title: 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1194/2011/ES dėl Europos Sąjungos veiksmų, susijusių su Europos paveldo ženklu

text:
22.11.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 303/1

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1194/2011/ES
   2011 m. lapkričio 16 d.
   dėl Europos Sąjungos veiksmų, susijusių su Europos paveldo ženklu
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 167 straipsnio 5 dalies pirmą įtrauką,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   perdavus įstatymo galią turinčio akto projektą nacionaliniams parlamentams,
   atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (1),
   laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
   kadangi:

               (1)

               Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) siekiama glaudesnės Europos tautų sąjungos, o Sąjungai pavedama, inter alia, prisidėti prie valstybių narių kultūrų klestėjimo gerbiant jų nacionalinę ir regioninę įvairovę ir kartu iškeliant bendrą kultūros paveldą. Šiuo atžvilgiu, kai būtina, Sąjunga remia ir papildo valstybių narių veiksmus siekiant skatinti geriau pažinti ir skleisti Europos tautų kultūrą ir istoriją;

               (2)

               geriau suprasdami ir brangindami bendrą, nors ir įvairų paveldą, žmonės, ypač jaunimas, pajustų stipresnį ryšį su Sąjunga ir būtų intensyvinamas kultūrų dialogas. Todėl svarbu didinti galimybes pažinti kultūros paveldą ir stiprinti jo europinę dimensiją;

               (3)

               SESV taip pat nustatoma Sąjungos pilietybė, kuri papildo atitinkamų valstybių narių nacionalinę pilietybę ir yra svarbus aspektas užtikrinant ir stiprinant Europos integracijos procesą. Siekiant, kad piliečiai visapusiškai remtų Europos integraciją, daugiau dėmesio reikėtų skirti jų bendroms vertybėms, istorijai ir kultūrai – svarbiausiems jų dalyvavimo visuomenėje, grindžiamoje laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms, kultūrinės ir kalbų įvairovės, tolerancijos ir solidarumo principais, aspektams;

               (4)

               tarpvyriausybinė Europos paveldo ženklo iniciatyva (toliau – tarpvyriausybinė iniciatyva) buvo pradėta 2006 m. balandžio 28 d. Grenadoje, Ispanijoje;

               (5)

               2008 m. lapkričio 20 d. Taryba priėmė išvadas (3), kuriomis siekiama pereiti nuo tarpvyriausybinės iniciatyvos prie Sąjungos veiksmų (toliau – veiksmai), ragindama Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos Europos paveldo ženklo (toliau – ženklas) sukūrimo ir nurodyti praktines šio projekto įgyvendinimo procedūras;

               (6)

               viešųjų konsultacijų ir Komisijos atlikto poveikio vertinimo rezultatais patvirtinta tarpvyriausybinės iniciatyvos vertė, tačiau nurodyta, kad ją reikia toliau plėtoti, kad būtų pasinaudota visomis jos teikiamomis galimybėmis, ir kad Sąjungos dalyvavimas jai galėtų suteikti aiškios pridėtinės vertės ir padėtų jai tapti kokybiškesnei;

               (7)

               diegiant ženklą turėtų būti pasinaudota vykdant tarpvyriausybinę iniciatyvą įgyta patirtimi;

               (8)

               ženklu turėtų būti siekiama pridėtinės vertės ir jo bei kitų iniciatyvų, pavyzdžiui, UNESCO pasaulio paveldo sąrašo, UNESCO Reprezentatyvaus žmonijos nematerialaus kultūros paveldo sąrašo ir Europos Tarybos projekto „Europos kultūros keliai“, papildomumo. Jo pridėtinė vertė turėtų būti grindžiama atrinktų paveldo vietų istorine ir kultūrine svarba Europai, taip pat ir Sąjungos kūrimui, aiškiu į piliečius, ypač jaunimą, orientuotu švietėjišku matmeniu bei paveldo vietų bendradarbiavimu, kad būtų dalijamasi patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais. Vykdant šiuos veiksmus daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama paveldo vietų populiarinimui ir pasiekiamumui bei informacijos ir siūlomos veiklos kokybei, o ne paveldo vietos išsaugojimui, kurį turėtų užtikrinti galiojanti paveldosaugos tvarka;

               (9)

               šiais veiksmais ne tik siekiama stiprinti Europos piliečių ryšį su Sąjunga ir skatinti kultūrų dialogą, bet jie taip pat galėtų padėti didinti kultūros paveldo vertę ir žinomumą, didinti paveldo vaidmenį užtikrinant tvarų regionų ekonomikos vystymąsi, visų pirma skatinant kultūros turizmą, skatinti kultūros paveldo, šiuolaikinio meno ir kūrybiškumo sinergiją, ir apskritai propaguoti demokratines vertybes ir žmogaus teises, kuriomis grindžiamas Europos integracijos procesas;

               (10)

               tie tikslai visiškai atitinka tikslus, nustatytus Komisijos komunikate „Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkė“, kuris apima kultūrų įvairovės ir kultūrų dialogo skatinimą bei kultūros kaip kūrybiškumo katalizatoriaus propagavimą;

               (11)

               labai svarbu, kad ženklas būtų suteikiamas vadovaujantis bendrais, aiškiais ir skaidriais kriterijais bei procedūromis, įskaitant pirmus dvejus atrinktus metus, kai turėtų būti taikomos pereinamojo laikotarpio nuostatos;

               (12)

               paveldo vietų atrankos procedūra pagal šiuos veiksmus turėtų būti vykdoma dviem etapais. Paveldo vietos pirmiausia turėtų būti iš anksto atrinktos nacionaliniu lygmeniu. Prireikus, valstybės narės galėtų pasitelkti vietos ir regionines valdžios institucijas. Po to turėtų būti vykdoma atranka Sąjungos lygmeniu. Kiekviena paveldo vieta, kuriai suteiktas ženklas, turėtų būti stebima tam, kad būtų užtikrintas ženklui nustatytų kriterijų laikymasis;

               (13)

               atliekant pirmą šių veiksmų vertinimą, turėtų būti išnagrinėta galimybė išplėsti jų geografinę veiksmų sritį;

               (14)

               jeigu kelias vienoje valstybėje narėje esančias paveldo vietas aiškiai sieja bendra tema, šie veiksmai turėtų leisti teikti bendrą paraišką. Tokios bendros paraiškos turėtų apimti pagrįstą dalyvaujančių paveldo vietų skaičių ir turėtų būti parodyta jų europinė pridėtinė vertė, palyginti su atskiromis paraiškomis dėl tų pačių paveldo vietų;

               (15)

               panašiai šie veiksmai dėl kai kurių paveldo vietų transnacionalinio aspekto turėtų leisti teikti bendras paraiškas iš paveldų vietų, kurios yra skirtingose valstybėse narėse, bet susijusios su viena specifine tema, ir iš paveldo vietų, kurios yra bent dviejų valstybių narių teritorijose;

               (16)

               siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo, visų pirma nuostatų dėl paveldo vietų, kurioms turi būti suteiktas ženklas, paskyrimo, įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai atšaukti ženklą ir įforminti ženklo atsisakymą;

               (17)

               ženklo administravimo tvarka turėtų būti paprasta ir lanksti bei atitikti subsidiarumo principą;

               (18)

               kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl poreikio visų pirma nustatyti ženklo naujus, bendrus, aiškius ir skaidrius kriterijus bei procedūras ir glaudžiau koordinuoti valstybių narių veiklą, ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje numatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Nustatymas
   Šiuo sprendimu nustatomi Europos Sąjungos veiksmai (toliau – veiksmai), susiję su Europos paveldo ženklu (toliau – ženklas).
   2 straipsnis
   Sąvokų apibrėžtys
   Šiame sprendime vartojamų sąvokų apibrėžtys:

               1)

               paveldo vietos – paminklai, gamtos paminklai, povandeninės, archeologinės, pramoninės arba miesto vietovės, kultūriniai kraštovaizdžiai, atmintinos vietos, kultūros vertybės ir objektai bei nematerialus paveldas, susijęs su vieta, įskaitant šiuolaikinį paveldą;

               2)

               transnacionalinė paveldo vieta:

                           a)

                           skirtingose valstybėse narėse esančios kelios paveldo vietos, siejamos su viena konkrečia tema, dėl kurių teikiama bendra paraiška; arba

                           b)

                           viena paveldo vieta, esanti bent dviejų valstybių narių teritorijoje.

               3)

               nacionalinė teminė paveldo vieta – kelios paveldo vietos, esančios toje pačioje valstybėje narėje, siejamos su viena konkrečia tema, dėl kurių teikiama bendra paraiška.

         3 straipsnis
   Tikslai
   1.   Šiais veiksmais prisidedama prie toliau nurodytų bendrųjų tikslų:

               a)

               siekti, kad Europos piliečiai, ypač jaunimas, jaustų stipresnį Europos bendromis vertybėmis, Europos istorija ir kultūros paveldu grindžiamą ryšį su Sąjunga ir vertintų nacionalinę ir regioninę įvairovę;

               b)

               stiprinti kultūrų dialogą.

