title: 2016 m. balandžio 21 d. Komisijos sprendimas dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba

text:
23.4.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 144/4

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2016 m. balandžio 21 d.
   dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba
   (2016/C 144/05)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (1), ypač į jo 32 straipsnį,
   kadangi:
   1.   ĮVADAS

               (1)

               Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (toliau – NNN žvejybos reglamentas) nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (toliau – NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

               (2)

               NNN žvejybos reglamento VI skyriuje nustatyta tvarka, kurios laikantis nustatomos nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, imamasi veiksmų tokių šalių atžvilgiu, sudaromas jų sąrašas, išbraukiama iš to sąrašo, tas sąrašas viešinamas ir imamasi bet kokių neatidėliotinų priemonių.

               (3)

               Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnį Komisija turi pranešti trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis. Toks pranešimas yra preliminarus. Jis turi būti grindžiamas NNN žvejybos reglamento 31 straipsnyje nustatytais kriterijais. Komisija trečiųjų šalių, kurioms pateiktas pranešimas, atžvilgiu taip pat turi imtis visų to reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Visų pirma, Komisija pranešime turi pateikti informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir motyvus, suteikti galimybę toms šalims atsakyti ir pateikti tokio pripažinimo motyvus paneigiančių įrodymų arba, kai tinka, pateikti veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti. Komisija turi suteikti trečiosioms šalims, kurioms pateiktas pranešimas, pakankamai laiko atsakyti į pranešimą ir nustatyti pagrįstą laikotarpį padėčiai ištaisyti.

               (4)

               Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnį Komisija turi nustatyti trečiąsias šalis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Trečioji šalis turi būti pripažinta nebendradarbiaujančia, jeigu ji nevykdo pagal tarptautinę teisę jai tenkančių vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

               (5)

               Trečiųjų šalių pripažinimas nebendradarbiaujančiomis turi būti grindžiamas visos NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 2 dalyje nurodytos informacijos apžvalga.

               (6)

               Pagal NNN žvejybos reglamento 33 straipsnį Taryba turi sudaryti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą. Toms šalims taikomos, inter alia, NNN žvejybos reglamento 38 straipsnyje nustatytos priemonės.

               (7)

               Remiantis NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalimi, kad būtų pripažinti trečiųjų šalių-vėliavos valstybių patvirtinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai, atitinkamos trečiosios šalys turi pranešti Komisijai apie priemones dėl įstatymų ir kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimo, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo.

               (8)

               Remdamasi NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalimi, Komisija turi vykdyti administracinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis srityse, susijusiose su to reglamento įgyvendinimu.

         2.   KIRIBAČIO RESPUBLIKAI TAIKOMA TVARKA

               (9)

               Kiribačio Respublika (toliau – Kiribatis) Komisijai nėra pateikusi NNN žvejybos reglamento 20 straipsnyje nurodyto vėliavos valstybės pranešimo.

               (10)

               2010–2016 m. Komisija ir Kiribačio valdžios institucijos vykdė administracinį bendradarbiavimą. Bendradarbiavimas buvo susijęs su įstatymų ir kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu Kiribatyje. Bendradarbiaujant buvo teikiamos pastabos žodžiu ir raštu, taip pat rengiami vizitai vietoje. Komisija rinko ir tikrino visą, jos nuomone, reikalingą informaciją apie Kiribačio taikomas priemones dėl įstatymų ir kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jo žvejybos laivai, įgyvendinimo, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo, taip pat apie priemones, kurių Kiribatis ėmėsi, kad įvykdytų kovos su NNN žvejyba įsipareigojimus.

               (11)

               Kiribatis yra Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) ir Amerikos tropinių tunų komisijos (IATTC) narys. Jis yra ratifikavęs 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) ir 1995 m. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (UNFSA). Jis yra Ramiojo vandenyno salų forumo Žuvininkystės agentūros (FFA) konvencijos (toliau – FFA konvencija) (2) ir Nauru susitarimo (PNA) dėl bendradarbiavimo valdant bendros svarbos išteklių žvejybą (3) šalis.

               (12)

               Komisija, siekdama įvertinti, ar Kiribatis vykdo jam, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybei, tenkančius tarptautinius įsipareigojimus, nustatytus (11) konstatuojamojoje dalyje nurodytuose tarptautiniuose susitarimuose, taip pat toje konstatuojamojoje dalyje paminėtų atitinkamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RŽVO) nustatytas pareigas, rinko, kaupė ir vertino visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra tuo tikslu reikalinga.

         3.   GALIMYBĖ, KAD KIRIBAČIO RESPUBLIKA BUS PRIPAŽINTA NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

               (13)

               Remdamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalimi, Komisija vertino, kaip Kiribatis vykdo jam tenkančias vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigas. Atlikdama tą vertinimą, Komisija atsižvelgė į NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse išvardytus kriterijus.

         3.1.   Pasikartojanti NNN žvejyba ir NNN žvejybos produktų prekybos srautai (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4 dalis)

               (14)

               Remiantis per vizitą vietoje Komisijos surinkta informacija ir viešai prieinama informacija, esama aiškių požymių, jog Kiribatis negali pateikti informacijos apie jo žvejybos laivais sugautų toli migruojančių žuvų rūšių charakteristikas arba jo uostuose iškrautus ar perkrautus žvejybos produktus ir duomenų apie šių produktų prekybos srautus. Iš tiesų panašu, kad Kiribačio uostuose vykdomą kontrolę, kurią atlikus žvejybos laivui leidžiama įplaukti į uostą, sudaro tik įvairių dokumentų patikra (licencijos statuso, laivų stebėjimo sistemos įrašų, stebėtojų ataskaitų, FFA geros reputacijos registro įrašų patikra). Analogiškai, panašu, kad prieš išduodant pažymą apie išplaukimo formalumų atlikimą ir perkrovimo deklaraciją atliekama kryžminė dokumentų patikra – žvejybos laivo krovinio žiniaraštyje nurodytas kiekis sutikrinamas su vežėjo šturmano kvite nurodytu kiekiu. Vis dėlto išsamesnių instrukcijų dėl iškrovimo ar perkrovimo operacijų fizinio patikrinimo nėra.

