title: 2005 m. lapkričio 14 d.  Tarybos sprendimas 2005/966/BUSP, dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos stebėjimo misijoje Ačehe (Indonezija) (Stebėjimo misija Ačehe – SMA) sudarymo

text:
31.12.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 349/30

         TARYBOS SPRENDIMAS 2005/966/BUSP
   2005 m. lapkričio 14 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos stebėjimo misijoje Ačehe (Indonezija) (Stebėjimo misija Ačehe – SMA) sudarymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 24 straipsnį,
   atsižvelgdama į pirmininkaujančios valstybės narės rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               2005 m. rugsėjo 9 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/643/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėjimo misijos Ačehe (Indonezija) (Stebėjimo misija Ačehe – SMA) (1).

               (2)

               Tų Bendrųjų veiksmų 10 straipsnio 4 dalyje numatoma, kad išsamūs susitarimai dėl trečiųjų valstybių dalyvavimo įforminami susitarimu laikantis Europos Sąjungos sutarties 24 straipsnio.

               (3)

               2004 m. gruodžio 13 d. Taryba įgaliojo pirmininkaujančią valstybę narę, kuriai prireikus padeda Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis, būsimų ES civilinių krizių valdymo operacijų atveju pradėti derybas su trečiosiomis valstybėmis siekiant sudaryti susitarimą remiantis pavyzdiniu Europos Sąjungos ir trečiosios valstybės susitarimu dėl trečiosios valstybės dalyvavimo Europos Sąjungos civilinėje krizių valdymo operacijoje. Tuo remdamasi pirmininkaujanti valstybė narė derėjosi dėl Susitarimo su Šveicarijos Konfederacija dėl jos dalyvavimo Europos Sąjungos stebėjimo misijoje Ačehe (Indonezija) (Stebėjimo misija Ačehe – SMA).

               (4)

               Šis Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos stebėjimo misijoje Ačehe (Indonezija) (Stebėjimo misija Ačehe – SMA).
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas yra įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti susitarimą, kad jis taptų privalomas Europos Sąjungai.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         T. JOWELL

      (1)  OL L 234, 2005 9 11, p. 13.
    ---documentbreak---

               31.12.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 349/31

         VERTIMAS
   Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos
   SUSITARIMAS
   dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos stebėjimo misijoje Ačehe (Indonezija) (Stebėjimo misija Ačehe – SMA)
   EUROPOS SĄJUNGA (ES)
   ir
   ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA,
   toliau – Šalys,
   ATSIŽVELGDAMOS Į:

               —

               2005 m. rugpjūčio 15 d. pasirašytą Indonezijos Vyriausybės ir Ačeho išsilaisvinimo judėjimo (GAM) susitarimo memorandumą dėl konflikto Ačehe taikaus, visapusio ir tvaraus sprendimo, kuriame numatoma įsteigti Stebėjimo misiją Ačehe (SMA),

               —

               2005 m. spalio 3 d. Indonezijos Vyriausybės ir Europos Sąjungos susitarimą dėl SMA ir jos narių uždavinių, statuso, privilegijų ir imunitetų,

               —

               Šveicarijos Konfederacijai skirtą pakvietimą dalyvauti SMA,

               —

               Šveicarijos Konfederacijos sutikimą dalyvauti SMA,

               —

               2005 m. rugsėjo 9 d. Europos Sąjungos Tarybos priimtus Bendruosius veiksmus 2005/643/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėjimo misijos Ačehe (Indonezija) (Stebėjimo misija Ačehe – SMA),

               —

               2005 m. rugsėjo 20 d. Politikos ir saugumo komiteto sprendimą dėl Šveicarijos Konfederacijos įnašo į SMA,

         SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Dalyvavimas SMA
   1.   Šveicarijos Konfederacija prisideda prie 2005 m. rugsėjo 9 d. Bendrųjų veiksmų 2005/643/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėjimo misijos Ačehe (Indonezija) (Stebėjimo misija Ačehe – SMA) ir prie bet kokių bendrųjų veiksmų arba sprendimų, kuriais Europos Sąjungos Taryba nusprendžia išplėsti SMA, pagal šio Susitarimo nuostatas ir visus būtinus įgyvendinimo susitarimus.
   2.   Šveicarijos Konfederacijos įnašas į SMA nepažeidžia Europos Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumo.
   3.   Šveicarijos Konfederacija užtikrina, kad SMA dalyvaujantis jos personalas vykdytų savo misiją laikydamasis:

               a)

               Bendrųjų veiksmų 2005/643/BUSP ir galimų vėlesnių dalinių pakeitimų;

               b)

               veiksmų plano (OPLAN);

               c)

               įgyvendinimo priemonių.

         4.   Šveicarijos Konfederacijos personalas, komandiruotas į SMA, vykdo savo pareigas ir elgiasi atsižvelgdamas išimtinai į SMA interesus.
   5.   Šveicarijos Konfederacija laiku informuoja SMA vadovą ir Europos Sąjungos Tarybos Generalinį sekretoriatą apie bet kokį jos įnašo į SMA pakeitimą.
   6.   Šveicarijos Konfederacijos kompetentinga institucija atlieka į SMA komandiruoto personalo sveikatos patikrinimą, skiepijimą ir išduoda medicinos pažymas, kad darbuotojas gali eiti pareigas. Į SMA komandiruotas personalas pateikia šios pažymos kopiją.
   2 straipsnis
   Personalo statusas
   1.   SMA dalyvaujančio Šveicarijos Konfederacijos personalo statusą reglamentuoja Europos Sąjungos ir Indonezijos Vyriausybės sudarytas susitarimas dėl misijos statuso.
   2.   Nepažeidžiant 1 dalyje nurodyto susitarimo dėl misijos statuso, Šveicarijos Konfederacija turi jurisdikciją savo personalo, dalyvaujančio SMA, atžvilgiu.
   3.   Šveicarijos Konfederacija yra atsakinga už reagavimą į visas su dalyvavimu SMA susijusias pretenzijas, pateikiamas jos personalo ar susijusias su juo. Šveicarijos Konfederacija yra atsakinga už bet kokio ieškinio, ypač teisinio ar drausminio, pateikimą bet kuriam savo personalo nariui pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus.
   4.   Šveicarijos Konfederacija įsipareigoja pareikšti apie pretenzijų bet kuriai valstybei, dalyvaujančiai SMA, atsisakymą ir tai padaryti pasirašydama šį Susitarimą. Tokios deklaracijos pavyzdys pridedamas prie šio Susitarimo.
   5.   Europos Sąjunga įsipareigoja užtikrinti, kad valstybės narės pareikštų apie pretenzijų dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo SMA atsisakymą ir tai padarytų pasirašydamos šį Susitarimą. Tokios deklaracijos pavyzdys pridedamas prie šio Susitarimo.
   3 straipsnis
   Įslaptinta informacija
   Šveicarijos Konfederacija imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad ES įslaptinta informacija būtų saugoma pagal Europos Sąjungos Tarybos saugumo nuostatus, pateiktus 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendime 2001/264/EB (1), ir pagal kompetentingų institucijų, įskaitant SMA vadovą, tolesnius nurodymus.
   4 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   Visas SMA dalyvaujantis personalas lieka visiškai pavaldus savo nacionalinėms institucijoms.
   2.   Nacionalinės institucijos perduoda veiklos kontrolę SMA vadovui, kuris vadovauja remdamasis vadovavimo ir kontrolės hierarchine struktūra.
   3.   Misijos vadovas vadovauja SMA ir administruoja jos kasdienę veiklą.
   4.   Šveicarijos Konfederacija turi tas pačias teises ir pareigas tvarkant kasdienę operacijos veiklą kaip ir operacijoje dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės, remiantis 1 straipsnio 1 dalyje nurodytais teisiniais dokumentais.
   5.   SMA vadovas yra atsakingas už SMA personalo drausmės kontrolę. Prireikus atitinkama nacionalinė institucija imasi drausminių priemonių.
   6.   Šveicarijos Konfederacija skiria nacionalinio kontingento koordinatorių (NKK), kuris atstovauja SMA dalyvaujančiam jos nacionaliniam kontingentui. NKK nacionaliniais klausimais atsiskaito SMA vadovui ir yra atsakingas už kasdienę kontingento drausmę.
   7.   Sprendimą užbaigti SMA priima Europos Sąjunga, pasikonsultavusi su Šveicarijos Konfederacija, jei operacijos nutraukimo dieną Šveicarijos Konfederacija vis dar prisideda prie SMA.
   5 straipsnis
   Finansiniai aspektai
   1.   Šveicarijos Konfederacija prisiima visas išlaidas, susijusias su jos dalyvavimu operacijoje, išskyrus bendrai finansuojamas išlaidas, kaip išdėstyta operacijos veiklos biudžete.
   2.   Valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, fizinių arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolių ar žalą, Šveicarijos Konfederacija, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime dėl misijos statuso numatytomis sąlygomis.
   6 straipsnis
   Įnašas į veiklos biudžetą
   1.   Šveicarijos Konfederacija prisideda prie SMA veiklos biudžeto finansavimo.
   2.   SMA vadovas ir Šveicarijos Konfederacijos atitinkamos administracinės tarnybos pasirašo su praktinėmis Šveicarijos Konfederacijos įnašo mokėjimo sąlygomis susijusį susitarimą. Į šį susitarimą, inter alia, įtraukiamos nuostatos dėl:

               a)

               atitinkamos sumos;

               b)

               finansinio įnašo mokėjimo tvarkos;

               c)

               audito procedūros.