         2.   Tam, kad būtų pasiekti 1 dalyje nurodyti tikslai, šiais veiksmais siekiama toliau nurodytų tarpinių tikslų:

               a)

               didinti vietų, kurios buvo svarbios Europos istorijai ir kultūrai ir (arba) kuriant Sąjungą, simbolinę vertę ir žinomumą;

               b)

               gerinti Europos piliečių žinias apie Europos istoriją ir Sąjungos kūrimą bei bendrą, tačiau ir įvairų, kultūros paveldą, visų pirma susijusį su demokratinėmis vertybėmis ir žmogaus teisėmis, kuriomis grindžiamas Europos integracijos procesas.

         3.   Pačiomis paveldo vietomis siekiama toliau nurodytų specifinių tikslų:

               a)

               akcentuoti europinę paveldo vietos reikšmę;

               b)

               gerinti Europos piliečių žinias, ypač jaunų žmonių, apie bendrą kultūros paveldą;

               c)

               sudaryti palankesnes sąlygas dalytis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais visoje Sąjungoje;

               d)

               suteikti daugiau galimybių ir (arba) gerinti galimybes susipažinti su paveldo vietomis visiems, ypač jaunimui;

               e)

               pasitelkiant meninį, kultūrinį ir istorinį ugdymą, intensyvinti kultūrų dialogą, visų pirma tarp jaunų žmonių;

               f)

               skatinti kultūros paveldo bei šiuolaikinio meno ir kūrybiškumo sinergiją;

               g)

               prisidėti prie regionų patrauklumo didinimo ir ekonomikos bei tvaraus jų vystymosi, ypač pasitelkiant kultūros turizmą.

         4 straipsnis
   Dalyvavimas veiksmuose
   Veiksmuose gali savanoriškai dalyvauti valstybės narės.
   5 straipsnis
   Veiksmų pridėtinė vertė ir jų bei kitų iniciatyvų papildomumas
   Komisija ir valstybės narės užtikrina veiksmų pridėtinę vertę ir jų bei kitų kultūros paveldo srities iniciatyvų, pavyzdžiui, UNESCO pasaulio paveldo sąrašo, UNESCO Reprezentatyvaus žmonijos nematerialaus kultūros paveldo sąrašo ir Europos Tarybos projekto „Europos kultūros keliai“, papildomumą.
   6 straipsnis
   Tinkamumas
   Ženklas gali būti skiriamas paveldo vietoms, apibrėžtoms 2 straipsnyje.
   7 straipsnis
   Kriterijai
   1.   Ženklas skiriamas vadovaujantis šiais kriterijais (toliau – kriterijai):

               a)

               paveldo vietos, pretenduojančios gauti ženklą, turi turėti simbolinę europinę vertę ir būti atlikusios svarbų vaidmenį Europos istorijoje ir kultūroje ir (arba) kuriant Sąjungą. Todėl turi būti parodytas vienas arba keli toliau nurodyti jų aspektai:

                           i)

                           paveldo vietos tarpvalstybinis ar europinis pobūdis: kokiu mastu jų ankstesnė ir dabartinė įtaka bei patrauklumas reikšmingi už valstybės narės nacionalinių sienų;

                           ii)

                           paveldo vietos svarba ir vaidmuo Europos istorijoje ir Europos integracijos procese, jos sąsajos su svarbiais Europos įvykiais, asmenybėmis ar judėjimais;

                           iii)

                           paveldo vietos svarba ir vaidmuo plėtojant ir propaguojant bendras vertybes, kuriomis grindžiama Europos integracija;

               b)

               paveldo vietos, pretenduojančios gauti ženklą, turi pateikti projektą, kuris turi būti pradėtas įgyvendinti vėliausiai iki paskyrimo metų pabaigos ir kuris apima visus toliau nurodytus aspektus:

                           i)

                           informuotumo apie europinę paveldo vietos reikšmę didinimas, visų pirma vykdant atitinkamą informavimo veiklą, ženklinimą ir darbuotojų mokymą;

                           ii)

                           švietimo veiklos, ypač skirtos jaunimui, kuria gerinamos žinios apie bendrą Europos istoriją ir jos bendrą, tačiau ir įvairų, paveldą ir kuria stiprinamas priklausomumo bendrai erdvei jausmas, organizavimas;

                           iii)

                           daugiakalbystės skatinimas ir palankesnių sąlygų susipažinti su paveldo vieta sudarymas vartojant kelias Sąjungos kalbas;

                           iv)

                           dalyvavimas paveldo vietų, kurioms suteiktas ženklas, tinklų veikloje, kad būtų dalijamasi patirtimi ir inicijuojami bendri projektai;

                           v)

                           paveldo vietos žinomumo ir patrauklumo didinimas Europos mastu, inter alia, naudojantis naujausių technologijų teikiamomis galimybėmis ir skaitmeninėmis bei interaktyviomis priemonėmis ir siekiant sinergijos su kitomis Europos iniciatyvomis.

                     Jei, atsižvelgiant į konkretų paveldo vietos pobūdį, yra galimybių, palankiai vertintinas meninės ir kultūrinės veiklos, kuria skatinamas Europos kultūros srities profesionalų, menininkų ir meno kolekcijų judumas, kultūrų dialogas ir paveldo, šiuolaikinio meno ir kūrybiškumo sąsajos, organizavimas;

               c)

               paveldo vietos, pretenduojančios gauti ženklą, turi pateikti darbų planą, kuris apima visus toliau nurodytus aspektus:

                           i)

                           patikimo paveldo vietos valdymo užtikrinimą, įskaitant tikslų ir rodiklių nustatymą;

                           ii)

                           paveldo vietos išsaugojimo ir paveldo perdavimo būsimoms kartoms, laikantis atitinkamos paveldosaugos tvarkos, užtikrinimą;

                           iii)

                           kokybiškos infrastruktūros lankytojams priimti užtikrinimą, pavyzdžiui, istorinės medžiagos pateikimą, lankytojų informavimą, ženklinimą;

                           iv)

                           galimybės paveldo vietą lankyti kuo didesnei visuomenės daliai užtikrinimą, inter alia, pritaikant paveldo vietą ar rengiant darbuotojų mokymą;

                           v)

                           ypatingo dėmesio jaunimui skyrimą, visų pirma suteikiant jiems palankesnes galimybes aplankyti paveldo vietą;

                           vi)

                           paveldo vietos kaip tvaraus turizmo objekto populiarinimą;

                           vii)

                           nuoseklios ir išsamios komunikacijos strategijos plėtojimą, pabrėžiant europinę paveldo vietos reikšmę;

                           viii)

                           užtikrinimą, kad valdant paveldo vietą būtų daromas kuo mažesnis neigiamas poveikis aplinkai.

         2.   Atsižvelgiant į 1 dalies b ir c punktuose nustatytus kriterijus, visos paveldo vietos vertinamos proporcingai, atsižvelgiant į kiekvienos paveldo vietos ypatumus.
   8 straipsnis
   Europos ekspertų grupė
   1.   Suburiama Europos nepriklausomų ekspertų grupė (toliau – Europos ekspertų grupė), kuri vykdys atrankos ir stebėsenos procedūras Sąjungos lygmeniu. Ji užtikrina, kad valstybėse narėse esančiose paveldo vietose būtų tinkamai taikomi kriterijai.
   2.   Europos ekspertų grupę sudaro 13 narių; vadovaudamiesi savo atitinkamomis procedūromis, po keturis narius skiria Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, o vieną – Regionų komitetas. Europos ekspertų grupė skiria savo pirmininką.
   3.   Europos ekspertų grupės nariai yra nepriklausomi ekspertai ir turi daug patirties bei žinių su veiksmų tikslais susijusiose srityse. Kiekviena institucija ir įstaiga siekia užtikrinti, kad skiriamų ekspertų kompetencija kuo geriau viena kitą papildytų ir kad tie ekspertai būtų parinkti pagal subalansuotą geografinį spektrą.
   4.   Europos ekspertų grupės nariai skiriami trejiems metams.
   Tačiau 2012 m. Europos Parlamentas skiria keturis ekspertus dvejiems metams, Taryba – keturis ekspertus trejiems metams, Komisija – keturis ekspertus vieneriems metams, o Regionų komitetas – vieną ekspertą trejiems metams.
   5.   Europos ekspertų grupės nariai praneša apie bet kokį su konkrečia paveldo vieta susijusį arba galimą interesų konfliktą. Jeigu apie tai praneša narys arba jeigu kyla toks interesų konfliktas, tas narys nedalyvauja vertinant vietą ar bet kurią kitą atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) paveldo vietą.
   6.   Komisija viešai skelbia visas Europos ekspertų grupės ataskaitas, rekomendacijas ir pranešimus.
   9 straipsnis
   Paraiškos forma
   Siekdama, kad procedūros būtų kuo sklandesnės ir paprastesnės, Komisija parengia kriterijais grindžiamą bendrą paraiškos formą (toliau – paraiškos forma), kuri naudojama visoms paveldo vietoms, pretenduojančioms gauti ženklą.
   10 straipsnis
   Išankstinė atranka nacionaliniu lygmeniu
   1.   Už išankstinę paveldo vietų, kurioms gali būti suteiktas ženklas, atranką atsako valstybės narės.
   2.   Kiekviena valstybė narė kas dvejus metus gali iš anksto atrinkti ne daugiau kaip dvi paveldo vietas.
   3.   Išankstinė atranka grindžiama kriterijais ir paraiškos forma.
   4.   Kiekviena dalyvaujanti valstybė narė, laikydamasi subsidiarumo principo ir siekdama užtikrinti kuo paprastesnę ir lankstesnę administracinę tvarką, nustato savo išankstinės atrankos tvarką ir kalendorių. Ji perduoda Komisijai paraiškos formas dėl iš anksto atrinktų paveldo vietų iki atrankos vykdymo metų kovo 1 d., vadovaudamasi priede pateiktu kalendoriumi.
   5.   Pasibaigus išankstinės atrankos etapui, Komisija nedelsdama paskelbia visą iš anksto atrinktų paveldo vietų sąrašą ir apie tai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Regionų komitetą, kad Europos Parlamentas, Taryba, Regionų komitetas, valstybės narės arba bet koks kitas asmuo ar subjektas galėtų pateikti Komisijai bet kokių pastabų, kurios galėtų turėti įtakos tų vietų atrankai.
   11 straipsnis
   Atranka Sąjungos lygmeniu
   1.   Paveldo vietų, kurioms gali būti suteiktas ženklas, atranką vykdo Europos ekspertų grupė, o už jos vykdymą atsako Komisija.
   2.   Europos ekspertų grupė vertina paraiškas, susijusias su iš anksto atrinktomis paveldo vietomis, ir atrenka ne daugiau kaip vieną kiekvienos valstybės narės paveldo vietą. Prireikus gali būti paprašyta pateikti daugiau informacijos arba surengti apsilankymai paveldo vietose.
   3.   Atranka grindžiama kriterijais ir paraiškos forma. Europos ekspertų grupė taip pat tinkamai atsižvelgia į pastabas, nurodytas 10 straipsnio 5 dalyje.
   4.   Europos ekspertų grupė ne vėliau kaip iki atrankos vykdymo metų pabaigos paskelbia ataskaitą apie iš anksto atrinktas paveldo vietas ir perduoda ją Komisijai. Toje ataskaitoje pateikiama rekomendacija dėl ženklo suteikimo kartu su atskiru išvadų paaiškinimu dėl tų vietų, kurios buvo atrinktos ir kurios nebuvo atrinktos. Komisija nedelsdama perduoda šią ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui susipažinti.
   5.   Vėlesniais metais gali būti pateikiamos naujos paraiškos išankstinei atrankai nacionaliniu lygmeniu dėl paveldo vietų, kurios nebuvo atrinktos.
   12 straipsnis
   Transnacionalinės paveldo vietos
   1.   Kad galėtų gauti ženklą, transnacionalinė paveldo vieta turi atitikti visas toliau išvardytas sąlygas:

               a)

               turi būti visiškai laikomasi kriterijų kiekvienoje dalyvaujančioje paveldo vietoje;

               b)

               viena iš dalyvaujančių paveldo vietų turi būti paskirta koordinuojančia paveldo vieta; ji bus bendras ryšių su Komisija palaikymo punktas;

               c)

               paraiškoje turi būti vartojamas bendras pavadinimas;

               d)

               atitinkamais atvejais turi būti parodoma, kad vietas aiškiai sieja bendra tema.

         2.   Paraiškos dėl transnacionalinių paveldo vietų teikiamos laikantis tokios pat tvarkos, kaip ir dėl kitų paveldo vietų. Po dalyvaujančių paveldo vietų atstovų tarpusavio konsultacijų, kuriose dalyvauja atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos, paraiškos formos pildomos dėl kiekvienos dalyvaujančios paveldo vietos, ir jos nusiunčiamos koordinuojančiai paveldo vietai. Transnacionalines paveldo vietas iš anksto atrenka valstybė narė, kurioje yra koordinuojanti paveldo vieta, laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje išdėstytų paveldo vietų skaičiaus apribojimų, ir jos siūlomos visų susijusių valstybių vardu, gavus tų valstybių narių pritarimą.
   3.   Atrinkus transnacionalinę paveldo vietą, paveldo ženklas suteikiamas visai transnacionalinei paveldo vietai bendru pavadinimu.
   4.   Jei transnacionalinė paveldo vieta atitinka visus kriterijus, atrankoje tai vietai teikiama pirmenybė.
   13 straipsnis
   Nacionalinės teminės paveldo vietos
   1.   Kad galėtų gauti ženklą, nacionalinė teminė paveldo vieta turi atitikti visas toliau išvardytas sąlygas:

               a)

               turi būti parodoma bendros paraiškos europinė pridėtinė vertė, palyginti su atskiromis paraiškomis;

               b)

               turi būti parodoma, kad vietas aiškiai sieja bendra tema;

               c)

               turi būti visapusiškai užtikrinta, kad kiekvienoje dalyvaujančioje paveldo vietoje būtų visiškai laikomasi kriterijų;

               d)

               viena iš dalyvaujančių paveldo vietų turi būti paskirta koordinuojančia paveldo vieta; ji bus bendras ryšių su Komisija palaikymo punktas;

               e)

               paraiškoje turi būti vartojamas bendras pavadinimas.

         2.   Paraiškos dėl nacionalinių teminių paveldo vietų teikiamos laikantis tokios pat tvarkos, kaip ir dėl kitų paveldo vietų. Paraiškos formos pildomos dėl kiekvienos dalyvaujančios paveldo vietos, ir jos nusiunčiamos koordinuojančiai paveldo vietai. Nacionalines temines paveldo vietas iš anksto atrenka atitinkama valstybė narė, laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje išdėstytų paveldo vietų skaičiaus apribojimų.
   3.   Atrinkus nacionalinę teminę paveldo vietą, paveldo ženklas suteikiamas visai nacionalinei teminei paveldo vietai bendru pavadinimu.
   14 straipsnis
   Ženklo suteikimas
   1.   Komisija, tinkamai atsižvelgdama į Europos ekspertų grupės rekomendaciją, nustato paveldo vietas, kurioms suteikiamas ženklas. Komisija apie šį suteikimą informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Regionų komitetą.
   2.   Nedarant poveikio 16 straipsniui, ženklas suteikiamas visam laikui, jeigu laikomasi 15 straipsnyje nustatytų sąlygų ir tęsiami numatyti veiksmai.
   15 straipsnis
   Stebėsena
   1.   Reguliariai vykdoma kiekvienos paveldo vietos, kuriai suteiktas ženklas, stebėsena, siekiant užtikrinti, kad ji toliau atitiktų nustatytus kriterijus ir joje toliau būtų laikomasi paraiškoje pateikto projekto ir darbų plano.
   2.   Už visų paveldo vietų, esančių tam tikros valstybės narės teritorijoje, stebėseną atsako ta valstybė narė. Už transnacionalinių paveldo vietų stebėseną atsako koordinuojančios paveldo vietos valstybė narė.
   3.   Valstybės narės renka visą būtiną informaciją ir kas ketverius metus, vadovaudamosi priede pateiktu kalendoriumi, parengia ataskaitą. Valstybės narės nusiunčia ataskaitą Komisijai iki stebėsenos vykdymo metų kovo 1 d. Komisija pateikia ataskaitą Europos ekspertų grupei išnagrinėti.
   4.   Europos ekspertų grupė iki stebėsenos vykdymo metų pabaigos pateikia ataskaitą apie atitinkamoje valstybėje narėje esančių paveldo vietų, kurioms suteiktas ženklas, būklę ir prireikus rekomendacijas, į kurias turi būti atsižvelgta kitu stebėsenos laikotarpiu.
   5.   Komisija, bendradarbiaudama su Europos ekspertų grupe, nustato bendrus rodiklius, kuriuos taikydamos valstybės narės užtikrina nuoseklų požiūrį į stebėsenos procedūrą.
   16 straipsnis
   Ženklo atšaukimas arba atsisakymas
   1.   Jeigu Europos ekspertų grupė padaro išvadą, kad paveldo vieta nebeatitinka kriterijų ar kad joje nesilaikoma paraiškoje pateikto projekto ir darbų plano, ji per Komisiją pradeda dialogą su atitinkama valstybe nare, kuriuo siekiama padėti atlikti reikiamus paveldo vietos pakeitimus.
   2.   Jei praėjus 18 mėnesių nuo dialogo pradžios būtinų pakeitimų paveldo vietoje nepadaroma, Europos ekspertų grupė apie tai praneša Komisijai. Kartu su pranešimu turi būti pateiktas motyvų paaiškinimas ir praktinės rekomendacijos, kaip pagerinti padėtį.
   3.   Jei praėjus 18 mėnesių nuo 2 dalyje nurodyto pranešimo pateikimo praktinės rekomendacijos neįgyvendinamos, Europos ekspertų grupė pateikia Komisijai rekomendaciją atšaukti atitinkamai paveldo vietai suteiktą ženklą.
   4.   Jeigu Europos ekspertų grupė nustato, kad transnacionalinėje paveldo vietoje arba nacionalinėje teminėje paveldo vietoje esanti paveldo vieta nebeatitinka kriterijų ar kad joje nesilaikoma paraiškoje pateikto projekto ir darbų plano, taikoma 1, 2 ir 3 dalyse išdėstyta tvarka. Pagal šią dalį ženklo atšaukimas taikomas visai transnacionalinei paveldo vietai ar visai nacionalinei teminei paveldo vietai. Tačiau tais atvejais, kai transnacionalinės paveldo vietos ar nacionalinės teminės paveldo vietos vientisumas nebus nepažeidžiamas, Europos ekspertų grupė gali rekomenduoti atšaukti tik atitinkamos dalyvaujančios paveldo vietos ženklą.
   5.   Komisija, tinkamai atsižvelgdama į 3 dalyje nurodytą rekomendaciją, priima sprendimą atšaukti paveldo ženklą. Komisija apie atšaukimą informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Regionų komitetą.
   6.   Paveldo vietos gali bet kada atsisakyti ženklo, ir tokiais atvejais jos apie tai praneša atitinkamai valstybei narei, kuri savo ruožtu apie atsisakymą informuoja Komisiją. Komisija įformina paveldo ženklo atsisakymą ir apie tai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Regionų komitetą.
   17 straipsnis
   Praktinės nuostatos
   1.   Veiksmus įgyvendina Komisija. Visų pirma ji:

               a)

               užtikrina bendrą veiksmų nuoseklumą ir kokybę;

               b)

               užtikrina valstybių narių ir Europos ekspertų grupės veiklos koordinavimą;

               c)

               atsižvelgdama į tikslus ir kriterijus, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos ekspertų grupe, nustato atrankos bei stebėsenos procedūrų gaires;

               d)

               teikia paramą Europos ekspertų grupei.