               (15)

               Kiribatis pripažino, kad su jo vėliava plaukiojančiais laivais arba trečiųjų šalių laivais, kurie žvejoja jo vandenyse ir atlieka perkrovimo operacijas jo uostuose, sugautų žvejybos produktų atsekamumo sistema neįdiegta. Tais atvejais, kai žuvys iškraunamos ar perkraunamos Kiribačio uostuose, nėra mechanizmo, kuriuo būtų galima atsekti produktus kituose tiekimo grandinės etapuose. Be to, produktų atsekamumą sunkina silpna kompetentingų valdžios institucijų vykdoma iškrovimo ir perkrovimo Kiribačio uostuose kontrolė, kaip apibūdinta (14) konstatuojamojoje dalyje. Todėl Kiribatis negalėtų užtikrinti savo rinkų skaidrumo, kad būtų sudarytos sąlygos žuvų ar jų produktų atsekamumui, kaip nustatyta FAO Tarptautinio veiksmų plano, kuriuo siekiama atgrasyti nuo neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos ir ją panaikinti (IPOA IUU), 71 punkte, kuriame valstybėms rekomenduojama didinti savo rinkų skaidrumą.

               (16)

               Dėl neabejotino atsekamumo trūkumo ir Kiribačio valdžios institucijoms prieinamos informacijos apie jo uostuose iškrautų ar perkrautų žuvų stokos nėra tikėtina, jog šalis gali užtikrinti, kad žvejybos produktai, kuriais joje prekiaujama, nebūtų gauti iš NNN žvejybos. Šiuo atžvilgiu būtų galima manyti, kad Kiribatis nevykdo UNFSA 23 straipsnyje įtvirtintos uosto valstybės pareigos imtis tarptautinių išsaugojimo bei valdymo priemonių skatinimo veiksmų, be kita ko, atlikti dokumentų, žvejybos įrankių ar laimikio tikrinimą uoste ir uždrausti iškrauti ar perkrauti laimikį tais atvejais, kai yra nustatyta, jog jis sužvejotas tų tarptautinių išsaugojimo bei valdymo priemonių veiksmingumą mažinančiu būdu. Kiribatis taip pat neatsižvelgė į IPOA IUU 24 punktą, kuriame vėliavos valstybėms rekomenduojama užtikrinti visapusišką ir veiksmingą žvejybos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą nuo iškrovimo vietos iki galutinės paskirties vietos.

               (17)

               Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išdėstytą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis bei Kiribačio pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį ir 31 straipsnio 4 dalies a ir b punktus galima konstatuoti, jog esama aiškių požymių, kad Kiribatis neįvykdė pagal tarptautinę teisę jam tenkančių vėliavos ir rinkos valstybės pareigų užkirsti kelią žvejybos produktams, gautiems vykdant NNN žvejybą, patekti į savo rinką.

         3.2.   Nebendradarbiavimas ir vykdymo neužtikrinimas (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 5 dalis)

               (18)

               Atsižvelgiant į tai, kad Kiribačio jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse veiklą vykdo daug su užsienio valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų, didelė reikšmė tenka veiksmingo bendradarbiavimo priemonėms. Remiantis informacija, kurią Kiribačio valdžios institucijos pateikė Komisijai per 2015 m. lapkričio mėn. surengtą vizitą, su žuvininkystės asociacijomis iš viso sudaryta 13 dvišalių susitarimų. Vykdyti veiklą Kiribačio vandenyse leidžiama 178 gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams ir 195 ūdomis žvejojantiems laivams, iš kurių tik 13 gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų plaukioja su Kiribačio vėliava.

               (19)

               Nors licencijos vykdyti veiklą Kiribačio vandenyse išduotos su 13 įvairių valstybių vėliavomis plaukiojantiems žvejybos laivams, kompetentingos valdžios institucijos pripažino, kad su atitinkamomis vėliavos valstybėmis neužmegzta jokių bendradarbiavimo ryšių, kuriuos palaikant būtų užtikrinama, kad Kiribatis laikytųsi (21) konstatuojamojoje dalyje nurodytos pareigos bendradarbiauti su vėliavos valstybėmis.

               (20)

               Iki šiol Kiribatis gana nenoriai bendradarbiavo su Komisija didinant vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne gaubiamaisiais tinklais vykdomai žvejybai valdyti skirtos laivo žvejybos dienų sistemos (LŽDS) skaidrumą. Komisija išsiuntė keletą raštų atitinkamoms pakrantės ir vėliavos valstybėms, kuriuose paprašė jų leisti susipažinti su informacija apie jų žvejybos laivų išnaudotas žvejybos pastangas pagal LŽDS. Tuo tikslu 2014 m. lapkričio 18 d., 2014 m. gruodžio 19 d. ir 2015 m. balandžio 27 d. trys raštai buvo išsiųsti Kiribačio valdžios institucijoms. Iki Komisijai surengiant vizitą Kiribatyje, į nė vieną iš šių trijų prašymų nebuvo atsakyta. Nors per 2015 m. lapkričio mėn. vizitą Kiribačio valdžios institucijos pareiškė pageidaujančios keistis LŽDS informacija, jos iki šiol nepateikė jokių įrodymų apie priemones, kuriomis užtikrinama atitinkamų vėliavos valstybių valdžios institucijų prieiga prie duomenų.