         7 straipsnis
   Susitarimai dėl šio Susitarimo įgyvendinimo
   Nepažeisdami 6 straipsnio 2 dalies nuostatų, Europos Sąjungos Tarybos Generalinis sekretorius–vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai ir Šveicarijos Konfederacijos atitinkamos valdžios institucijos sudaro šiam Susitarimui įgyvendinti būtinus techninius ir administracinius susitarimus.
   8 straipsnis
   Susitarimo nesilaikymas
   Vienai iš Šalių nesilaikant pirmesniuose straipsniuose jai nustatytų įsipareigojimų, kita Šalis turi teisę nutraukti šį Susitarimą, pranešusi apie tai prieš vieną mėnesį.
   9 straipsnis
   Ginčų sprendimas
   Ginčus dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo Šalys sprendžia diplomatinėmis priemonėmis.
   10 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Šis Susitarimas įsigalioja pirmojo mėnesio po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų vidaus procedūrų užbaigimą, pirmą dieną.
   2.   Šis Susitarimas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos.
   3.   Šis Susitarimas galioja visą Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo operacijoje laiką.

      Priimta Briuselyje, , dviem egzemplioriais anglų kalba.

            Europos Sąjungos vardu

            Šveicarijos Konfederacijos vardu

      (1)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.
   Susitarimo 2 straipsnio 4 ir 5 dalyse minėtos
   DEKLARACIJOS
   ES valstybių narių deklaracija:
   „2005 m. rugsėjo 9 d. ES bendruosius veiksmus 2005/643/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėjimo misijos Ačehe (Indonezija) (Stebėjimo misija Ačehe – SMA) taikančios ES valstybės narės, kiek joms tai leidžia jų vidaus teisinės sistemos, stengsis kiek įmanoma atsisakyti galimų pretenzijų Šveicarijos Konfederacijai dėl jų personalo sužalojimo, mirties arba ES krizių valdymo operacijos metu jų naudojamam turtui padarytos žalos ar jo praradimo tais atvejais, kai sužalojimas, mirtis, žala arba praradimas:

               —

               buvo sukelti Šveicarijos Konfederacijos personalo, jam vykdant su ES krizių valdymo operacija susijusias savo pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus, ar

               —

               atsirado naudojant bet kurį Šveicarijos Konfederacijai priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudojamas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio Šveicarijos Konfederacijos ES krizių valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.“.

         Šveicarijos Konfederacijos deklaracija:
   „2005 m. rugsėjo 9 d. ES bendruosius veiksmus 2005/643/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėjimo misijos Ačehe (Indonezija) (Stebėjimo misija Ačehe – SMA) taikanti Šveicarijos Konfederacija, kiek jai tai leidžia jos vidaus teisinė sistema, stengsis kiek įmanoma atsisakyti galimų pretenzijų kitai ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančiai valstybei dėl savo personalo sužalojimo, mirties arba ES krizių valdymo operacijų metu jos naudojamam turtui padarytos žalos ar jo praradimo tais atvejais, kai sužalojimas, mirtis, žala arba praradimas:

               —

               buvo sukelti personalo jam vykdant su ES krizių valdymo operacija susijusias savo pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus, ar

               —

               atsirado naudojant bet kurį ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudojamas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio ES krizės valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.“.


title: 2007 m. sausio 16 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas Darfur/5/2007 dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sudane patarėjo kariniais klausimais skyrimo

text:
19.1.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 13/9

      POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS DARFUR/5/2007
   2007 m. sausio 16 d.
   dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sudane patarėjo kariniais klausimais skyrimo
   (2007/34/BUSP)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 18 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2005/557/BUSP dėl Europos Sąjungos civilinių ir karinių veiksmų, skirtų Afrikos Sąjungos misijai Sudano Darfūro regione remti (1), ypač į jų 4 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. liepos 5 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/468/BUSP, pratęsiančius ir patikslinančius Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sudane įgaliojimus (2).

               (2)

               Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis (ESSĮ) Sudane, inter alia, užtikrina Sąjungos indėlio į Afrikos Sąjungos misiją Sudano Darfūro regione (AMIS) koordinavimą ir nuoseklumą. Pagal Bendrųjų veiksmų 2005/557/BUSP 5 straipsnio 2 dalį, ESSĮ pavaldi ES koordinavimo grupė Adis Abeboje (ACC), kurią sudaro patarėjas politiniais klausimais, patarėjas kariniais klausimais ir patarėjas policijos klausimais, užtikrina kasdienį ryšių su visais atitinkamais ES dalyviais bei Administraciniu kontrolės ir valdymo centru (ACMC) koordinavimą, laikydamasi Afrikos Sąjungos Adis Abeboje pavaldumo tvarkos siekiant užtikrinti, kad ES parama AMIS būtų teikiama nuosekliai ir laiku.

               (3)

               Pagal Bendrųjų veiksmų 2005/557/BUSP 4 straipsnį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą skirti ESSĮ patarėją kariniais klausimais remiantis generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio pasiūlymu, grindžiamu ESSĮ rekomendacija.

               (4)

               Remdamasis ESSĮ rekomendacija, generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė skirti pulkininką François AMELINEAU nauju ESSĮ patarėju kariniais klausimais.

               (5)

               Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Pulkininkas François AMELINEAU skiriamas ESSĮ Sudane patarėju kariniais klausimais.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja 2007 m. sausio 25 d.

      Priimta Briuselyje, 2007 m. sausio 16 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         C. von GOETZE

      (1)  OL L 188, 2005 7 20, p. 46.

      (2)  OL L 184, 2006 7 6, p. 38.


title: 2014/15/ES: 2013 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo, kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos, pasirašymo ir sudarymo

text:
18.1.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 14/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2013 m. lapkričio 18 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo, kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos, pasirašymo ir sudarymo
   (2014/15/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 37 straipsnį kartu su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 5 ir 6 dalimis,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               trečiųjų valstybių dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose sąlygos turėtų būti nustatytos susitarimu, kuriuo tokio galimo būsimo dalyvavimo sąlygos nustatomos bendrai, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai;

               (2)

               2012 m. lapkričio 13 d. Tarybai priėmus sprendimą, kuriuo suteikti įgaliojimai pradėti derybas, Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai derybose susitarė dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo, kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos (toliau – Susitarimas);

               (3)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimas, kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, kad jis taptų privalomas Sąjungai.
   3 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 16 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą (1).
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.


title: 2014/421/ES: 2014 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Jungtiniame komitete, įsteigtame 1973 m. gegužės 14 d. Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimu, dėl to susitarimo 3 protokolo dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų pakeitimo nauju protokolu, kuriame dėl kilmės taisyklių daroma nuoroda į Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninę konvenciją

text:
3.7.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 196/15

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. birželio 23 d.
   dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Jungtiniame komitete, įsteigtame 1973 m. gegužės 14 d. Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimu, dėl to susitarimo 3 protokolo dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų pakeitimo nauju protokolu, kuriame dėl kilmės taisyklių daroma nuoroda į Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninę konvenciją

      (2014/421/ES)

   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo (1) (toliau – Susitarimas) 3 protokolas yra susijęs su sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžtimi ir administracinio bendradarbiavimo metodais (toliau – 3 protokolas);