         2.   Komisija atsako už informacijos apie ženklą komunikaciją ir užtikrina ženklo populiarinimą Sąjungos lygmeniu, visų pirma sukurdama ir tvarkydama specialiai tam skirtą tinklavietę. Komisija užtikrina, kad būtų sukurtas šių veiksmų logotipas.
   3.   Komisija skatina paveldo vietų, kurioms suteiktas ženklas, bendradarbiavimą.
   4.   Šio straipsnio 2 ir 3 dalyse numatyti veiksmai ir Europos ekspertų grupės išlaidos finansuojami iš 20 straipsnyje numatyto finansinio paketo.
   18 straipsnis
   Vertinimas
   1.   Komisija užtikrina nepriklausomą išorinį veiksmų vertinimą. Toks vertinimas atliekamas kas šešerius metus, laikantis priede pateikto kalendoriaus; vertinant nagrinėjami visi aspektai, įskaitant veiksmų įgyvendinimo procesų efektyvumą, paveldo vietų skaičių, veiksmų poveikį, jų geografinės srities plėtimą, taip pat sprendžiama, kaip būtų galima pagerinti veiksmus ir ar juos reikia tęsti.
   2.   Komisija per šešis mėnesius nuo to vertinimo pabaigos teikia 1 dalyje numatyto vertinimo ataskaitą ir prireikus teikia atitinkamus pasiūlymus Europos Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui.
   19 straipsnis
   Pereinamojo laikotarpio nuostatos
   1.   Valstybės narės, kurios nedalyvavo 2006 m. tarpvyriausybinėje Europos paveldo ženklo iniciatyvoje (toliau – tarpvyriausybinė iniciatyva), gali 2013 m. iš anksto atrinkti ne daugiau kaip keturias paveldo vietas ženklui gauti.
   2.   Valstybės narės, kurios dalyvavo tarpvyriausybinėje iniciatyvoje, gali 2014 m. iš anksto atrinkti ne daugiau kaip keturias paveldo vietas ženklui gauti. Jos gali siūlyti vietas, kurioms paveldo ženklas jau suteiktas vykdant tarpvyriausybinę iniciatyvą.
   3.   Visas 1 ir 2 dalyse nurodytas vietas vertina Europos ekspertų grupė, remdamasi tais pačiais kriterijais, ir joms taikoma tokia pat tvarka kaip ir kitoms paveldo vietoms.
   5.   Jei viena iš 1 ir 2 dalyse nurodytų paveldo vietų neatitinka kriterijų arba jei reikia papildomos informacijos, Europos ekspertų grupė per Komisiją pradeda dialogą su atitinkama valstybe nare, kad išnagrinėtų, ar paraišką galima pagerinti prieš priimant sprendimą. Prireikus gali būti surengti apsilankymai paveldo vietoje.
   20 straipsnis
   Finansinės nuostatos
   1.   Veiksmų įgyvendinimo finansinis paketas 2012 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui yra 650 000 EUR.
   2.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, laikydamasi daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.
   20 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre 2011 m. lapkričio 16 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BUZEK

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         W. SZCZUKA

      (1)  OL C 267, 2010 10 1, p. 52.

      (2)  2010 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2011 m. liepos 19 d. Tarybos pozicija per pirmąjį svarstymą. 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento pozicija.

      (3)  OL C 319, 2008 12 13, p. 11.

      PRIEDAS

         Kalendorius

                  Metai

                  2011

                  Sprendimo įsigaliojimas
                  Parengiamieji darbai

                  2012

                  Parengiamieji darbai

                  2013

                  Tarpvyriausybinėje iniciatyvoje nedalyvavusių valstybių narių paveldo vietų pirmoji atranka

                  2014

                  Tarpvyriausybinėje iniciatyvoje dalyvavusių valstybių narių paveldo vietų pirmoji atranka

                  2015

                  Atranka

                  2016

                  Stebėsena

                  2017

                  Atranka

                  2018

                  Ženklo vertinimas

                  2019

                  Atranka

                  2020

                  Stebėsena

                  2021

                  Atranka

                  2022

                  —

                  2023

                  Atranka

                  2024

                  Stebėsena
                  Ženklo vertinimas

                  2025

                  Atranka

                  …

                  …


title: 2011/58/ES: 2010 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, pasirašymo Sąjungos vardu

text:
1.2.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 27/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. spalio 25 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, pasirašymo Sąjungos vardu
   (2011/58/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. vasario 24 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Viduržemio jūros regiono partneriais siekiant sukurti su prekybos nuostatomis susijusį ginčų sprendimo mechanizmą.

               (2)

               Komisija surengė derybas konsultuodamasi su Komitetu, sudarytu pagal Sutarties 207 straipsnį, ir vadovaudamasi Tarybos patvirtintais derybų nurodymais.

               (3)

               Pasibaigus šioms deryboms, 2009 m. gruodžio 9 d. buvo parafuotas Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimas, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas (toliau – Susitarimas).

               (4)

               Susitarimas turėtų būti pasirašytas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, pasirašymas patvirtinamas Sąjungos vardu, su sąlyga, kad susitarimas bus sudarytas (1).
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą, su sąlyga, kad jis bus sudarytas.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2010 m. spalio 25 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  Susitarimo tekstas bus paskelbtas kartu su sprendimu dėl jo sudarymo.


title: 2009/577/EB: 2009 m. liepos 27 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Ispanijai atstovaujančio nario skyrimo

text:
30.7.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 198/56

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2009 m. liepos 27 d.
   dėl Regionų komiteto Ispanijai atstovaujančio nario skyrimo
   (2009/577/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Ispanijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

               (2)

               Atsistatydinus Manuel CHAVES GONZÁLES tapo laisva Regionų komiteto nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui – iki 2010 m. sausio 25 d., Regionų komiteto nariu skiriamas:
   José Antonio GRIŇÁN MARTÍNEZ, Presidente de la Junta de Andalucía.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 27 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. BILDT

      (1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.


title: 2007/618/EB: 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto nario ir pakaitinio nario, atstovaujančių Suomijai, skyrimo

text:
25.9.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 249/10

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2007 m. rugsėjo 18 d.
   dėl Regionų komiteto nario ir pakaitinio nario, atstovaujančių Suomijai, skyrimo
   (2007/618/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Suomijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo 2006 m. sausio 26 d.–2010 m. sausio 25 d. laikotarpiui (1).

               (2)

               Viena Regionų komiteto nario vieta tapo laisva pasibaigus MYLLYVIRTA mandatui. Viena Regionų komiteto pakaitinio nario vieta tapo laisva pasibaigus PEIPONEN mandatui,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. šie asmenys skiriami Regionų komiteto nariu ir pakaitiniu nariu:

               a)

               nariu

                           —

                           Jyrki MYLLYVIRTA, Lahti meras (mandato pasikeitimas);

               b)

               pakaitiniu nariu

                           —

                           Irja SOKKA, Kuopio miesto tarybos narė.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2007 m. rugsėjo 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         R. PEREIRA

      (1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.


title: 2006/824/EB: 2006 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2004 finansinių metų Europos rekonstrukcijos agentūros biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
6.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 340/74

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   2006 m. balandžio 27 d.
   dėl 2004 finansinių metų Europos rekonstrukcijos agentūros biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2006/824/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos rekonstrukcijos agentūros 2004 finansinių metų galutines metines finansines ataskaitas (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pranešimą dėl Europos rekonstrukcijos agentūros 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su agentūros atsakymais (2),

               —

               atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 14 d. Tarybos rekomendaciją (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               atsižvelgdamas į EB sutartį, ir ypač į jos 276 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ir ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2667/2000 dėl Europos rekonstrukcijos agentūros (4), ir ypač į jo 8 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl Finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ir ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0095/2006),

               1.

               suteikia Europos rekonstrukcijos agentūros direktoriui patvirtinimą dėl 2004 finansinių metų agentūros biudžeto įvykdymo;

               2.

               pateikia savo pastabas pridedamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama sprendimo dalis, Europos rekonstrukcijos agentūros direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams bei paskelbti juos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Pirmininkas

         Julian PRIESTLEY

            Generalinis sekretorius

      (1)  OL C 332, 2005 12 28, p. 19.