               (21)

               Atsižvelgiant į (20) konstatuojamojoje dalyje apibūdintus Kiribačio veiklos rezultatus, šalis negali vykdyti jai pagal UNCLOS 63 ir 64 straipsnius tenkančių pareigų – šiuose straipsniuose nustatyta, kad pakrantės ir vėliavos valstybės bendradarbiauja klausimais, susijusiais su vienos valstybės ribas viršijančių ir toli migruojančių žuvų rūšimis. UNFSA 7 ir 20 straipsniuose pareiga bendradarbiauti išplėtojama atitinkamai suderinamų išsaugojimo bei valdymo priemonių nustatymo ir šių priemonių laikymosi ir vykdymo užtikrinimo srityse. Be to, FAO atsakingos žuvininkystės kodekso (4) 7.1.3 punkte rekomenduojama, kad vienos valstybės ribas viršijančius ir tarpvalstybinius žuvų išteklius naudojančios valstybės sudarytų dvišalius susitarimus, kuriais užtikrintų veiksmingą bendradarbiavimą, kad ištekliai būtų efektyviai saugomi ir valdomi. Tai detaliau aptarta IPOA IUU 28 ir 51 punktuose, kur išsamiai išdėstyta tiesioginio valstybių bendradarbiavimo praktika, įskaitant keitimąsi pakrantės valstybių turima informacija ar duomenimis.

               (22)

               Teisinė bazė, kurią sudaro 2010 m. Žuvų išteklių įstatymas su pakeitimais, padarytais 2015 m. Žuvų išteklių įstatymu (pakeitimai) (5), yra neišsami, visų pirma kiek tai susiję su sankcijų sistema. Konkrečiau, galiojančiuose teisės aktuose nepateikta NNN žvejybos apibrėžties, kuri būtų suderinama su IPOA IUU. Įstatyme taip pat aiškiai nenumatyta sankcijų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų taisyklių pažeidimo, perkrovimo jūroje ir žuvų išteklių, kurių žvejybai taikomas moratoriumas arba kuriuos žvejoti draudžiama, žvejybos atvejais.

               (23)

               UNFSA 19 straipsnio 2 dalyje įtvirtinta ir WCPFC išsaugojimo ir valdymo priemonėje 2006–8 (6) dėl patekimo į laivą ir inspektavimo procedūrų nustatyta termino „rimtas pažeidimas“ samprata sustiprinamas sankcijų sistemos atgrasomasis poveikis – sudaromos sąlygos pritaikyti sankcijų dydį atsižvelgiant į neteisėtos veiklos rimtumą, siekiant, kad pažeidėjas netektų gautos ekonominės naudos. Vis dėlto galiojančiuose teisės aktuose nėra nei termino „rimtas pažeidimas“ sampratos, nei kitų sankcijų mažinimo iki minimalaus dydžio ar didinimo iki maksimalaus dydžio kriterijų, kuriuos taikant siekiama, kad pažeidėjas netektų iš neteisėtos veiklos gautos ekonominės naudos.

               (24)

               Be to, panašu, kad Žuvų išteklių įstatyme nereglamentuotas pažeidimų recidyvo klausimas. Siekiant užtikrinti sankcijų sistemos atgrasomąjį pobūdį, taip pat ypač svarbu numatyti priemones pakartotinių pažeidimų atvejais. Tai, kad už pakartotinius pažeidimus nėra aiškiai numatyta griežtesnių bausmių, daro neigiamą poveikį Kiribačio sankcijų sistemos proporcingumui ir atgrasomajam pobūdžiui. Griežtesnės sankcijos, kurios atsvertų iš pakartotinai vykdomos neteisėtos veiklos gautą naudą, netaikomos, todėl potencialūs pažeidėjai neatgrasomi nuo tolesnio NNN žvejybos veiklos vykdymo.

               (25)

               Taigi panašu, kad (22)–(24) konstatuojamosiose dalyse aptarta esama sankcijų sistema nėra pakankamai išsami ir griežta, kad atliktų atgrasomąją funkciją. Šiuo atžvilgiu už rimtus pažeidimus numatytos priemonės, regis, nėra pakankamos, kad būtų galima užtikrinti reikalavimų laikymąsi ir atgrasyti nuo pažeidimų nepriklausomai nuo jų padarymo vietos ir kad pažeidėjai netektų iš neteisėtos veiklos gautos naudos, kaip reikalaujama UNFSA 19 straipsnio 2 dalyje ir WCPFC konvencijos 25 straipsnio 7 dalyje.

               (26)

               Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išdėstytą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis bei Kiribačio pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 5 dalis galima konstatuoti, jog esama aiškių požymių, kad Kiribatis neįvykdė pagal tarptautinę teisę jam tenkančių pareigų, susijusių su bendradarbiavimo ir vykdymo užtikrinimo pastangomis.

         3.3.   Tarptautinių taisyklių nesilaikymas (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 6 dalis)

               (27)

               Komisija įvertino visą svarbia laikytiną informaciją, susijusią su Kiribačio, kaip UNCLOS, UNFSA, WCPFC ir IATTC susitariančiosios šalies, statusu.

               (28)

               Remiantis informacija, kurią Kiribatis pateikė per 2015 m. lapkričio mėn. surengtą vizitą, Kiribačio išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ) sužvejotų tunų kiekis 2014 m. buvo apie 600 tūkst. metrinių tonų (t).

               (29)

               Įvertinus (28) konstatuojamojoje dalyje nurodytą kiekį, galima teigti, kad Kiribatis valdo didelę dalį pasaulio tunų išteklių ir todėl jam, kaip pakrantės valstybei, tenka atsakomybė užtikrinti atsakingą, ilgalaikį ir tausų šių išteklių valdymą. UNCLOS 61–64 straipsniuose ir UNFSA 7 ir 8 straipsniuose reglamentuojama, kaip pakrantės valstybė turi naudoti gyvuosius išteklius: ji turėtų skatinti siekti tikslo savo IEZ optimaliai naudoti gyvuosius išteklius, užtikrinti, kad jos IEZ žvejojantys kitų valstybių subjektai laikytųsi išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat bendradarbiauti su tuose žvejybos rajonuose veiklą vykdančiomis atitinkamomis valstybėmis ir regioninėmis organizacijomis.