               (2)

               Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninėje konvencijoje (2) (toliau – Konvencija) išdėstytos nuostatos dėl prekių, kuriomis prekiaujama pagal atitinkamus susitariančiųjų šalių sudarytus susitarimus, kilmės;

               (3)

               Sąjunga ir Norvegija konvenciją pasirašė 2011 m. birželio 15 d.;

               (4)

               Sąjunga ir Norvegija atitinkamai 2012 m. kovo 26 d. ir 2011 m. lapkričio 9 d. deponavo savo priėmimo dokumentus Konvencijos depozitarui. Todėl, taikant jos 10 straipsnio 3 dalį, Konvencija Sąjungos ir Norvegijos atžvilgiu įsigaliojo atitinkamai 2012 m. gegužės 1 d. ir 2012 m. sausio 1 d.;

               (5)

               Konvencijos 6 straipsniu nustatyta, kad kiekviena susitariančioji šalis imasi tinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad Konvencija būtų taikoma veiksmingai. Tuo tikslu Susitarimu įsteigtas Jungtinis komitetas turėtų priimti sprendimą 3 protokolą pakeisti nauju protokolu, kuriame dėl kilmės taisyklių daroma nuoroda į Konvenciją;

               (6)

               todėl pozicija, kurios Sąjunga turėtų laikytis Jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridėtu sprendimo projektu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimu, dėl šio susitarimo 3 protokolo dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų pakeitimo nauju protokolu, kuriame dėl kilmės taisyklių daroma nuoroda į Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninę konvenciją, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu Jungtinio komiteto sprendimo projektu.
   Neesminiams sprendimo projekto pakeitimams Sąjungos atstovai Jungtiniame komitete gali pritarti be papildomo Tarybos sprendimo.
   2 straipsnis
   Jungtinio komiteto sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 23 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL L 171, 1973 6 27, p. 2.

      (2)  OL L 54, 2013 2 26, p. 4.

      PROJEKTAS
      ES IR NORVEGIJOS JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr.
      … m. … … d.
      kuriuo iš dalies keičiamas Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo 3 protokolas dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų
      JUNGTINIS KOMITETAS,
      atsižvelgdamas į 1973 m. gegužės 14 d. Briuselyje pasirašytą Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimą (1) (toliau – Susitarimas), ypač į jo 11 straipsnį,
      atsižvelgdamas į Susitarimo 3 protokolą dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų (2) (toliau – 3 protokolas),
      kadangi:

                  (1)

                  Susitarimo 11 straipsnyje daroma nuoroda į 3 protokolą, kuriame išdėstytos kilmės taisyklės ir numatoma kilmės kumuliacija tarp ES, Norvegijos, Šveicarijos (įskaitant Lichtenšteiną), Islandijos, Turkijos, Farerų salų ir Barselonos proceso dalyvių (3);

                  (2)

                  3 protokolo 39 straipsnyje nustatyta, kad Susitarimo 29 straipsnyje numatytas Jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti šio protokolo nuostatas;

                  (3)

                  Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regionine konvencija (4) (toliau – Konvencija) siekiama pakeisti kilmės taisyklių protokolus, kurie šiuo metu galioja visos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalyse, vienu teisės aktu;

                  (4)

                  ES ir Norvegija Konvenciją pasirašė 2011 m. birželio 15 d.;

                  (5)

                  ES ir Norvegija atitinkamai 2012 m. kovo 26 d. ir 2011 m. lapkričio 9 d. deponavo savo priėmimo dokumentus Konvencijos depozitarui. Todėl, taikant jos 10 straipsnio 3 dalį, Konvencija ES ir Norvegijos atžvilgiu įsigaliojo atitinkamai 2012 m. gegužės 1 d. ir 2012 m. sausio 1 d.;

                  (6)

                  pagal Konvenciją Stabilizacijos ir asociacijos proceso dalyviai buvo įtraukti į visos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių kilmės kumuliacijos zoną;

                  (7)

                  jeigu visos kumuliacijos zonai priklausančios susitariančiosios šalys prie Konvencijos nepereina vienu metu, tai neturi sukelti bet kokios nepalankesnės padėties nei buvusioji anksčiau pagal protokolą;

                  (8)

                  todėl Susitarimo 3 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas siekiant daryti nuorodą į Konvenciją,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Susitarimo 3 protokolas dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų pakeičiamas šio sprendimo priede pateiktu tekstu.
      2 straipsnis

      Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
      Jis taikomas nuo 2014 m. rugsėjo 1 d.

         Priimta …

               Jungtinio komiteto vardu

               Pirmininkas

            …

         (1)  OL L 171, 1973 6 27, p. 2.

         (2)  OL L 117, 2006 5 2, p. 2.

         (3)  Alžyras, Egiptas, Izraelis, Jordanas, Libanas, Marokas, Palestina, Sirija ir Tunisas.

         (4)  OL L 54, 2013 2 26, p. 4.

      PRIEDAS

         3 protokolas

         dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų

      1 straipsnis
      Taikytinos kilmės taisyklės
      Įgyvendinant šį Susitarimą taikomas Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninės konvencijos (1) (toliau – Konvencija) I priedėlis ir atitinkamos II priedėlio nuostatos.
      Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninės konvencijos I priedėlyje ir atitinkamose II priedėlio nuostatose daromos nuorodos į atitinkamą susitarimą reiškia nuorodas į šį Susitarimą.
      2 straipsnis
      Ginčų sprendimas
      Jeigu dėl Konvencijos I priedėlio 32 straipsnyje numatytų tikrinimo procedūrų kyla ginčų, kurių negali išspręsti tikrinimą atlikti prašanti muitinė ir tą tikrinimą atlikti turinti muitinė, tie ginčai perduodami Jungtiniam komitetui.
      Visais atvejais ginčai tarp importuotojo ir importuojančios šalies muitinės sprendžiami pagal tos šalies įstatymus.
      3 straipsnis
      Protokolo daliniai pakeitimai
      Jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti šio protokolo nuostatas.
      4 straipsnis
      Pasitraukimas iš Konvencijos
      1.   Jeigu ES arba Norvegija raštu praneša Konvencijos depozitarui apie ketinimą pasitraukti iš Konvencijos pagal jos 9 straipsnį, ES ir Norvegija nedelsdamos pradeda derybas dėl kilmės taisyklių siekiant įgyvendinti šį Susitarimą.
      2.   Iki tol, kol įsigalios tokios naujos derybomis sutartos kilmės taisyklės, šiam Susitarimui toliau galioja pasitraukimo metu galiojančios Konvencijos I priedėlyje pateiktos kilmės taisyklės ir tam tikrais atvejais atitinkamos II priedėlio nuostatos. Tačiau nuo pasitraukimo momento bus laikoma, kad Konvencijos I priedėlyje pateiktomis kilmės taisyklėmis ir tam tikrais atvejais atitinkamomis II priedėlio nuostatomis leidžiama tik dvišalė ES ir Norvegijos kumuliacija.
      5 straipsnis
      Pereinamojo laikotarpio nuostatos. Kumuliacija
      1.   Nepaisant Konvencijos I priedėlio 3 straipsnio, šio Susitarimo 3 protokolo 3 ir 4 straipsniuose numatytos kumuliacijos taisyklės, su pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 20 d. ES ir Norvegijos jungtinio komiteto sprendimu Nr. 1/2005 (2), toliau galioja ES ir Norvegijai iki tol, kol Konvencija bus pradėta taikyti visoms Susitarimo 3 protokolo 3 ir 4 straipsniuose išvardytoms susitariančiosioms šalims.
      2.   Nepaisant Konvencijos I priedėlio 16 straipsnio 5 dalies ir 21 straipsnio 3 dalies, jei kumuliacija susijusi tik su ELPA valstybėmis, Farerų salomis, ES, Turkija ir kitais stabilizacijos ir asociacijos proceso dalyviais, kilmės įrodymas gali būti EUR.1 judėjimo sertifikatas arba kilmės deklaracija.

         (1)  OL L 54, 2013 2 26, p. 4.