      (2)  OL C 332, 2005 12 28, p. 15.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 306, 2000 12 7, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2068/2004 (OL L 358, 2004 12 3, p. 2).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3).


title: 2005/192/EB, Euratomas: 2005 m. vasario 21 d. Tarybos ir Komisijos sprendimas, dėl protokolo prie Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo sudarymo, siekiant atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą

text:
10.3.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 63/21

      TARYBOS IR KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2005 m. vasario 21 d.
   dėl protokolo prie Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo sudarymo, siekiant atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą
   (2005/192/EB, Euratomas)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdamos į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 310 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos antruoju sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies antrąja pastraipa,
   atsižvelgdamos į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrąją pastraipą,
   atsižvelgdamos į 2003 m. Stojimo aktą, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdamos į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdamos į Europos Parlamento pritarimą,
   atsižvelgdamos į Tarybos patvirtinimą pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 101 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Remiantis 2004 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimu Nr. 2004/896/EB (1) Europos bendrijos ir jos valstybių narių vardu buvo pasirašytas protokolas prie Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo, siekiant atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą.

               (2)

               Kol protokolas neįsigaliojo, jis taikomas laikinai nuo 2004 m. gegužės 1 d.

               (3)

               Protokolas turėtų būti sudarytas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Šiuo sprendimu Europos bendrijos, Europos atominės energijos bendrijos ir valstybių narių vardu patvirtinamas protokolas prie Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo, siekiant atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą.
   Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo (2).
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Europos bendrijos ir jos valstybių narių vardu pateikia protokolo 15 straipsnyje numatytą pranešimą. Komisijos pirmininkas tuo pačiu metu pateikia tokį pranešimą Europos atominės energijos bendrijos vardu.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. ASSELBORN

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 388, 2004 12 29, p. 1.

      (2)  OL L 388, 2004 12 29, p. 6.


title: 2009/221/EB: 2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2006 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
31.3.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 88/192

         2008 m. balandžio 22 d.
   EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2006 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2009/221/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2006 finansinių metų Europos jūrų saugumo agentūros galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2006 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2008 m. vasario 12 d. rekomendaciją (5843/2008 – C6-0084/2008),
   atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (4), ir ypač į jo 19 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A6–0115/2008),

               1.

               suteikia patvirtinimą Europos jūrų saugumo agentūros vykdomajam direktoriui, kad Agentūros 2006 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, sudarančią neatskiriamą sprendimo dalį, Europos jūrų saugumo agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL C 261, 2007 10 31, p. 20.

      (2)  OL C 309, 2007 12 19, p. 55.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 88/193

         2008 m. balandžio 22 d.
   EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2006 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2006 finansinių metų Europos jūrų saugumo agentūros galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2006 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2008 m. vasario 12 d. rekomendaciją (5843/2008 – C6-0084/2008),
   atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (4), ir ypač į jo 19 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A6–0115/2008),

               A.

               kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog 2006 finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir vykdytos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos,

               B.

               kadangi Parlamentas 2007 m. balandžio 24 d. priėmė sprendimą dėl Europos jūrų saugumo agentūros vykdomajam direktoriui suteikiamo patvirtinimo, kad Agentūros 2005 finansinių metų biudžetas įvykdytas (6), ir savo prie biudžeto įvykdymo patvirtinimo pridėtoje rezoliucijoje, inter alia,:

                           —

                           pažymėjo, kad 2005 m. finansinių metų biudžeto vykdymą stabdė vėluojantis naujų darbuotojų įdarbinimas, ir ši padėtis turėjo neigiamos įtakos administracinėms išlaidoms skirtų asignavimų panaudojimui,

                           —

                           pažymėjo, kad buvo rasta sandorių pagrindimo dokumentais, kas yra būtina veiksmingos vidaus kontrolės sistemos sąlyga, trūkumų ir kad su įsipareigojimais ir mokėjimais susijusios bylos dažnai buvo nebaigtos pildyti arba supainiotos,

                           —

                           taip pat atkreipė dėmesį į įvairius viešųjų pirkimų valdymo trūkumus ir reikalavo, kad Agentūra laikytųsi reglamento reikalavimų;

         Bendrosios pastabos, susijusios su ES agentūrų horizontaliaisiais klausimais ir svarbios atliekant kiekvienos konkrečios agentūros biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą

               1.

               pažymi, kad Audito Rūmų audituotų 24 agentūrų ir kitų decentralizuotų įstaigų biudžetas 2006 m. iš viso buvo 1 080,5 milijonų EUR (Europos rekonstrukcijos agentūros 271 milijono EUR biudžetas buvo didžiausias, o Europos policijos koledžo (CEPOL) 5 milijonų EUR biudžetas – mažiausias);

               2.

               atkreipia dėmesį į tai, kad į ES išorės įstaigų, kurias reikia audituoti ir kurių biudžeto įvykdymą reikia patvirtinti, grupę dabar įeina ne tik įprastos reguliavimo agentūros, bet ir vykdomosios agentūros, įsteigtos specialiosioms programoms įgyvendinti, o netrukus į šią grupę taip pat įeis bendrosios įmonės, įsteigtos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu (bendros technologijų iniciatyvos);

               3.

               atkreipia dėmesį į tai, kad, kiek tai susiję su Parlamentu, agentūrų, kurioms taikoma biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, skaičius padidėjo, pvz., 2000 finansiniais metais jų buvo 8, 2001 m. – 10, 2002 m. – 11, 2003 m. – 14, 2004 m. – 14, 2005 m. – 16, o 2006 m. jau buvo 20 reguliavimo agentūrų ir 2 vykdomosios agentūros (neįskaitant 2 agentūrų, kurias audituoja Europos Audito Rūmai, bet kurioms taikoma vidinė biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra);

               4.

               todėl daro išvadą, kad auditavimo (biudžeto įvykdymo patvirtinimo) procedūra tapo sudėtinga ir neproporcinga, palyginti su santykiniu agentūrų (decentralizuotų įstaigų) biudžetų dydžiu; paveda savo kompetentingam komitetui, atsižvelgiant į vis didėjantį įstaigų, kurioms skirtus atskirus pranešimus dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo reikės rengti ateinančiais metais, skaičių, atlikti plataus masto agentūrų ir decentralizuotų įstaigų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros persvarstymą siekiant sukurti paprastesnį ir racionalesnį metodą;

         Esminiai klausimai

               5.

               prašo Komisiją prieš steigiant naują arba reformuojant jau veikiančią agentūrą pateikti aiškių paaiškinimų dėl šių aspektų: agentūros tipo, jos tikslų, vidaus valdymo struktūros, produktų, paslaugų, svarbiausių procedūrų, tikslinės grupės, agentūros klientų ir suinteresuotų šalių, oficialių santykių su išorės veikėjais, atsakomybės už biudžetą, finansų planavimo ir personalo bei įdarbinimo politikos;

               6.

               prašo, kad kiekviena agentūra būtų valdoma pagal metinį veiklos susitarimą, kurį parengia agentūra ir atsakingas GD ir kuriame turėtų būti nurodyti ateinančių metų pagrindiniai tikslai, finansinė programa ir aiškūs veiklos vertinimo rodikliai;

               7.

               prašo, kad Audito Rūmai arba kita nepriklausoma audito įstaiga reguliariai (ir ad hoc) atliktų agentūrų veiklos auditą; mano, kad auditas neturėtų apsiriboti tradiciniais finansų valdymo ir tinkamo viešųjų lėšų valdymo elementais, bet turėtų apimti administravimo našumą ir efektyvumą bei turėtų būti nustatomas kiekvienos agentūros finansų valdymo reitingas;

               8.

               mano, kad agentūrų, kurios nuolat pateikia padidintas biudžeto reikmių sąmatas, atveju formalų sumažinimą reikėtų daryti mažinant laisvų etatų skaičių; mano, kad šitaip ilgainiui sumažėtų agentūroms asignuotų įplaukų, taip pat ir administracinių išlaidų;

               9.

               pažymi, jog didelių sunkumų kelia tai, kad kai kurios agentūros kritikuojamos dėl viešųjų pirkimų taisyklių, Finansinio reglamento, Pareigūnų tarnybos nuostatų ir kt. nesilaikymo; mano, kad visų pirma tokia padėtis susidarė todėl, kad dauguma reglamentų ir Finansinis reglamentas skirti didesnėms institucijoms, o dauguma mažų agentūrų yra pernelyg mažos, kad galėtų laikytis šių reglamentų reikalavimų; dėl šios priežasties prašo Komisiją kuo greičiau ieškoti sprendimo siekiant padidinti efektyvumą, panaudojant įvairių agentūrų administracinių funkcijų grupavimo metodą, kuris suteiktų joms galimybę burtis į didesnį vienetą (atsižvelgiant į būtinus pagrindinių reglamentų, pagal kuriuos reglamentuojama agentūrų veikla ir jų finansinis savarankiškumas, pakeitimus), arba skubiai parengti taisykles, skirtas specialiai agentūroms (ypač įgyvendinimo taisykles agentūroms), kurių jos galėtų tinkamai laikytis;

