiški tomis pačiomis sąlygomis kaip ir šių konvencijų bei protokolų tekstai kitomis kalbomis.
   Vienintelis šių tekstų originalas bulgarų ir rumunų kalbomis deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generalinio sekretoriato archyvuose kartu su autentiškais tekstais kitomis kalbomis.
   Generalinis sekretorius perduoda Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos Vyriausybėms pirmoje dalyje nurodytų konvencijų ir protokolų patvirtintas kopijas ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, airių, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2007 m. lapkričio 8 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         R. PEREIRA

      (1)  2007 m. spalio 11 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  OL L 48, 1989 2 20, p. 1 ir OL L 48, 1989 2 20, p. 17.

      (3)  OL L 146, 1984 5 31, p. 1.

      (4)  OL L 333, 1992 11 18, p. 1.

      (5)  OL C 15, 1997 1 15, p. 10.

      (6)  OL C 169, 2005 7 8, p. 1.

      (7)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 3.