         (2)  OL L 117, 2006 5 2, p. 2.


title: 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1903/2006/EB, nustatantį programą Kultūra (2007–2013 m.)

text:
27.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 378/22

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMĄ NR. 1903/2006/EB

   2006 m. gruodžio 12 d.
   nustatantį programą „Kultūra“ (2007–2013 m.)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 151 straipsnio 5 dalies pirmą įtrauką,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (1),
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),
   kadangi:

               (1)

               Būtina skatinti bendradarbiavimą ir kultūrinius mainus siekiant gerbti ir remti kultūrų ir kalbų įvairovę Europoje ir pagerinti Europos piliečių žinias apie kitų Europos šalių kultūrą, kartu stiprinant jų bendro Europos kultūros paveldo įsisąmoninimą. Kultūrinio bendradarbiavimo ir kultūrinės bei kalbinės įvairovės skatinimas padeda Europos pilietybę paversti realybe, nes Europos piliečiai skatinami tiesiogiai dalyvauti integracijos procese.

               (2)

               Aktyvi kultūros politika, kuria siekiama išsaugoti Europos kultūrų įvairovę ir propaguoti jos bendrus kultūros elementus ir bendrą kultūros paveldą, gali padaryti Europos Sąjungą labiau matomą už jos ribų.

               (3)

               Siekiant, kad piliečiai visapusiškai remtų Europos integraciją ir joje dalyvautų, labiau turėtų būti pabrėžiamos jų bendros kultūros vertybės ir šaknys kaip kertinis jų tapatybės ir priklausymo visuomenei, kuri visiškai laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos grindžiama laisve, lygybe, demokratija, pagarba žmogaus orumui ir neliečiamybei, tolerancija ir solidarumu, elementas.

               (4)

               Labai svarbu, kad kultūros sektorius prisidėtų prie platesnio Europos politinio vystymosi proceso ir atliktų jame tam tikrą vaidmenį. Kultūros sektorius yra svarbus darbo vietų šaltinis, be to, egzistuoja aiškus investavimo į kultūrą ir ekonomikos vystymosi ryšys, todėl svarbu stiprinti kultūros politiką regionų, nacionaliniu ir Europos lygiu. Vadinasi, turi būti stiprinamas kultūros pramonės įmonių vaidmuo vystymosi pagal Lisabonos strategiją procesuose, kadangi šios pramonės įmonių įnašas į Europos ekonomiką vis didėja.

               (5)

               Būtina taip pat skatinti aktyvų pilietiškumą ir stiprinti kovą su bet kokia atskirties forma, taip pat ir ksenofobija bei rasizmu. Didesnės galimybės naudotis kultūra kiek įmanoma daugiau žmonių gali pasitarnauti kovojant su socialine atskirtimi.

               (6)

               Sutarties 3 straipsnyje nurodyta, kad Bendrija siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę visose tame straipsnyje nurodytose veiklos srityse.

               (7)

               Kultūros programos, „Kaleidoskopas“, „Ariadnė“, „Rafaelis“ ir „Kultūra 2000“ nustatytos atitinkamai Sprendimais Nr. 719/96/EB (3), Nr. 2085/97/EB (4), Nr. 2228/97/EB (5) bei Nr. 508/2000/EB (6) — teigiami poslinkiai įgyvendinant Bendrijos veiksmus kultūros srityje. Tokiu būdu įgyta nemažai patirties, ypač atlikus šių kultūros programų vertinimus. Dabar reikia racionalizuoti ir sustiprinti Bendrijos kultūros veiksmus remiantis vertinimų duomenimis, konsultacijų su visomis suinteresuotomis šalimis rezultatais ir naujausiais Europos institucijų darbais. Todėl būtina nustatyti tam skirtą programą.

               (8)

               Europos institucijos įvairiomis progomis pasisakė apie Bendrijos kultūrinę veiklą ir kultūrinio bendradarbiavimo uždavinius: Taryba savo 2002 m. birželio 25 d. rezoliucijoje dėl europinio bendradarbiavimo naujojo darbo plano kultūros srityje (7) ir 2002 m. gruodžio 19 d. rezoliucijoje, įgyvendinančioje europinio bendradarbiavimo darbo planą kultūros srityje (8), Europos Parlamentas 2001 m. rugsėjo 5 d. rezoliucijoje dėl kultūrinio bendradarbiavimo Europos Sąjungoje (9), 2002 m. vasario 28 d. rezoliucijoje dėl programos „Kultūra 2000“ įgyvendinimo (10), 2002 m. spalio 22 d. rezoliucijoje dėl teatro ir scenos meno svarbos ir dinamizmo išsiplėtusioje Europoje (11), 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje dėl kultūros pramonės (12) ir Regionų komitetas 2003 m. spalio 9 d. nuomonėje dėl programos „Kultūra 2000“ pratęsimo.

               (9)

               Pirmiau minėtose rezoliucijose Taryba pabrėžė, kad kultūros srityje Bendrijos lygiu reikalingas nuoseklesnis požiūris ir kad Europos kultūriniame bendradarbiavime Europos pridėtinė vertė yra esminė ir lemianti sąvoka, taip pat visų Bendrijos priemonių kultūros srityje bendroji sąlyga.

               (10)

               Siekiant bendrą Europos tautų kultūros erdvę paversti realybe, reikia remti tarpvalstybinį kultūros darbuotojų mobilumą, tarpvalstybinį kūrinių bei meno ir kultūros dirbinių sklaidą bei skatinti dialogą ir kultūrinius mainus.

               (11)

               Taryba 2004 m. lapkričio 16 d. išvadose dėl kultūros darbo plano (2005–2006 m.), Europos Parlamentas 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje dėl kultūros pramonės įmonių ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2004 m. sausio mėn. 28 d. nuomonėje dėl kultūros pramonės įmonių Europoje pareiškė požiūrį dėl būtinybės labiau atsižvelgti į audiovizualiniam sektoriui nepriklausančių kultūros pramonės įmonių specifinius ekonominius ir socialinius ypatumus. Be to, naujojoje programoje turėtų būti atsižvelgta į parengiamuosius veiksmus bendradarbiavimui kultūros srityje, kurie buvo skatinami 2002–2004 m.

               (12)

               Atsižvelgiant į tai, reikia remti aktyvesnį kultūros darbuotojų bendradarbiavimą, skatinant juos parengti daugiamečius bendradarbiavimo projektus, tokiu būdu suteikiant jiems galimybių kurti bendrą veiklą, teikti paramą tikslingesnėms tikrąją Europos pridėtinę vertę turinčioms priemonėms, simbolinę vertę turintiems kultūriniams renginiams, Europos kultūrinio bendradarbiavimo organizacijoms, skatinti tiriamuosius darbus pasirinktomis Europai svarbiomis temomis, taip pat informacijos rinkimą ir platinimą bei veiklą, kuria siekiama padidinti projektų poveikį Europos kultūrinio bendradarbiavimo ir Europos kultūros politikos vystymo srityse.

               (13)

               Įgyvendinant 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1622/2006/EB, nustatantį Bendrijos veiksmus dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m. (13), reikėtų šiuos renginius tinkamai finansuoti, nes jie patraukia daugelio europiečių dėmesį ir padeda stiprinti priklausymo bendrai kultūros erdvei jausmą. Organizuojant šiuos renginius, reikėtų akcentuoti visos Europos kultūrinį bendradarbiavimą.

               (14)

               Reikėtų remti organizacijų, dirbančių Europos kultūrinio bendradarbiavimo labui ir tokiu būdu atliekančių europinės kultūros ambasadorių vaidmenį, veiklą, taikant Europos Sąjungos patirtį, įgytą įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos 2004 m. balandžio 21 d. sprendimą Nr. 792/2004/EB, nustatantį Bendrijos veiksmų programą, skatinančią organizacijas, veikiančias Europos mastu kultūros srityje (14).

               (15)

               Būtina, kad programa, laikantis laisvės reikšti savo mintis ir įsitikinimus principo, būtų prisidėta prie Europos Sąjungos pastangų skatinti tvarų vystymąsi ir kovą su visomis diskriminacijos formomis.

               (16)

               Europos Sąjungos šalys kandidatės ir ELPA šalys, kurios yra EEE susitarimo dalyvės, turėtų būti pripažintos potencialiomis Bendrijos programų dalyvėmis pagal su tomis šalimis sudarytus susitarimus.