               10.

               reikalauja, kad Komisija, rengdama preliminarų biudžeto projektą, atsižvelgtų į pavienių agentūrų biudžeto įgyvendinimo ankstesniais metais, ypač n-1 metais, rezultatus ir atitinkamai patikslintų tam tikros agentūros prašomą biudžetą; ragina savo kompetentingą komitetą atkreipti dėmesį į šį patikslinimą ir, jei Komisija jo neatliko, ragina minėtąjį komitetą patikslinti aptariamą biudžetą iki tikrojo lygio, atitinkančio šios agentūros gebėjimą panaudoti ir įgyvendinti biudžetą;

               11.

               primena savo sprendimą dėl 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo, pagal kurį jis paskatino Komisiją kas penkeri metai pateikti visų veikiančių agentūrų sukuriamos pridėtinės vertės tyrimą; ragina visas susijusias institucijas tuo atveju, kai nustatoma, kad agentūra nesukuria pridėtinės vertės, imtis reikiamų veiksmų siekiant iš naujo nustatyti tos agentūros įpareigojimus arba nutraukti jos veiklą; pažymi, kad 2007 m. Komisija neatliko nė vieno vertinimo; primygtinai reikalauja, kad Komisija, prieš priimant sprendimą dėl 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo, pateiktų bent 5 tokius vertinimus, visų pirma seniausiai įsteigtų agentūrų;

               12.

               mano, kad reikėtų nedelsiant atsižvelgti į Audito Rūmų rekomendacijas ir agentūroms mokamų subsidijų sumas suderinti su iš tikraisiais pinigų poreikiais; be to, mano, kad bendrojo Finansinio reglamento pakeitimus reikėtų įtraukti į agentūrų bendrąjį finansinį reglamentą ir į įvairius specialiuosius finansinius reglamentus;

         Duomenų pateikimas

               13.

               pažymi, kad agentūros neturi standartinio požiūrio, kaip pristatyti savo veiklą atitinkamais finansiniais metais, pateikti sąskaitas ir pranešimus apie biudžeto ir finansų valdymą, taip pat į klausimą, ar patikinimo pareiškimą turėtų parengti agentūros direktorius; pastebi, kad ne visos agentūros aiškiai skiria a) agentūros veiklos pristatymą visuomenei ir b) technines biudžeto ir finansų valdymo ataskaitas;

               14.

               pažymi, kad nors galiojančiose Komisijos veiklos ataskaitų rengimo instrukcijose nėra aiškiai reikalaujama, kad agentūra parengtų patikinimo pareiškimą, daugelis direktorių vis dėlto parengė 2006 m. pareiškimus, iš kurių viename nurodyta svarbi išlyga;

               15.

               primena savo 2005 m. balandžio 12 d. rezoliucijos (7) 26 dalį, pagal kurią agentūrų direktoriai nuo šiol raginami prie metinės veiklos ataskaitos, su kuria taip pat pateikiama finansinė ir valdymo informacija, būtų pridedamas patikinimo pareiškimas, kad finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, analogiškas tiems pareiškimams, kuriuos pasirašo Komisijos generaliniai direktoriai;

               16.

               prašo Komisiją atitinkamai pakeisti savo galiojančias instrukcijas agentūroms;

               17.

               taip pat siūlo Komisijai dirbti su agentūromis siekiant sukurti suderintą modelį, taikomą visoms agentūroms ir decentralizuotoms įstaigoms, pagal kurį būtų aiškiai skiriami:

                           —

                           plačiajai auditorijai skirta metinė įstaigos veiklos, darbų ir laimėjimų ataskaita,

                           —

                           finansinės ataskaitos ir biudžeto įvykdymo ataskaita,

                           —

                           veiklos ataskaita, analogiška Komisijos generalinių direktorių veiklos pranešimams,

                           —

                           įstaigos direktoriaus pasirašytas patikinimo pareiškimas, kuriame pateikiamos išlygos arba pastabos, į kurias, jo nuomone, tikslinga atkreipti biudžeto įvykdymą patvirtinančios institucijos dėmesį;

         Bendros Audito Rūmų pastabos

               18.

               pažymi Audito Rūmų pastabą (metinės ataskaitos 10.29 dalis) (8), kad Komisijos iš Bendrijos biudžeto mokamos subsidijos nėra pagrįstos pakankamai svariais agentūrų grynųjų pinigų poreikių vertinimais ir kad tai kartu su asignavimų perkėlimų skaičiumi sudaro nemažus grynųjų pinigų likučius; taip pat pažymi, kad Audito Rūmai rekomenduoja palaikyti agentūroms mokamų subsidijų lygį remiantis tikrais jų grynųjų pinigų poreikiais;

               19.

               pažymi, kad 2006 m. pabaigoje 14 agentūrų vis dar nebuvo įdiegusios ABAC apskaitos sistemos (metinės ataskaitos 10.31 dalies išnaša);

               20.

               pažymi Audito Rūmų pastabą (metinės ataskaitos 1.25 dalis), kad kai kurios agentūros į apskaitą įtraukė už neišnaudotas atostogas sukauptas sąnaudas; pažymi, kad Audito Rūmai 2006 finansinių metų patikinimo pareiškime pateikė išlygą dėl trijų agentūrų (Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP), Europos policijos koledžo (CEPOL) ir Europos geležinkelio agentūros) (2005 m. tai buvo taikoma CEDEFOP, Europos maisto saugos tarnybai, Europos rekonstrukcijos agentūrai);

         Vidaus auditas

               21.

               primena, kad pagal Finansinio reglamento 185 straipsnio 3 dalį Komisijos vidaus auditorius taip pat yra reguliavimo agentūrų, kurios gauna išmokas iš ES biudžeto, vidaus auditorius; pažymi, kad vidaus auditorius atskaitingas kiekvienos agentūros valdybai ir direktoriui;

               22.

               atkreipia dėmesį į vidaus auditoriaus 2006 m. metinėje veiklos ataskaitoje pateiktą išlygą:
               „Komisijos vidaus auditorius negali tinkamai atlikti savo, kaip Bendrijos įstaigų vidaus auditoriaus, pareigų, jam priskirtų pagal Finansinio reglamento 185 straipsnį, dėl darbuotojų trūkumo“;

               23.

               tačiau atkreipia dėmesį į vidaus auditoriaus jo 2006 m. veiklos ataskaitoje pateiktą pastabą, kad nuo 2007 m., kai Komisija Vidaus audito tarnybai (VAT) suteiks papildomų personalo išteklių, visų veikiančių reguliavimo agentūrų vidaus auditas bus atliekamas kasmet;

               24.

               atkreipia dėmesį į vis didėjantį reguliavimo ir vykdomųjų agentūrų ir bendrų įmonių, kurių auditą turi atlikti VAT pagal Finansinio reglamento 185 straipsnį, skaičių; prašo Komisiją pranešti atsakingam komitetui apie tai, ar VAT turimų personalo išteklių pakaks visų minėtųjų įstaigų metiniam auditui atlikti ateinančiais metais;

               25.

               pažymi, kad pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 72 straipsnio 5 dalį kiekvienais metais kiekviena agentūra institucijai, atsakingai už sprendimą dėl biudžeto įvykdymo, ir Komisijai siunčia savo direktoriaus parengtą ataskaitą, apibendrinančią vidaus auditoriaus atliktų vidaus auditų skaičių ir tipus, pateiktas rekomendacijas ir dėl tų rekomendacijų atliktus veiksmus; prašo agentūras nurodyti, ar tai daroma, ir jei taip, kaip;

               26.

               atkreipia dėmesį, turėdamas mintyje vidaus audito pajėgumus, ypač mažesnėse agentūrose, į vidaus auditoriaus pasiūlymą, 2006 m. rugsėjo 14 d. pateiktą Parlamento atsakingam komitetui, pagal kurį mažesnėms agentūroms turėtų būti leista pirkti vidaus audito paslaugas iš privataus sektoriaus;

         Agentūrų įvertinimas

               27.

               primena bendrą Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą (9), dėl kurio buvo suderėta per taikinimą ECOFIN biudžeto klausimų Tarybos 2007 m. liepos 13 d. posėdyje ir kuriame raginama i) pateikti agentūrų, kurias Komisija ketina vertinti, sąrašą ir ii) pateikti jau įvertintų agentūrų sąrašą kartu su svarbiausių rezultatų santrauka;

         Drausminės procedūros

               28.

               pažymi, kad pavienėms agentūroms dėl jų dydžio sunku sukurti ad hoc drausmės komisijas, kurias sudarytų atitinkamos kategorijos darbuotojai, ir kad Komisijos tyrimų ir drausmės tarnyba (angl. IDOC) neatsakinga už agentūras; ragina agentūras apsvarstyti galimybę įsteigti bendrą agentūrų drausmės komisiją;

         Tarpinstitucinio susitarimo projektas

               29.