               (30)

               Panašu, kad šiuo atžvilgiu Kiribačio teisės aktai neužtikrina veiksmingo ir rezultatyvaus jo jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse veiklą vykdančių laivų valdymo, o tai neabejotinai prieštarauja (29) konstatuojamojoje dalyje aptartoms pareigoms ir rekomendacijoms. Be to, teisės aktuose nėra numatyta aiškių ir skaidrių išsaugojimo ir valdymo visų rūšių Kiribačio jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse priemonių. 2014 m. atnaujintame tunų išteklių valdymo plane pateikta išsami šalies tunų žvejybos rajonų apžvalga, tačiau nepateikta pasiūlymų dėl konkrečių valdymo veiksmų ir nenumatyta aiškių lyginamųjų kriterijų bei tikslų.

               (31)

               Bendrieji vienos valstybės ribas viršijančių žuvų ir toli migruojančių žuvų išteklių valdymo principai, kurių turi laikytis pakrantės valstybės, įtvirtinti UNFSA 5 straipsnyje. Šiuo atžvilgiu Kiribačio žuvų išteklių įstatyme nustatyti tokie tikslai: skatinti tausų žuvininkystės valdymą ir užtikrinti žuvų išteklių bei jūros aplinkos apsaugą. Vis dėlto panašu, kad kiti UNFSA įtvirtinti principai, kaip antai atsargumo metodas, didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis ar per didelių žvejybos pajėgumų ir besaikės žvejybos vengimas, teisės aktuose neaptariami.

               (32)

               Kiribačio jurisdikcijai priklausančiais vandenimis laikomi teritorinė jūra, salyno vandenys ir IEZ. Pagal WCPFC konvencijos 3 straipsnį WCPFC kompetencijai priklausantis rajonas iš esmės apima visus Ramiojo vandenyno vandenis, įskaitant Kiribačio jurisdikcijai priklausančius vandenis. Tačiau Kiribatis savo teritoriniams ir salyno vandenims netaiko LŽDS – sistemos, pagal kurią gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos pastangos ribojamos jiems paskirstant žvejybos dienas. Todėl pagrindinė teisinė žuvų išteklių išsaugojimo Kiribačio vandenyse priemonė netaikoma didelei daliai jo jurisdikcijai priklausančių vandenų.

               (33)

               Nepakankamai aiškios ir skaidrios (30)–(32) konstatuojamosiose dalyse apibūdintos taikytinos išsaugojimo ir valdymo taisyklės, įskaitant žvejybos pastangų kontrolę pagal LŽDS ir teisę (18) konstatuojamojoje dalyje aptartiems 360 užsienio žvejybos laivams užsiimti žvejyba, trukdo veiksmingai įgyvendinti išsaugojimo ir valdymo priemones, o tai prieštarauja UNCLOS 61 straipsnio 2–5 dalyse, 62 straipsnio 1 dalyje ir 64 straipsnyje nustatytoms pareigoms dėl optimalaus išteklių naudojimo įgyvendinant tinkamas jų išsaugojimo ir valdymo priemones.

               (34)

               Be to, iš internete surinktos viešai prieinamos informacijos galima daryti išvadą, kad Kiribatyje veikia už laivų registraciją atsakingas Tarptautinis laivų registras (7), tačiau jis yra ne Kiribačio teritorijoje. Atsižvelgiant į akivaizdžiai žemą kompetentingų valdžios institucijų vykdomos registravimo procedūros kontrolės lygį ir į tai, kad nesilaikoma atitinkamų reikalavimų, kaip antai FAO neprivalomųjų vėliavos valstybės veiksmų gairių 14 punkte nurodytų reikalavimų, Kiribačiui būtų sudėtinga užtikrinti, kad jį ir su jo vėliava plaukiojančius laivus sietų tikri ryšiai. Nesant tokių tikrų ryšių tarp valstybės ir jos registre įregistruotų laivų netenkinamos UNCLOS 91 straipsnyje išdėstytos laivų nacionalinės priklausomybės sąlygos.

               (35)

               Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išdėstytą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis bei Kiribačio pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 6 dalis galima konstatuoti, jog esama aiškių požymių, kad Kiribatis neįvykdė pagal tarptautinę teisę jam tenkančių pareigų, susijusių su tarptautinėmis taisyklėmis ir kitais teisės aktais ir išsaugojimo bei valdymo priemonėmis.

         3.4.   Konkretūs besivystančių šalių apribojimai

               (36)

               Pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (UNHDI) (8) 2015 m. Kiribatis buvo laikomas šalimi, kurioje žmogaus socialinės raidos lygis vidutinis (137-a vieta iš 188 šalių).

               (37)

               Nors apskritai gali būti tam tikrų su kontrole ir stebėsena susijusių pajėgumų apribojimų, dėl Kiribačio išsivystymo lygio atsiradusiais konkrečiais apribojimais negalima pateisinti to, kad nacionalinės teisės aktuose nėra konkrečių nuostatų, kuriose daroma nuoroda į tarptautinio pobūdžio priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Be to, panašu, kad stebėsenos, kontrolės ir priežiūros sistemos trūkumus lemia disbalansas tarp ribotų Kiribačio pajėgumų savo IEZ kontroliuoti žvejybos veiklą ir teisę žvejoti jo vandenyse turinčių užsienio laivų skaičiaus.