               (17)

               2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose Europos Vadovų Taryba patvirtino „Darbotvarkę Vakarų Balkanams: Europos integracijos linkme“, kurioje numatyta, kad Bendrijos programos turėtų būti atviros šalims, dalyvaujančioms stabilizavimo ir asociacijos procese, remiantis Bendrijos ir šių šalių pagrindų susitarimais, kurie turi būti pasirašyti. Jei šalys to nori, priklausomai nuo biudžeto galimybių ar politinių prioritetų, joms turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti programoje ar pasinaudoti ribotesne bendradarbiavimo formule, skiriant papildomus asignavimus ar taikant specifines procedūras, dėl kurių suinteresuotos šalys turi susitarti.

               (18)

               Programa taip pat turėtų būti atvira bendradarbiavimui su kitomis trečiosiomis šalimis, pasirašiusiomis su Bendrija susitarimus, kuriuose yra kultūrai skirtas straipsnis, tačiau tokio bendradarbiavimo sąlygas dar reikia nustatyti.

               (19)

               Siekiant padidinti pridėtinę Bendrijos veiksmų vertę, būtina užtikrinti, kad laikantis Sutarties 151 straipsnio 4 dalies pagal šį sprendimą įgyvendinami veiksmai ir kitos atitinkamos Bendrijos politikos kryptys, veiksmai ir priemonės būtų darnūs ir papildytų vienas kitą. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Bendrijos priemonių kultūros ir švietimo srityse sąveikai ir veiksmams, kuriais skatinama Europos lygiu keistis gera praktika ir glaudžiau bendradarbiauti.

               (20)

               Įdiegiant Bendrijos paramą, reikėtų atsižvelgti į specifinį Europos kultūros sektoriaus pobūdį ir ypač stengtis užtikrinti, kad administracinės ir finansinės procedūros būtų kuo labiau supaprastintos ir atitiktų siekiamus tikslus, taip pat kultūros sektoriaus praktiką bei pokyčius.

               (21)

               Komisija, valstybės narės ir kultūros informaciniai punktai turėtų siekti skatinti mažesnių subjektų dalyvavimą daugiamečiuose bendradarbiavimo projektuose ir veiklos, skirtos potencialiems projektų partneriams sutelkti, organizavimą.

               (22)

               Programa turėtų sutelkti visos Europos kultūros subjektų ypatingas savybes ir patirtį. Prireikus Komisija ir valstybės narės turėtų imtis priemonių nedidelio kultūros subjektų dalyvavimo kurioje nors valstybėje narėje ar dalyvaujančioje šalyje problemai spręsti.

               (23)

               Komisijai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis reikia užtikrinti šios programos nuolatinę stebėseną ir vertinimą, kad būtų galima atlikti reikiamus pakeitimus, ypač susijusius su priemonių įgyvendinimo prioritetais. Vertinimas turėtų apimti ir išorinį šios programos vertinimą, kurį turi atlikti nepriklausomos ir nešališkos institucijos.

               (24)

               Programos stebėsenos ir vertinimo procedūrose turėtų būti naudojami konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs tikslai ir rodikliai su datomis.

               (25)

               Turėtų būti imamasi atitinkamų priemonių, kad būtų išvengta pažeidimų ir sukčiavimo, būtų išieškotos praprastos ar netinkamai perduotos ar panaudotos lėšos.

               (26)

               Reikia sukurti vieningą kultūrinio bendradarbiavimo finansavimo ir programavimo priemonę 2007 m. sausio 1 d. — 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui, pavadintą „Kultūros programa“.

               (27)

               Šiuo sprendimu visam programos trukmės laikotarpiui nustatoma finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (15) 37 punkte.

               (28)

               Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (16).

               (29)

               Šiam sprendimui finansiškai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (17) (toliau — Finansinis reglamentas) ir pagal 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (18).

               (30)

               Bendrijos veiksmai papildo nacionalinius ar regioninius veiksmus kultūrinio bendradarbiavimo srityje. Kadangi šio sprendimo tikslų — plėsti bendru kultūros paveldu grindžiamą Europos kultūros erdvę (tarpvalstybinis kultūros subjektų mobilumas Europoje, tarpvalstybinė meno kūrinių ir kultūros bei meno dirbinių sklaida bei tarpkultūrinis dialogas) — valstybės narės negali deramai pasiekti dėl jų tarptautinio pobūdžio, ir todėl dėl veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

               (31)

               Siekiant užtikrinti sklandų pereinamąjį procesą nuo Sprendimais Nr. 508/2000/EB ir Nr. 792/2004/EB nustatytų programų prie šiuo sprendimu nustatytos programos, reikėtų numatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Nustatymas ir trukmė
   1.   Šiuo sprendimu nustatoma programa „Kultūra“ — viena bendra daugiametė Bendrijos priemonių kultūros srityje programa, kurioje gali dalyvauti visi kultūros sektoriai ir visų kategorijų kultūros subjektai, toliau — programa.
   2.   Programa įgyvendinama nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.
   2 straipsnis
   Biudžetas
   1.   Programos įgyvendinimui 1 straipsnyje nurodytu laikotarpiu skirtas finansinis paketas yra 400 milijonai EUR.
   2.   Biudžeto valdymo institucija tvirtina metinius asignavimus finansinės struktūros nustatytose ribose.
   3 straipsnis
   Tikslai
   1.   Bendras programos tikslas yra skatinti bendrą europiečiams ir bendru kultūros paveldu grindžiamą kultūros erdvę, plėtojant kūrėjų, kultūros darbuotojų ir kultūros institucijų iš programoje dalyvaujančių šalių kultūrinį bendradarbiavimą, siekiant paskatinti Europos pilietybės susiformavimą. Programoje gali dalyvauti audiovizualiniam sektoriui nepriklausančios kultūros pramonės įmonės, visų pirma kultūros pramonės mažosios įmonės, kai šios įmonės imasi pelno nesiekiančios kultūrinės veiklos.
   2.   Konkretūs programos tikslai yra šie:

               a)

               skatinti tarpvalstybinį kultūros darbuotojų mobilumą;

               b)

               skatinti tarpvalstybinį kūrinių ir meno bei kultūros dirbinių sklaidą;

               c)

               remti tarpkultūrinį dialogą.

         4 straipsnis
   Veiksmų sritys
   1.   Programos tikslų siekiama įgyvendinant šias priede pateikiamas priemones:

               a)

               parama kultūros veiksmams, būtent:

                           —

                           daugiamečiai bendradarbiavimo projektai,

                           —

                           bendradarbiavimo priemonės,

                           —

                           specialieji veiksmai;

               b)

               parama institucijoms, dirbančioms kultūros srityje Europos lygiu;

               c)

               parama tiriamiesiems darbams, informacijos rinkimui ir platinimui bei veiklai, kuria siekiama kuo labiau padidinti projektų poveikį Europos kultūrinio bendradarbiavimo ir Europos kultūros politikos vystymo srityse.

         2.   Šios priemonės vykdomos pagal priede išdėstytas nuostatas.
   5 straipsnis
   Nuostatos dėl trečiųjų šalių
   1.   Programoje gali dalyvauti šios šalys:

               a)

               ELPA šalys, priklausančios Europos ekonominei erdvei, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;

               b)

               šalys kandidatės, kurios naudojasi pasirengimo narystei stojant į Sąjungą strategija, pagal šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas bei tvarką, nustatytus pagrindų susitarimuose;

               c)

               Vakarų Balkanų šalys ta tvarka, kuri bus nustatyta su šiomis šalimis pagal pagrindų susitarimus, numatančius šių šalių dalyvavimą Bendrijos programose.