               primena Komisijos parengtą Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos reguliavimo agentūrų sistemos projektą (COM(2005)59), kuriuo siekiama sukurti horizontaliąją Europos reguliavimo agentūrų steigimo, struktūros, veiklos, įvertinimo ir kontrolės sistemą; pažymi, kad projektas yra naudinga iniciatyva siekiant pagrįsti agentūrų steigimą ir veiklą; pažymi, kad Komisijos 2006 m. suvestinėje ataskaitoje (3.1 dalyje, COM(2007)274) nurodoma, kad nors po projekto paskelbimo derybos nutrūko, 2006 m. pabaigoje Taryboje vėl pradėtos diskusijos šiuo klausimu; apgailestauja, kad nepavyko pasiekti daugiau pažangos siekiant jį priimti;

               30.

               taigi palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą per 2008 m. pateikti komunikatą dėl reguliavimo agentūrų ateities;

         Savo veiklą finansuojančios agentūros

               31.

               primena, kad dviejų savo veiklą finansuojančių agentūrų atžvilgiu apie biudžeto įvykdymą direktoriui patvirtina administracinė valdyba; pažymi, kad abi agentūros sukaupė didelį perteklių iš pajamų iš mokesčių, perkeltų iš ankstesnių metų:

                           —

                           Vidaus rinkos derinimo tarnyba pinigais ir pinigų ekvivalentais – 281 milijoną EUR (10),

                           —

                           Bendrijos augalų veislių tarnyba pinigais ir pinigų ekvivalentais: 18 milijonų EUR (11);

         Specialiosios pastabos

               32.

               pažymi, kad 2006 finansinių metų bendrajame Europos Sąjungos biudžete agentūrai buvo skirta 44,738 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 44,738 mln. EUR mokėjimų asignavimų;

               33.

               reiškia susirūpinimą dėl Audito Rūmų 2006 m. ataskaitoje padarytos išvados, kad 2006 m. pabaigoje turėjo būti panaikinti daugiau nei 43 % mokėjimų asignavimų ir kad per pastarąjį metų ketvirtį buvo atlikta itin daug operacijų, todėl nebuvo griežtai laikomasi biudžeto tikslumo principo;

               34.

               taip pat atkreipia dėmesį į Audito Rūmų išvadą, kad biudžeto ir personalo plano sudarymo tvarka nebuvo pakankamai griežta ir kad dėl to buvo perkelta daug biudžeto lėšų, netinkamai planuotas personalo įdarbinimas, o biudžetas pristatytas neteisingai;

               35.

               taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad panaudota labai nedaug (67,7 %) mokėjimų asignavimų, numatytų jūros taršą mažinančioms priemonėms, nors biudžeto sudarymo proceso metu Parlamentas nuolat pritarė tam, kad šių priemonių įgyvendinimui būtų skiriama lėšų, ir jų biudžete numatyta; atsižvelgiant į tai, kad buvo neįmanoma parūpinti laivo, skirto kovai su tarša Atlanto arkai priklausančiame plote, kurį sudaro Galisijos pakrantė ir Biskajos įlanka, ragina Komisiją ir Agentūrą dėti daugiau pastangų ir laikantis 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2038/2006 dėl daugiamečio Europos jūrų saugumo agentūros veiksmų reaguojant į laivų keliamą taršą finansavimo (12) 2008 m. pasiekti šį tikslą;

               36.

               vis dėlto pripažįsta, kad, kaip savo atsakymuose nurodė agentūra, ją perkėlus iš Briuselio į Lisaboną buvo padarytas poveikis biudžetui, kurį buvo sunku numatyti, įskaitant beveik 20 % darbuotojų, dirbusių pagal sutartį, išėjimą iš darbo;

               37.

               susirūpinęs pažymi Audito Rūmų pastabą, kad prieš įrašant atitinkamus biudžeto įsipareigojimus buvo įrašyti kai kurie teisiniai įsipareigojimai ir kad kai kurioms sutartims buvo numatytas išankstinis 100 % finansavimas;

               38.

               ragina Agentūrą imtis skubių priemonių dėl Audito Rūmų išvados, kad Agentūros inventorizacijos sistemos yra silpnos, įrašai jose neleidžia fiziškai susekti prekių ir ypač kad į sistemą neįrašyta kompiuterinė įranga;

               39.

               pažymi, kad Agentūros balanse įrašyta, kad ji turi 11,6 mln. EUR pinigais ir pinigų ekvivalentais ir yra sukaupusi 7,18 mln. EUR perteklių;

               40.

               atkreipia dėmesį į Agentūros apskaitos pareigūno pareiškimą savo pranešime dėl biudžeto ir finansų valdymo, kad, nors Agentūros pastangos įdarbinti darbuotojų buvo itin svarbios visais 2006 metais, dėl Agentūros perkėlimo atsistatydinus daugeliui darbuotojų buvo patirta sunkumų sudarant personalo planą ir vykdant su juo susijusį biudžetą;

               41.

               susipažinęs su pranešimu dėl biudžeto ir finansų valdymo su susidomėjimu pažymi, kad agentūra, siekdama 2007 m. keliais etapais atsisakyti finansinės sistemos SI2, pateikė prašymą vykdyti bandomąjį naujosios kartos finansinių sistemų, vadinamų ABAC (kaupimo principu pagrįsta apskaita), įdiegimo projektą ir nuo 2006 m. balandžio mėn. užsakydama paslaugas naudoja tą patį finansinių sistemų rinkinį kaip ir Komisija (visos sistemos laikomos ir palaikomos Komisijos Informacijos generaliniame direktorate);

               42.

               mano, kad reikėtų atlikti tolesnius tyrimus siekiant nustatyti kaupimo sistemų ir paslaugų teikimo tarp agentūrų įgyvendinamumą, nes tai galėtų itin pagelbėti mažesnėms agentūroms, kurioms trūksta priemonių, ar naujoms besikuriančioms agentūroms;

               43.

               pažymi Agentūros teiginį metinėje ataskaitoje, kad daug dirbama siekiant atlyginti vis didėjančio skaičiaus jos susitikimų dalyvių kelionės išlaidas ir kad šiuo metu ji tobulina atitinkamas procedūras; prašo Audito Rūmų kitų metų ataskaitoje aptarti bendrą klausimą dėl agentūrų vykdomo kelionių išlaidų apmokėjimo.

      (1)  OL C 261, 2007 10 31, p. 20.

      (2)  OL C 309, 2007 12 19, p. 55.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  OL L 187, 2008 7 15, p. 149.

      (7)  Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl 2003 finansinių metų Europos jūrų saugumo agentūros biudžeto įvykdymo patvirtinimo jo administracijos direktoriui dalį (OL L 196, 2005 7 27, p. 139).

      (8)  OL C 273, 2007 12 15, p. 1.

      (9)  Tarybos dokumentas DS 605/1/07 Rev1.

      (10)  Šaltinis: Ataskaita dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Tarnybos atsakymais (OL C 309, 2007 12 19, p. 141).

      (11)  Šaltinis: Ataskaita dėl Bendrijos augalų veislių tarnybos 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Tarnybos atsakymais (OL C 309, 2007 12 19, p. 135).

      (12)  OL L 394, 2006 12 30, p. 1.


title: 1988 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas pritariantis Bendrijos vardu Tarptautinės muitinės procedūrų supaprastinimo ir suderinimo konvencijos E.4 priedui

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31988D0356

Oficialusis leidinys L 161 , 28/06/1988 p. 0012 - 0015 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 14 p. 0090  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 14 p. 0090