               (38)

               Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išdėstytą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis bei Kiribačio pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 7 dalį galima konstatuoti, jog Kiribačio išsivystymo lygis gali kenkti jo žuvininkystės valdymo plėtros būklei. Tačiau, atsižvelgiant į nustatytų Kiribačio trūkumų pobūdį ir veiksmus, kurių imtasi padėčiai pagerinti, jo išsivystymo lygiu negalima visiškai pateisinti ar kitaip pagrįsti bendrų jo, kaip vėliavos, pakrantės ar uosto valstybės, veiklos rezultatų ir to, kad jis ėmėsi nepakankamų veiksmų, kuriais siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

         4.   IŠVADA DĖL GALIMO PRIPAŽINIMO NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

               (39)

               Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, kad Kiribatis nevykdo pagal tarptautinę teisę jam tenkančių vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigų ir nesiima priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, vadovaujantis NNN žvejybos reglamento 32 straipsniu tai šaliai turėtų būti pranešta apie tai, kad Komisija ją gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba.

               (40)

               Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnio 1 dalį Komisija turėtų informuoti Kiribatį apie tai, kad jis gali būti pripažintas nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi. Komisija Kiribačio atžvilgiu taip pat turėtų imtis visų NNN žvejybos reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Gero administravimo tikslais turėtų būti nustatytas laikotarpis, per kurį minėtoji šalis galėtų raštu atsakyti į tokį pranešimą ir ištaisyti padėtį.

               (41)

               Be to, pagal šį sprendimą Kiribačiui teikiamas pranešimas apie tai, kad jis gali būti pripažintas šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia, nekliudo Komisijai ar Tarybai imtis bet kokių tolesnių veiksmų ir savaime nereiškia įsipareigojimo imtis tokių veiksmų siekiant nustatyti ir sudaryti nebendradarbiaujančių šalių sąrašą,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Kiribačio Respublikai pranešama, kad Komisija ją gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba.

      Priimta Briuselyje 2016 m. balandžio 21 d.

            Komisijos vardu

         Karmenu VELLA

            Komisijos narys

      (1)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

      (2)  http://www.ffa.int/.

      (3)  Nauru susitarimas (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

      (4)  Atsakingos žuvininkystės kodeksas, Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, 1995 m.

      (5)  2010 m. Kiribačio Respublikos įstatymas Nr. 6 dėl Kiribačio žuvų išteklių išsaugojimo, valdymo bei gausinimo ir užsienio subjektų vykdomos žvejybos kontrolės ir susijusių tikslų su pakeitimais, padarytais 2015 m. Kiribačio Respublikos įstatymu Nr. 1 dėl 2010 m. Žuvų išteklių įstatymo pakeitimų.

      (6)  https://www.wcpfc.int/system/files/Conservation%20and%20Management%20Measure-2006-08%20%5BHSB%26I%20Procedures%5D.pdf.

      (7)  Kiribačio laivų registras, http://www.kiribaship.com/EN/Default.aspx.

      (8)  Informacijos šaltinis – http://hdr.undp.org/en/statistics.


title: 2014 m. birželio 3 d. Komisijos sprendimas dėl Komisijos vėžio kontrolės ekspertų grupės sudarymo ir Sprendimo 96/469/EB panaikinimo

text:
4.6.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 167/4

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2014 m. birželio 3 d.
   dėl Komisijos vėžio kontrolės ekspertų grupės sudarymo ir Sprendimo 96/469/EB panaikinimo
   2014/C 167/05
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   kadangi:

               (1)

               pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnio 2 dalį valstybės narės turi, palaikydamos ryšį su Komisija, savitarpiškai koordinuoti politikos kryptis ir programas 1 dalyje nurodytose srityse. Komisija, palaikydama glaudų ryšį su valstybėmis narėmis, gali imtis bet kokios naudingos iniciatyvos tokiam koordinavimui remti, ypač iniciatyvų, kuriomis siekiama nustatyti gaires ir rodiklius, organizuoti keitimąsi geriausia patirtimi ir rengti reikiamus elementus periodinei stebėsenai ir vertinimui;

               (2)

               2007 m. spalio 23 d. priimtoje Komisijos baltojoje knygoje „Kartu sveikatos labui. 2008–2013 m. ES strateginis požiūris“ (1), kurioje formuojama ES sveikatos strategija, nurodyta, kad vėžys yra prioritetinė veiklos sritis;

               (3)

               2003 m. gruodžio 2 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl vėžio atrankinės patikros (2);

               (4)

               2008 m. birželio 10 d. Taryba priėmė išvadas dėl vėžio naštos mažinimo (3), o 2010 m. rugsėjo 13 d. ir dėl kovos su vėžiu (4);

               (5)

               2009 m. birželio 24 d. Europos Komisija priėmė „Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl kovos su vėžiu: Europos partnerystė“ (5);

               (6)

               2010 m. lapkričio 10 d. Pirmininko pranešime Komisijai pavadinimu „Komisijos ekspertų grupių veiklos organizavimo taisyklės. Horizontalios taisyklės ir viešasis registras“ (6) (toliau – Komisijos ekspertų grupių veiklos organizavimo taisyklės) nustatytos persvarstytos visų Komisijos ekspertų grupių taisyklės;

               (7)

               siekiant parengti ir įgyvendinti veiksmus, kurių reikia imtis kovojant su vėžiu, būtina glaudžiai bendradarbiauti su valstybių narių specializuotomis įstaigomis ir suinteresuotosiomis šalimis. Tai patenkintų valstybių narių atstovų ir suinteresuotųjų šalių reikalavimus siekti geresnio koordinavimo, atsižvelgiant į besiplečiančią veiklą kovoje su vėžiu. Be to, keitimasis žiniomis ir informacija gali padėti išspręsti tam tikrus sunkumus, su kuriais valstybės narės susiduria vėžio kontrolės srityje, ir padės bendradarbiauti su kitais svarbiais veikėjais, pvz., pacientų organizacijomis;