         Jei yra įvykdytos sąlygos ir sumokėti papildomi asignavimai, šioje dalyje išvardytos šalys yra pilnateisės programos dalyvės.
   2.   Programoje taip pat numatomas bendradarbiavimas su kitomis trečiosiomis šalimis, sudariusiomis su Bendrija asociacijos sutartis ar bendradarbiavimo susitarimus, kuriose yra su kultūra susijusių straipsnių, naudojant papildomus asignavimus ir pagal konkrečias procedūras, kurios turi būti nustatytos.
   1 dalies c punkte nurodytos Vakarų Balkanų šalys, nepageidaujančios būti pilnateisėmis programos dalyvėmis, gali dalyvauti programoje pagal šioje dalyje nustatytas sąlygas.
   6 straipsnis
   Bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis
   Programa leidžia vykdyti bendrą veiklą su kompetentingomis kultūros srityje tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, UNESCO arba Europos Taryba, naudojantis bendrais įnašais ir pagal kiekvienai institucijai ar organizacijai būdingas taisykles dėl 4 straipsnyje išvardytų priemonių įgyvendinimo.
   7 straipsnis
   Papildomumas su kitomis Bendrijos priemonėmis
   Komisija užtikrina sąsają tarp programos ir kitų Bendrijos priemonių, ypač tų, kurios yra susijusios su struktūriniais fondais, ir tų, kurios priklauso švietimo, profesinio mokymo, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės, pilietiškumo, jaunimo, sporto, kalbų, socialinės įtraukties, ES išorės santykių ir kovos su visomis diskriminacijos formomis sritims.
   8 straipsnis
   Įgyvendinimas
   1.   Komisija įgyvendina šioje programoje numatytus Bendrijos veiksmus pagal priedą.
   2.   Pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą patvirtinamos šios priemonės:

               a)

               metinis darbo planas, įskaitant prioritetus, atrankos kriterijus ir tvarką;

               b)

               metinis biudžetas ir lėšų paskirstymas skirtingiems programos veiksmams;

               c)

               programos stebėsenos ir įvertinimo procedūros;

               d)

               finansinė parama, kurią Bendrija teiks priemonėms pagal 4 straipsnio 1 dalies a punkto pirmą įtrauką: sumos, trukmė, paskirstymas ir naudos gavėjai.

         3.   Visos kitos šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės patvirtinamos pagal 9 straipsnio 3 dalyje nurodytą procedūrą.
   9 straipsnis
   Komitetas
   1.   Komisijai padeda Komitetas.
   2.   Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsnių nuostatos, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
   Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis trunka du mėnesius.
   3.   Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsnių nuostatos, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
   4.   Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.
   10 straipsnis
   Kultūros informaciniai punktai
   1.   Priedo I .3.1.punkte apibrėžti kultūros informaciniai punktai veikia kaip informacijos apie programą platinimą nacionaliniu lygiu įgyvendinančios agentūros, laikydamiesi Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir 3 dalies.
   2.   Kultūros informaciniai punktai turi atitikti šiuos kriterijus:

               a)

               turėti pakankamai darbuotojų, turinčių tinkamų profesinių ir kalbinių įgūdžių dirbti tarptautinio bendradarbiavimo aplinkoje;

               b)

               turėti tinkamą infrastruktūrą, ypač informacines ir ryšių technologijas;

               c)

               dirbti tokiomis administravimo sąlygomis, kurios leistų tinkamai atlikti užduotis ir padėtų išvengti interesų konfliktų.

         11 straipsnis
   Finansinės nuostatos
   1.   Finansinė pagalba juridiniams asmenims teikiama dotacijų forma. Fiziniams asmenims tam tikrais atvejais gali būti skiriamos stipendijos pagal Finansinio reglamento 114 straipsnio 1 dalį. Komisija taip pat gali skirti premijas fiziniams ar juridiniams asmenims už veiksmus ar projektus, įgyvendintus pagal programą. Atsižvelgiant į veiksmo pobūdį, gali būti leidžiama finansuoti vienodo dydžio suma ir (arba) taikyti vieneto sąnaudų skalę.
   2.   Komisija, atsižvelgdama į naudos gavėjų ypatumus ir veiksmų pobūdį, gali priimti sprendimą netikrinti jų profesinių gebėjimų ir kvalifikacijų, kurių reikia siūlomam veiksmui ar darbo programai įgyvendinti.
   3.   Konkrečiai Europos kultūros sostinės veiklai, suplanuotai pagal Sprendimą Nr. 1419/1999/EB, gali būti skiriama dotacija arba premija.
   12 straipsnis
   Įnašas į kitus Bendrijos tikslus
   Programa padeda stiprinti horizontaliuosius Bendrijos tikslus, ypač:

               a)

               remdama pagrindinį laisvės reikšti mintis ir įsitikinimus principą;

               b)

               skatindama geriau suvokti tai, kaip svarbu prisidėti prie tvaraus vystymosi;

               c)

               siekdama skatinti Europos Sąjungoje abipusį supratimą ir toleranciją;

               d)

               prisidėdama prie kovos su bet kokia diskriminacijos dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos forma.

         Programos ir Bendrijos politikos sričių kultūrinio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis srityje suderinamumui ir papildomumui skiriamas ypatingas dėmesys.
   13 straipsnis
   Stebėsena ir vertinimas
   1.   Komisija užtikrina, kad nuolat bus stebima, ar ši programa atitinka jos tikslus. Į stebėsenos ir įvertinimo rezultatus atsižvelgiama įgyvendinant programą.
   Stebėsena visų prima apima ataskaitų, numatytų 3 dalies a ir c punktuose, rengimą.
   Remiantis stebėsenos ataskaitų rezultatais, konkretūs programos tikslai gali būti peržiūrėti Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka.
   2.   Komisija užtikrina nuolatinį, išorinį ir nepriklausomą programos vertinimą.
   3.   Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Komisija pateikia:

               a)

               ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d. — tarpinę vertinimo ataskaitą apie pasiektus rezultatus ir programos įgyvendinimo kiekybinius bei kokybinius aspektus;

               b)

               ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 31 d. — komunikatą apie programos pratęsimą;

               c)

               ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. — ex post vertinimo ataskaitą.

         14 straipsnis
   Pereinamojo laikotarpio nuostatos
   Veiksmai, pradėti iki 2006 m. gruodžio 31 d. pagal Sprendimus Nr. 508/2000/EB arba Nr. 792/2004/EB, iki jų užbaigimo administruojami pagal šių sprendimų nuostatas.
   Sprendimo Nr. 508/2000/EB 5 straipsnio sąlygomis įsteigtą komitetą pakeičia šio sprendimo 9 straipsnyje numatytas komitetas.
   15 straipsnis
   Sprendimo įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre, 2006 m. gruodžio 12 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         Josep BORRELL FONTELLES

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         Mauri PEKKARINEN

      (1)  OL C 164, 2005 7 5, p. 65.

      (2)  2005 m. spalio 25 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 272 E, 2006 11 9, p. 233), 2006 m. liepos 18 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 238 E, 2006 10 3, p. 18) ir 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimas.

      (3)  1996 m. kovo 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 719/96/EB, nustatantis programą, skirtą paremti Europos dimensijos menininkų ir kultūrinę veiklą (Kaleidoskopas) (OL L 99, 1996 4 20, p. 20). Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 477/1999/EB (OL L 57, 1999 3 5, p. 2).

      (4)  1997 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2085/97/EB, nustatantis paramos programą knygų ir skaitymo srityje, įskaitant vertimus (Ariadnė) (OL L 291, 1997 10 24, p. 26). Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 476/1999/EB (OL L 57, 1999 3 5, p. 1).

      (5)  1997 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2228/97/EB, nustatantis Bendrijos veiksmų programą kultūros paveldo srityje (Rafaelis) (OL L 305, 1997 11 8, p. 31). Sprendimas, panaikintas Sprendimu Nr. 508/2000/EB (OL L 63, 2000 3 10, p. 1).

      (6)  2000 m. vasario 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 508/2000/EB, nustatantis programą „Kultūra 2000“ (OL L 63, 2000 3 10, p.1). Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 885/2004 (OL L 168, 2004 5 1, p. 1).

      (7)  OL L 304, 2006 11 3, p. 1.

      (8)  OL C 13, 2003 1 18, p. 5.

      (9)  OL C 72 E, 2002 3 21, p. 142.

      (10)  OL C 293 E, 2002 11 28, p. 105.

      (11)  OL C 300 E, 2003 12 11, p. 156.

      (12)  OL C 76 E, 2004 3 25, p. 459.

      (13)  OL L 304, 2006 11 3, p. 1.

      (14)  OL L 138, 2004 4 30, p. 40.

      (15)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (16)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

      (17)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (18)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3).