		Tarybos sprendimas1988 m. birželio 7 d.pritariantis Bendrijos vardu Tarptautinės muitinės procedūrų supaprastinimo ir suderinimo konvencijos E.4 priedui(88/356/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 28, 43, 113 ir 235 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],kadangi Sprendimu 75/199/EEB [2] Bendrija priėmė Tarptautinę muitinės procedūrų supaprastinimo ir suderinimo konvenciją;kadangi pritarimas Tarptautinės muitinės procedūrų supaprastinimo ir suderinimo konvencijos priedams veiksmingai prisideda prie tarptautinių prekių mainų plėtros ir palengvinimo;kadangi Bendrija gali pritarti E.4 priedui dėl muitų grąžinimo;kadangi pritariant šiam priedui vis dėl to reikėtų padaryti tam tikras išlygas, atsižvelgiant į specifinius Muitų sąjungos reikalavimus ir šiuo metu jau pasiektą teisės aktų muitų srityje suderinimo etapą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisŠiuo sprendimu Tarptautinės muitinės procedūrų supaprastinimo ir suderinimo konvencijos E.4 priedui dėl muitų grąžinimo pritariama Bendrijos vardu su bendro pobūdžio išlyga ir išlyga dėl 5 standarto.E.4 priedo tekstas kartu su išlygomis pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas paskiria asmenį, įgaliotą pranešti Muitinių bendradarbiavimo tarybos Generaliniam Sekretoriui apie Bendrijos pritarimą priedui, nurodytam 1 straipsnyje, kartu su šiame straipsnyje numatytomis išlygomis.Priimta Liuksemburge, 1988 m. birželio 7 d.Tarybos varduPirmininkasM. Bangemann[1] OL C 167, 1988 6 27.[2] OL L 100, 1975 4 21, p. 1.--------------------------------------------------E.4 PRIEDASPRIEDAS DĖL MUITŲ GRĄŽINIMOĮVADASKai importuotos medžiagos, už kurias yra sumokėti importo muitai ir mokesčiai, panaudojamos gamyboje arba perdirbamos (arba tam tikrais atvejais pagerinamos) ir po to eksportuojamos, jos dažnai gali būti siūlomos parduoti užsienio rinkose konkurencingesnėmis kainomis, jei jas eksportuojant yra sugrąžinami importo muitai ir mokesčiai. Muitų grąžinimo procedūra numato tokio grąžinimo lengvatas.Tačiau, kadangi toks muitų grąžinimas gali paskatinti užsienio prekių, kurioms lygiaverčių prekių galima rasti šalyje, importą, tam tikri apribojimai muitų grąžinimui už tam tikrų kategorijų prekes arba už tam tikras atliktas gamybos ar perdirbimo operacijas gali būti laikomi būtinais. Atskiros šalys, kai būtina, privalo nustatyti, kokiu mastu galima leisti grąžinti muitus.Šis priedas taikomas ne tik tais atvejais, kada muitai grąžinami už perdirbtas, panaudotas gamyboje ar pagerintas prekes, bet ir kada yra galimybė grąžinti muitus už importuotas ir po to reeksportuotas prekes, toje pačioje valstybėje. Tačiau šis priedas netaikomas muitų grąžinimui teisingumo pagrindu, pavyzdžiui, kai prekės grąžinamos tiekėjui kaip neatitinkančios sutarties. Priedas netaikomas ir muitų bei mokesčių, išskyrus importo muitus ir mokesčius, grąžinimui, prekes eksportuojant.SĄVOKOSŠiame priede:a) "muitų grąžinimo procedūra" — muitinės procedūra, kuri numato grąžinti (visiškai ar iš dalies) sumokėtus importo muitus ir mokesčius už prekes arba jose esančias medžiagas ar jų gamyboje sunaudotas medžiagas, kai tos prekės yra eksportuojamos;b) "grąžinti muitai" — importo muitų ir mokesčių, grąžintų taikant muitų grąžinimo procedūrą, suma;c) "importo muitai ir mokesčiai" — muitai ir visi kiti mokesčiai bei rinkliavos, kurie yra renkami už prekių importą arba dėl prekių importo, neįskaitant mokesčių ir rinkliavų, kurių dydis apytikriai lygus suteiktų paslaugų sąnaudoms.PRINCIPAS1. StandartasMuitų grąžinimo nuostatas reglamentuoja šio priedo nuostatos.TAIKYMO SRITIS2. StandartasNacionaliniai teisės aktai nurodo atvejus, kai galima reikalauti grąžinti sumokėtus muitus, ir sąlygas, kuriomis jie yra grąžinami.1 pastabaAtvejus, kai galima reikalauti grąžinti sumokėtus muitus, galima nurodyti, nurodant tam tikras prekes arba jų kategorijas, arba nurodant tam tikrą prekių panaudojimą. Muitų grąžinimas taip pat gali būti ribojamas tam tikroms importo muitų ir mokesčių klasėms arba apribojamas tais atvejais, kai prekės yra perdirbtos, panaudotos gamyboje ar pagerintos arba kitaip leistinai panaudotos. Muitų grąžinimas už prekes, kurios yra sunaudotos eksportuojamoms prekėms pagaminti, paprastai netaikomas pagalbinėms gamybos medžiagoms, tokioms kaip tepalai, bet gali būti taikomas tokios gamybos atliekoms ir nuostoliams.2 pastabaMuitai pagal muitų grąžinimo procedūrą negrąžinami tais atvejais, kai importo muitai ir mokesčiai yra arba bus sugrąžinti, taikant kitas nuostatas.3. Rekomenduojama praktikaMuitų grąžinimo procedūra taip pat turėtų būti taikoma tais atvejais, kai prekės ir medžiagos, už kurias yra sumokėti importo muitai ir mokesčiai, buvo pakeistos lygiavertėmis prekėmis ir medžiagomis, kurios buvo panaudotos eksportuojamoms prekėms pagaminti.VYKDYTINOS SĄLYGOS4. StandartasSuinteresuotos šalys saugo įrašus ar tvarko apskaitą, kuri leidžia patikrinti reikalavimo grąžinti muitus teisėtumą.5. StandartasKai prekių, skirtų naudojimui šalyje, įvežimo metu yra žinoma arba tikimasi, kad bus pareikalauta muitus grąžinti, deklaranto gali būti paprašoma pareikšti apie tokį ketinimą, siekiant palengvinti vėlesnį reikalavimą grąžinti muitus; tačiau negalima atsisakyti grąžinamus muitus išmokėti vien dėl to, kad tokio pareiškimo deklarantas nepadarė, ir negalima reikalauti, kad prekės būtų eksportuotos dėl to, kad tokį pareiškimą jis padarė.PastabaMuitinė gali reikalauti, kad prekės, už kurias sumokėtus muitus reikalaujama grąžinti, būtų atskirtos nuo kitų prekių arba kad jos būtų perdirbamos ar panaudojamos gamyboje muitinei prižiūrint.PREKIŲ LAIKYMO MUITINĖS TERITORIJOJE TRUKMĖ6. StandartasKai prekių eksportui yra nustatytas terminas, po kurio nebegalima reikalauti grąžinti už jas sumokėtus muitus, tokį terminą nustatant būtina deramai atsižvelgti į prekių perdirbimo ar gamybos, kurioje jos naudojamos, pobūdį bei komercinius ar kitokius veiksnius.7. Rekomenduojama praktikaKai prekių eksportui yra nustatytas terminas, jis, esant pageidavimui, turėtų būti pratęstas, jei muitinė mano, kad tam yra pagrįstų priežasčių.EKSPORTO DEKLARACIJA IR REIKALAVIMAS GRĄŽINTI MUITUS8. StandartasEksporto deklaracija dėl grąžinamų muitų ir įrodomieji dokumentai pateikiami kompetentingai muitinės įstaigai.9. Rekomenduojama praktikaEksportuotojo pageidavimu ir esant pagrįstoms priežastims, muitinė, jei įmanoma, eksportuojamas prekes turėtų leisti tikrinti privačiose patalpose, eksportuotojui apmokant su tokiu tikrinimu susijusias išlaidas.Muitinė pati gali reikalauti, kad eksportui skirtos prekės būtų pateiktos patikrinimui privačiose patalpose.10. Rekomenduojama praktikaKai prekių, kurioms taikoma muitų grąžinimo procedūra, eksportas kontroliuojamas pagal eksportuotojo įrašus, prekių pateikti eksporto metu paprastai neturėtų būti reikalaujama.11. StandartasPareikalavime grąžinti muitus (arba kartu pateikiamuose dokumentuose) turi būti pateikti įrodymai, jog grąžinamų muitų išmokėjimui keliamos sąlygos yra įvykdytos.PastabaIšmokėdama grąžinamus muitus, muitinė gali reikalauti šių duomenų:a) informacijos apie pareikalautoją;b) duomenų apie pradinį prekių muitinį įforminimą naudojimui šalyje (pavyzdžiui, prekių, skirtų naudoti šalyje, deklaracijos numeris ir data);c) informacijos apie sumokėtus importo muitus ir mokesčius;d) nurodyti tarifo pobūdį arba jį apibūdinti ir nurodyti prekių kiekį;e) nurodyti, kaip prekės buvo panaudotos, perdirbtos ar panaudotos gamyboje;f) su eksportu susijusios informacijos.12. Rekomenduojama praktikaKai yra nustatytas terminas, po kurio reikalavimai grąžinti muitus nebepriimami, turėtų būti numatyta, kad tą terminą būtų galima pratęsti dėl komercinių ar kitokių priežasčių, kurias muitinė laiko pagrįstomis.GRĄŽINAMŲ MUITŲ IŠMOKĖJIMAS13. StandartasGrąžinami muitai turėtų būti išmokėti kuo greičiau po to, kai patikrinamas pareikalavimas.14. Rekomenduojama praktikaMuitai turėtų būti taip pat grąžinami už paliktas saugoti prekes muitinės sandėliuose su sąlyga, kad vėliau jos bus eksportuojamos.15. Rekomenduojama praktikaMuitinė grąžinamus muitus už prekes, eksportuojamas per tam tikrą nurodytą laikotarpį, turėtų mokėti reguliariai, jei to pageidaujama.INFORMACIJA APIE MUITŲ GRĄŽINIMĄ16. StandartasMuitinė užtikrina, kad visa svarbi informacija apie muitų grąžinimo procedūrą būtų lengvai prieinama visiems suinteresuotiems asmenims.--------------------------------------------------Bendrijos pareiškiamos pastabos ir išlygos dėl Tarptautinės muitinės procedūrų supaprastinimo ir suderinimo konvencijos E.4 priedo1. Bendroji išlyga (bendroji pastaba)Bendrijos teisės aktai reglamentuoja apskritai visus klausimus, kuriuos reglamentuoja šio priedo nuostatos. Tačiau srityse, kurių Bendrijos teisės aktai nereglamentuoja, valstybės narės prireikus pareiškia savo pačių išlygas.2. Standartas 5Prekių išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijoje turi būti tam tikra informacija apie lengvatų ir muitų grąžinimo sistemos taikymą įvežamoms perdirbti prekėms. Be to, taikant šią sistemą, daroma prielaida, kad leidimas prekes įvežti perdirbimui yra duotas arba tam tikrais atvejais jo yra paprašyta, prieš išleidžiant prekes į laisvą apyvartą.--------------------------------------------------