               (8)

               aukšto lygio Europos onkologijos ekspertų patarimai turėtų būti nuolat teikiami panaudojant Komisijos įsteigtą ekspertų grupę. Vėžio kontrolės ekspertų grupė, Komisijos prašymu, turėtų teikti Komisijai konsultacijas ir specializuotas žinias formuojant ir įgyvendinant Sąjungos veiklą kovos su vėžiu srityje ir skatinant atitinkamos patirties, politikos ir praktikos mainus tarp valstybių narių ir įvairių suinteresuotųjų šalių;

               (9)

               šią grupę turėtų sudaryti valstybių narių atstovai, pacientų organizacijų kovos su vėžiu srityje atstovai, vėžio prevencijos srityje veikiančių Europos asociacijų atstovai, vėžio srityje veikiančių Europos specialistų organizacijų arba mokslo draugijų atstovai, su vėžiu susijusių produktų gamintojų ar paslaugų teikėjų atstovas ir Tarptautinės vėžio tyrimų agentūros atstovas, kad būtų plačiai atstovaujama įvairioms vėžio srities suinteresuotosioms šalims ir ekspertams;

               (10)

               Vėžio kontrolės ekspertų grupė nėra komitetas, kaip apibrėžta 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (7);

               (11)

               asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (8);

               (12)

               1996 m. liepos 30 d. Komisijos sprendimas 96/469/EB (9), kuriuo įsteigtas vėžio prevencijos patariamasis komitetas, turėtų būti panaikintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Ekspertų grupės sudarymas
   Šiuo sprendimu sudaroma Vėžio kontrolės ekspertų grupė (toliau – ekspertų grupė).
   2 straipsnis
   Ekspertų grupės užduotys
   1.   Komisijos arba jos tarnybų prašymu, ekspertų grupė atlieka šias užduotis vėžio srityje:

               a)

               padeda Komisijai rengti vėžio kontrolės teisines priemones ir politikos dokumentus, gaires ir rekomendacijas, taip pat duomenis apie vėžį, įskaitant epidemiologinius, ankstyvo vėžio nustatymo ir atrankinės vėžio patikros duomenis, visuomenės informavimą apie vėžio prevenciją, kokybės užtikrinimo procedūras kovojant su vėžiu ir prevencijos aspektus, kurie gali būti parengti remiantis fundamentaliųjų, taikomųjų ir klinikinių vėžio tyrimų, vykdomų pagal ES mokslinių tyrimų programas, rezultatais ir kitomis tarptautinėmis ar nacionalinėmis mokslinių tyrimų iniciatyvomis, taip pat bendromis temomis, susijusiomis su vėžiu;

               b)

               konsultuoja Komisiją įgyvendinant Sąjungos veiksmus ir siūlo taikomų priemonių tobulinimus;

               c)

               konsultuoja Komisiją stebint, vertinant ir platinant Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu taikomų priemonių rezultatus;

               d)

               konsultuoja Komisiją tarptautinio bendradarbiavimo klausimais;

               e)

               padeda koordinuoti valstybių narių veiklą ir joms keistis informacija;

               f)

               pateikia Komisijai Sąjungos ir nacionalinės politikos apžvalgas;

               g)

               kaupia informaciją apie valstybių narių ir įvairių dalyvaujančių šalių atitinkamą patirtį, politiką ir praktiką.

         2.   Siekdama vykdyti 1 dalyje nurodytas užduotis ekspertų grupė gali Komisijos tarnybų prašymu teikti nuomones, rekomendacijas ir ataskaitas.
   3.   Ekspertų grupės užduotys negali sutapti su klausimais, kuriuos nagrinėja Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas (toliau – DSSPK), įsteigtas Tarybos sprendimu 2003/C 218/01 (10), Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinis komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 2014/113/ES (11), ar pagal Direktyvą 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (12), taip pat klausimais, kurie priskiriami Farmacijos komiteto, įsteigto Tarybos sprendimu 75/320/EEB (13), užduotims.
   3 straipsnis
   Konsultacijos
   Komisija gali konsultuotis su ekspertų grupe visais su vėžiu susijusiais klausimais.
   4 straipsnis
   Narių skyrimas
   1.   Ekspertų grupę sudaro šie nariai:

               a)

               valstybių narių kompetentingos institucijos;

               b)

               trys kovos su vėžiu srities pacientų organizacijų atstovai;

               c)

               du Europos asociacijų, veikiančių vėžio prevencijos srityje, atstovai;

               d)

               trys vėžio srityje veikiančių Europos specialistų asociacijų arba mokslinių draugijų atstovai;

               e)

               vienas su vėžiu susijusių produktų gamintojų ar paslaugų teikėjų atstovas;

               f)

               vienas Tarptautinės vėžio tyrimų agentūros atstovas.