      PRIEDAS
      I.   VEIKLOS IR RENGINIŲ APRAŠYMAS
      1.   Pirma dalis: parama kultūros veiksmams
      1.1.   Daugiamečiai bendradarbiavimo projektai
      Programa remiami tvarūs ir struktūrizuoti kultūrinio bendradarbiavimo projektai, siekiant sutelkti visos Europos kultūros subjektų ypatingas savybes ir patirtį. Šios paramos tikslas — padėti šiems bendradarbiavimo projektams jų pradiniame ir struktūros kūrimo etapuose arba geografinės plėtros etape. Siekiama paskatinti, kad jie sukurtų tvarų pagrindą ir taptų finansiškai autonomiški.
      Kiekviename bendradarbiavimo projekte dalyvauja bent šeši subjektai iš šešių skirtingų programoje dalyvaujančių šalių. Jų tikslas — sutelkti vieno ar kelių sektorių įvairius subjektus įvairiai daugiametei veiklai, kuri galėtų būti sektoriaus arba tarpsektorinio pobūdžio, tačiau kuria būtų siekiama bendro tikslo.
      Kiekvienas bendradarbiavimo projektas yra skirtas vykdyti keletą struktūrinių daugiamečių kultūros veiklos krypčių. Ši veikla turi būti vykdoma per visą Bendrijos finansavimo laikotarpį. Jais turi būti siekiama bent dviejų iš trijų 3 straipsnio 2 dalyje išvardytų konkrečių tikslų. Pirmenybė teikiama bendradarbiavimo projektams, kuriais ketinama vykdyti veiklą, atitinkančią visus tris tame straipsnyje išvardytus konkrečius tikslus.
      Bendradarbiavimo projektai atrenkami paskelbus kvietimus teikti pasiūlymus pagal Finansinį reglamentą. Todėl vykdant atranką bus atsižvelgiama ir į kartu veikiančių organizatorių turimą pripažintą patirtį jų veiklos srityje, jų finansinius ir administraciniu pajėgumus, reikalingus siūlomoms veiklos kryptims įgyvendinti, bei į šių veiklos krypčių kokybę ir jų suderinamumą su bendruoju ir konkrečiais programos tikslais, nurodytais 3 straipsnyje.
      Bendradarbiavimo projektai turi būti grindžiami bendradarbiavimo susitarimu, t. y. bendru dokumentu, turinčiu teisinę formą vienoje iš dalyvaujančių valstybių, ir pasirašytu visų kartu veikiančių organizatorių.
      Bendrijos parama negali viršyti 50 % projekto biudžeto ir yra proporcingai mažinama. Visai pagal bendradarbiavimo projektus vykdomai veiklai skirta parama negali viršyti 500 000 EUR per metus. Ši parama teikiama 3–5 metų laikotarpiui.
      Pavyzdžiui, tokio pobūdžio paramai skiriama apie 32 % viso programos biudžeto.
      1.2.   Bendradarbiavimo priemonės
      Šia programa remiami sektorių arba tarpsektoriniai Europos subjektų kultūrinio bendradarbiavimo veiksmai. Pirmenybė teikiama kūrybiškumui ir novatoriškumui. Ypač bus skatinami tie veiksmai, kuriais siekiama ištirti bendradarbiavimo galimybes, kurias galima būtų plėtoti ilgesnį laiką.
      Visi veiksmai turi būti rengiami ir vykdomi bendradarbiaujant bent trims kultūros subjektams iš trijų skirtingų dalyvaujančių šalių, nesvarbu, ar tie subjektai atstovautų vienam ar keliems sektoriams.
      Veiksmai atrenkami paskelbus kvietimus teikti pasiūlymus pagal Finansinį reglamentą. Todėl Be to, atranka bus vykdoma atsižvelgiant į kartu veikiančių organizatorių turimą pripažintą patirtį, jų finansinius ir veiklos pajėgumus, reikalingus siūlomai veiklai įgyvendinti, bei į šios veiklos kokybę ir į tai, kaip ši veikla atitinka bendrąjį ir konkrečius programos tikslus, nurodytus 3 straipsnyje.
      Bendrijos parama negali viršyti 50 % projekto biudžeto. Ji negali būti mažesnė nei 50 000 EUR ar didesnė nei 200 000 EUR. Ši parama teikiama ne ilgiau nei 24 mėnesius.
      Šiam veiksmui nustatytos sąlygos dėl projektams pateikti reikalaujamo minimalaus subjektų skaičiaus, taip pat dėl mažiausios ir didžiausios Bendrijos paramos sumos gali būti pritaikytos atsižvelgiant į konkrečius literatūros vertimams keliamus reikalavimus.
      Pavyzdžiui, tokio pobūdžio paramai skiriama apie 29 % viso programos biudžeto.
      1.3.   Specialieji veiksmai
      Programa taip pat remiami specialieji veiksmai. Šie veiksmai yra ypatingi tuo, kad privalo būti didelio masto ir užmojo, turi susilaukti didelio atgarsio Europos tautose ir stiprinti priklausymo vienai bendrijai jausmą, informuoti apie kultūrinę valstybių narių įvairovę ir prisidėti prie kultūrų bei tarptautinio dialogo. Jais turi būti siekiama bent dviejų iš trijų 3 straipsnyje išvardytų konkrečių tikslų.
      Šiais specialiaisiais veiksmais taip pat prisidedama prie to, kad Bendrijos kultūrinė veikla būtų plačiau žinoma tiek pačioje Europos Sąjungoje, tiek ir už jos ribų. Jais taip pat prisidedama didinant visuotinį informuotumą apie Europos kultūros turtingumą ir įvairovę.
      Reikšminga parama bus teikiama „Europos kultūros sostinėms“ siekiant įgyvendinti veiklą, garsinančią Europos vardą ir stiprinančią visos Europos kultūrinį bendradarbiavimą.
      Specialiaisiais veiksmais taip pat gali būti skiriamos premijos, jei jų tikslas — apdovanoti menininkus, kūrinius arba kultūros ar meno pasiekimus, padėti, kad jie taptų žinomi už valstybės ribų ir tokiu būdu prisidėti prie mobilumo ir mainų.
      Šioje srityje parama taip pat gali būti skiriama bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, išvardytomis 5 straipsnio 2 dalyje ir 6 straipsnyje.
      Pirmiau pateikti pavyzdžiai nėra baigtinis pagal šią programos dalį remtinų priemonių sąrašas.
      Specialiųjų veiksmų atrankos tvarka priklausys nuo kiekvieno veiksmo atskirai. Lėšos bus skiriamos pagal kvietimų teikti pasiūlymus ir paraiškų konkurso tvarką, išskyrus atvejus, kuriems taikomos Finansinio reglamento 54 ir 168 straipsnių nuostatos. Taip pat bus atsižvelgiama į tai, kaip kiekvienas veiksmas atitinka bendrąjį ir konkrečius programos tikslus, išvardytus šio sprendimo 3 straipsnyje.
      Bendrijos parama negali viršyti 60 % projekto biudžeto.
      Pavyzdžiui, tokio pobūdžio paramai skiriama apie 16 % viso programos biudžeto.
      2.   Antra dalis: Parama organizacijoms, dirbančioms Europos lygiu kultūros srityje
      Parama teikiama dotacijos administravimo išlaidoms forma, skirta bendrai finansuoti su nuolatine darbo programa susijusias išlaidas, kurias patiria bendro Europos intereso tikslo kultūros srityje arba Sąjungos šioje srityje vykdomą politiką atitinkančio tikslo siekianti organizacija.
      Numatyta šias dotacijas skirti kasmet skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus.
      Pavyzdžiui, tokio pobūdžio paramai skiriama apie 10 % viso programai skirto biudžeto.
      Parama gali būti skiriama organizacijoms, kurios dirba kultūrinio bendradarbiavimo labui vienu ar keliais iš šių būdų:

                  —

                  atstovauja Bendrijos lygiu,

                  —

                  renka arba platina informaciją, palengvinančią kultūrinį bendradarbiavimą Europos bendrijos viduje,

                  —

                  dalyvauja užmegzdamos ryšius kultūros srityje Europos lygiu veikiančių organizacijų naudai,

                  —

                  dalyvauja kultūrinio bendradarbiavimo projektuose ar atlieka europinės kultūros ambasadorių vaidmenį.

            Šios organizacijos turi demonstruoti tikrąjį europinį mastą. Todėl, pačios arba dalyvaudamos įvairiose tokias organizacijas vienijančiose asociacijose, jos turi vykdyti savo veiklą Europos lygiu, o jų struktūra (registruoti nariai) ir veikla turi turėti potencialią įtaką visos Europos Sąjungos lygiu arba būti susijusi bent su septyniomis Europos valstybėmis.
      Šios krypties veikla atvira organizacijoms, remiamoms pagal Sprendimo Nr. 792/2004/EB I priedo 2 dalį, taip pat bet kokioms kitoms Europos lygmeniu kultūros srityje veikiančioms organizacijoms, jei jos atitinka šio sprendimo 3 straipsnyje nustatytus tikslus, ir tenkina šio sprendimo nuostatas ir sąlygas.
      Šių dotacijų administravimo išlaidoms gavėjų atranka vyksta kvietimų teikti pasiūlymus tvarka. Ji vykdoma atsižvelgiant į tai, ar organizacijų darbo programa atitinka konkrečius tikslus, išvardytus 3 straipsnyje.
      Pagal šią dalį administravimo išlaidoms skiriama dotacija negali būti didesnė nei 80 % leistinų organizacijos išlaidų tiems finansiniams metams, kuriems skiriama dotacija.
      3.   Trečia dalis: parama tiriamiesiems darbams, informacijos rinkimui ir platinimui bei projektų kultūrinio bendradarbiavimo srityje poveikiui padidinti
      Pavyzdžiui, šiai daliai skiriama apie 5 % viso programai skirto biudžeto.
      3.1.   Parama kultūros informaciniams punktams
      Siekiant užtikrinti, kad praktinė informacija apie programą būtų platinama tikslingai, veiksmingai ir prisitaikant pagal poreikius, programoje numatoma „kultūros informacinių punktų“ teikiama parama. Šios nacionaliniu lygiu veikiančios institucijos steigiamos savanoriškais pagrindais pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 39 straipsnį.
      Kultūros informacinių punktų uždaviniai:

                  —

                  propaguoti programą,

                  —

                  palengvinti prieigą prie programos kuo didesniam kultūros srities profesionalų ir subjektų skaičiui ir skatinti dalyvavimą jos veikloje veiksmingai platinant apie ją informaciją bei kuriant atitinkamas jų tarpusavio ryšių iniciatyvas;

                  —

                  palaikyti veiksmingą ryšį su įvairiomis institucijomis, remiančiomis kultūros sektorių valstybėse narėse, tokiu būdu prisidėdami prie to, kad programos priemonės ir nacionalinės paramos priemonės papildytų viena kitą;

                  —

                  prireikus teikti informaciją apie kitas kultūros projektams atviras Bendrijos programas.

            3.2.   Parama tiriamiesiems darbams kultūrinio bendradarbiavimo srityje
      Programa remia studijas ir tiriamuosius darbus Europos kultūrinio bendradarbiavimo ir Europos kultūros politikos vystymo srityse. Šios paramos tikslas yra padidinti informacijos ir duomenų, skirtų parengti lyginamuosius duomenis ir analizę apie kultūrinį bendradarbiavimą Europos lygiu, ypač apie kūrėjų ir kultūros darbuotojų mobilumą, meno kūrinių ir meno bei kultūros dirbinių judėjimą ir kultūrų dialogą.
      Pagal šią dalį parama gali būti teikiama studijoms ir tiriamiesiems darbams, teikiantiems naujų žinių apie visos Europos kultūrinio bendradarbiavimo reiškinį ir padedantiems kurti jo vystymui palankią aplinką. Ypatingai bus skatinami statistinių duomenų rinkimo ir analizės projektai.
      3.3.   Parama informacijos rinkimui ir platinimui bei projektų poveikiui padidinti kultūrinio bendradarbiavimo srityje
      Programa remiamas informacijos rinkimas ir platinimas bei veikla, kuria siekiama kuo labiau padidinti projektų poveikį sukuriant interneto priemonę, skirtą kultūros srities specialistų poreikiams visos Europos kultūrinio bendradarbiavimo srityje.
      Ši priemonė turi sudaryti sąlygas keistis patirtimi ir gera praktika bei skleisti informaciją apie programą ir kultūrinį visos Europos bendradarbiavimą plačiąja prasme.
      II.   PROGRAMOS VALDYMAS
      Iš programos biudžeto taip pat gali būti padengiamos išlaidos, susijusios su parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, tiesiogiai būtina programai valdyti ir jos tikslams įgyvendinti, pirmiausia – tyrimų, susirinkimų, informavimo ir leidybos išlaidos, išlaidos kompiuteriniams tinklams, skirtiems keistis informacija, bei visos kitos su administracine ir techninei pagalba susijusios išlaidos, kurių gali prireikti Komisijai vykdant programos valdymą.
      III.   KONTROLĖ IR AUDITAS
      Projektams, atrinktiems 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, taikoma atsitiktinio audito sistema.
      Dotacijos gavėjas penkerius metus po galutinio išmokėjimo privalo saugoti ir prireikus Komisijai pateikti visus patirtas išlaidas pagrindžiančius dokumentus. Dotacijos gavėjas užtikrina, kad prireikus Komisijai būtų pateikti jų partnerių ar narių saugomi pagrindžiantys dokumentai.
      Komisija gali atlikti dotacijos panaudojimo auditą tiesiogiai, pasitelkdama savo darbuotojus, arba bet kurią kitą savo pasirinktą išorės kompetentingą instituciją. Tokie auditai gali būti vykdomi visą sutarties galiojimo laikotarpį bei per penkerių metų laikotarpį nuo dotacijos likučio išmokėjimo dienos. Atsižvelgdama į audito rezultatus, prireikus Komisija gali priimti sprendimą dėl išieškojimo.
      Komisijos personalas ir nepriklausomi Komisijos įgalioti asmenys turi teisę prireikus patekti į dotacijos gavėjo patalpas bei gauti visą reikalingą informaciją, įskaitant elektroninės formos informaciją, jei tai reikalinga auditui atlikti.
      Audito Rūmai bei Europos kovos su sukčiavimu biuras (OLAF) naudojasi tomis pačiomis teisėmis, ypač teise patekti į patalpas ir naudotis informacija, kaip ir Komisija.
      Siekiant apsaugoti finansinius Bendrijos interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, Komisija gali vykdyti su šia programa susijusią kontrolę ir patikrinimus vietoje, remiantis Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (1). Prireikus Europos kovos su sukčiavimu biuras (OLAF) atlieka tyrimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 (2).
      IV.   INFORMAVIMAS, RYŠIAI IR VEIKLA, KURIA SIEKIAMA KUO LABIAU PADIDINTI PROJEKTŲ POVEIKĮ
      1.   Komisija
      Komisija gali organizuoti seminarus, konferencijas ar susitikimus, siekdama palengvinti programos įgyvendinimą, ir imtis reikiamos informavimo, leidybos, platinimo ir kitos veiklos, kuria siekiama kuo labiau padidinti projektų poveikį, bei atlikti programos stebėseną ir vertinimą. Tokią veiklą galima finansuoti teikiant dotacijas arba pagal viešųjų pirkimų procesą, arba ją gali organizuoti ir finansuoti Komisija tiesiogiai.
      2.   Informaciniai punktai
      Komisija ir valstybės narės savanoriškais pagrindais organizuoja ir stiprina programos vykdymui naudingos informacijos mainus steigdamos kultūros informacinius punktus, atliekančius programos įgyvendinimo nacionaliniu lygiu institucijų funkciją pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir 3 dalies nuostatas.
      3.   Valstybės narės
      Nepažeisdamos Sutarties 8 straipsnio, valstybės narės prireikus gali nustatyti individualiam kultūros veikėjų mobilumui skirtas paramos schemas, siekdamos išspręsti neaktyvaus jų dalyvavimo programoje problemą. Ši parama galėtų būti teikiama kelionės dotacijomis kultūros subjektams siekiant palengvinti tarpvalstybinių kultūros projektų parengiamąjį etapą.
      V.   BENDRO BIUDŽETO PASKIRSTYMAS
      Metinio programos biudžeto paskirstymas

                  Biudžeto procentinė dalis

                  1 dalis (parama kultūros veiksmams)

                  Apie 77 %

                              -

                              daugiamečiai bendradarbiavimo projektai

                  Apie 32 %

                              -

                              bendradarbiavimo priemonės

                  Apie 29 %

                              -

                              specialieji veiksmai

                  Apie 16 %

                  2 dalis (parama organizacijoms, dirbančioms Europos lygiu kultūros srityje)

                  Apie 10 %

                  3 dalis (parama tiriamiesiems darbams, informacijos rinkimui ir platinimui)

                  Apie 5 %

                  Iš viso veiklos išlaidų

                  Apie 92 %

                  Programos valdymas

                  Apie 8 %

            Šie procentų dydžiai yra orientaciniai, juos gali keisti 9 straipsnyje numatytas Komitetas 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

         (1)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

         (2)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.