         2.   Susijusių ELPA valstybių pageidavimu, grupės nariais taip pat gali būti ELPA valstybių, pasirašiusių Europos ekonominės erdvės susitarimą, kompetentingos valdžios institucijos.
   3.   Susijusių valstybių pageidavimu, grupės nariais taip pat gali būti stojančių į Europos Sąjungą šalių kandidačių kompetentingos valdžios institucijos.
   4.   Narius skiria Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinis direktorius.
   5.   Nariai, nurodyti 1 dalies b, c, d ir e punktuose, atrenkami iš tinkamų kandidatų sąrašo, sudaryto paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą. Kvietime pareikšti susidomėjimą nurodoma būtina kvalifikacija ir sąlygos norint tapti ekspertų grupės nariu.
   6.   1 dalies a–f punktuose ir 2 bei 3 dalyse nurodyti nariai paskiria atstovus ir pakaitinius narius, kurie pakeičia nedalyvaujantį ar savo pareigų negalintį eiti atstovą. Pakaitiniai nariai skiriami laikantis tų pačių sąlygų, kaip ir skiriant atstovus. Pakaitiniai nariai automatiškai pakeičia nedalyvaujančius arba pareigų negalinčius eiti narius.
   7.   Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinis direktorius gali atmesti organizacijos siūlomo atstovo arba pakaitinio nario kandidatūrą, jeigu jie neatitinka 5 dalyje nurodytame kvietime pareikšti susidomėjimą nurodytų reikalavimų. Tokiais atvejais susijusios organizacijos bus paprašyta paskirti kitą atstovą arba pakaitinį narį.
   8.   Ekspertų grupės narių kadencija trunka trejus metus ir gali būti pratęsiama jiems kitą kartą pareiškus susidomėjimą.
   9.   Nariui atsistatydinus jo kadencija baigiasi nepraėjus trejiems metams.
   10.   1 dalies b–f punktuose nurodyti nariai arba jų atstovai gali būti pašalinti ir pakeisti nepasibaigus kadencijai bet kuriuo iš šių atvejų:

               a)

               negali nuolat dalyvauti posėdžiuose;

               b)

               negali veiksmingai dalyvauti grupės svarstymuose;

               c)

               nesilaiko Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 339 straipsnyje nustatytų sąlygų;

               d)

               vėliau nebeatitinka kvietime pareikšti susidomėjimą nurodytos kvalifikacijos ir sąlygų, kaip nurodyta 5 dalyje.

         11.   Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinis direktorius 10 dalyje nurodytais atvejais gali paprašyti, kad 1 dalies b–f punktuose nurodytas narys paskirtų kitą atstovą arba pakaitinį narį.
   12.   Nariai, kurių kadencija baigiasi nesibaigus trejų metų laikotarpiui pagal 8 ir 9 dalis, likusį kadencijos laiką gali būti pakeisti kitais nariais.
   13.   Narių ir jų atstovų vardai ir pavardės skelbiami Komisijos ekspertų grupių ir kitų panašių subjektų registre (toliau – registras) (14). Registre gali būti skelbiami valstybių narių institucijų pavadinimai.
   14.   Asmens duomenys renkami, tvarkomi ir skelbiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001.
   5 straipsnis
   Veikimas
   1.   Ekspertų grupei pirmininkauja direktorius, atsakingas už visuomenės sveikatos politiką Komisijos Sveikatos ir vartotojų reikalų generaliniame direktorate. Direktorius pirmininko pareigas gali pavesti kitam Komisijos tarnautojui.
   2.   Komisijai sutikus pagal grupės nustatytas veiklos sąlygas ekspertų grupė gali sudaryti pogrupius specializuotiems klausimams nagrinėti. Tokie pogrupiai panaikinami, kai tik įvykdo jiems pavestas užduotis.
   3.   Komisija gali kviesti grupės darbe dalyvauti grupei nepriklausančius ekspertus, turinčius specialiųjų žinių kuriuo nors darbotvarkės klausimu. Be to, Komisija asmenims arba organizacijoms (kaip apibrėžta Komisijos ekspertų grupių veiklos organizavimo taisyklių 8 taisyklės 3 dalyje) ir šalims kandidatėms, stojančioms į ES, gali suteikti stebėtojo statusą.
   4.   Ekspertų grupių nariai, jų atstovai ir pakaitiniai nariai, taip pat kviestiniai ekspertai ir stebėtojai laikosi Sutartyse ir jų įgyvendinimo taisyklėse nustatytų įpareigojimų saugoti profesinę paslaptį, taip pat Komisijos saugumo taisyklių, susijusių su ES įslaptintos informacijos apsauga, kurių tekstas pateikiamas Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (15) priede. Jeigu šių įsipareigojimų nesilaikoma, Komisija gali imtis visų tinkamų priemonių.
   5.   Ekspertų grupės ir pogrupių posėdžiai rengiami Komisijos patalpose, nebent išimtiniais atvejais posėdžiai organizuojami kitur dėl tinkamai pagrįstų priežasčių. Komisija teikia sekretoriato paslaugas. Komisija rengia ekspertų grupės posėdžių darbotvarkę ir protokolus. Ekspertų grupės ir jos pogrupių posėdžiuose gali dalyvauti kiti Komisijos pareigūnai, besidomintys grupėje svarstomais klausimais.
   6.   Ekspertų grupė tvirtina savo darbo tvarkos taisykles vadovaudamasi standartinėmis ekspertų grupių darbo tvarkos taisyklėmis.
   7.   Komisija suteikia galimybę susipažinti su visais atitinkamais dokumentais, susijusiais su ekspertų grupės veikla (pvz., darbotvarkėmis, protokolais ir dalyvių pareiškimais), registre arba jame pateikdama nuorodą į specialią interneto svetainę, kurioje galima rasti informaciją. Dokumentai neskelbiami, jeigu juos paviešinus būtų pakenkta viešajam arba privačiajam interesui, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (16) 4 straipsnyje.
   6 straipsnis
   Posėdžių išlaidos
   1.   Ekspertų grupės veikloje dalyvaujantiems asmenims už jų teikiamas paslaugas neatlyginama.
   2.   Dalyvaujančių asmenų patirtas su ekspertų grupės veikla susijusias kelionės ir pragyvenimo išlaidas pagal galiojančias Komisijos nuostatas kompensuoja Komisija.
   3.   2 dalyje nurodytos išlaidos kompensuojamos neviršijant pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų.
   7 straipsnis
   Panaikinimas
   Sprendimas 96/469/EB panaikinamas.
   8 straipsnis
   Šis sprendimas taikomas nuo jo priėmimo dienos.

      Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 3 d.

            Komisijos vardu

         Tonio BORG

            Komisijos narys

      (1)  COM(2007) 630 galutinis, 2007 10 23.

      (2)  OL L 327, 2003 12 16, p. 34.

      (3)  2876-asis Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdis, 2008 6 10.

      (4)  3032-asis Bendrųjų reikalų tarybos posėdis, 2010 9 13.

      (5)  COM(2009) 291 galutinis, 2009 6 24.

      (6)  COM(2010) 7649 galutinis, 2010 11 10.

      (7)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

      (8)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

      (9)  OL L 192, 1996 8 2, p. 31 ir OL L 204, 1996 8 14, p. 20.

      (10)  OL C 218, 2003 9 13, p. 1.

      (11)  OL L 62, 2014 3 4, p. 18.

      (12)  OL L 229, 2004 6 29, p. 23.

      (13)  OL L 147, 1975 6 9, p. 23.

      (14)  Nariai, pageidaujantys, kad jų vardai ir pavardės nebūtų atskleisti, gali prašyti pritaikyti nuo šios taisyklės nukrypti leidžiančią nuostatą. Prašymas neatskleisti ekspertų grupės nario vardo ir pavardės laikomas pateisinamu, jei paskelbus galėtų kilti pavojus jo saugumui ar asmens neliečiamumui arba nebūtų galima tinkamai užtikrinti jo privatumo.

      (15)  2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimas 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, iš dalies keičiantis jos darbo tvarkos taisykles (OL L 317, 2001 12 3, p. 1).

      (16)  Šiomis išimtimis siekiama užtikrinti, kad nebūtų pakenkta visuomenės saugumui, kariniams reikalams, tarptautiniams santykiams, finansinei, pinigų arba ekonominei politikai, asmens privatumui ir neliečiamumui, komerciniams interesams, teismo procesui ir teisinei pagalbai, patikrinimams, tyrimams, auditams ir institucijų sprendimų priėmimo procesui.


title: 2008 m. gruodis 18 d. Tarybos sprendimas 2008/974/BUSP dėl paramos Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodekso įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

text:
23.12.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 345/91

      TARYBOS SPRENDIMAS 2008/974/BUSP
   2008 m. gruodis 18 d.
   dėl paramos Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodekso įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 13 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, kurios III skyriuje numatytas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis Europos Sąjungoje (ES) ir trečiosiose šalyse, sąrašas.

               (2)

               ES aktyviai įgyvendina šią strategiją ir vykdo jos II ir III skyriuose išvardytas priemones, pavyzdžiui, teikia finansinius išteklius konkretiems projektams, kuriais stiprinama daugiašalė ginklų neplatinimo sistema ir daugiašalės pasitikėjimo stiprinimo priemonės, remti. Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodeksas (toliau – „Kodeksas“) yra sudėtinė tos sistemos dalis. Juo siekiama užkirsti kelią balistinių raketų sistemų, galinčių paleisti masinio naikinimo ginklą, ir susijusių technologijų platinimui bei sumažinti jį.

               (3)

               2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1) dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo. Toje bendrojoje pozicijoje raginama, inter alia, skatinti, kad kuo daugiau valstybių prisijungtų prie Kodekso, visų pirma, jog tai padarytų šalys, turinčios balistinių raketų pajėgumų, taip pat toliau plėtoti ir įgyvendinti Kodeksą, ypač jo pasitikėjimo kūrimo priemones, ir skatinti glaudesnes Kodekso sąsajas su JT daugiašale ginklų neplatinimo sistema.

               (4)

               2007 m. gegužės 23 d. Taryba nusprendė imtis veiksmų skatinti Kodekso visuotinį taikymą ir jo principų laikymąsi. Tuo tikslu 2007 m. prie Kodekso prisijungusių valstybių metinio susitikimo metu buvo surengtas seminaras, kuriame dalyvavo pagrindinės balistinių raketų pajėgumus turinčios valstybės, įskaitant tas, kurios nėra prisijungusios prie Kodekso. ES prioritetas – tęsti šį prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių dialogą, siekiant toliau skatinti Kodekso visuotinį taikymą bei jo geresnį įgyvendinimą ir stiprinimą. Šiuo sprendimu turėtų būti prisidedama prie šio proceso,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   1.   Siekdama užtikrinti nuolatinį ir praktinį tam tikrų ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos dalių įgyvendinimą, ES remia prie Kodekso prisijungusių valstybių veiklą siekiant šių tikslų:

               a)

               skatinti Kodekso visuotinį taikymą ir visų pirma skatinti, kad prie Kodekso prisijungtų visos valstybės, turinčios balistinių raketų pajėgumų;

               b)

               remti Kodekso įgyvendinimą;

               c)

               skatinti tolesnį Kodekso stiprinimą.

         2.   Atsižvelgiant į tai, Europos Sąjungos remiamais projektais vykdoma ši konkreti veikla:

               a)

               teikiama parama organizuojant tikslingo informavimo veiklą, pavyzdžiui, organizuojant seminarą, kuriuo siekiama skatinti naujų valstybių prisijungimą prie Kodekso, regione, kuriame yra mažiausiai prie Kodekso prisijungusių valstybių;

               b)

               teikiama finansinė ir techninė parama, skirta sudaryti palankesnes sąlygas prie Kodekso prisijungusioms valstybėms keistis informacija ir sudaryti palankesnes sąlygas tarptautinių stebėtojų vizitui į nešančiąsias raketas testuojančias paleidimo aikšteles, kurį prisijungusios valstybės nusprendė apsvarstyti savanoriškai pagal Kodekso 4a straipsnio ii dalį;

               c)

               teikiama parama debatams, kuriais siekiama skatinti prie Kodekso prisijungusių valstybių atliekamą nagrinėjimą siekiant rasti būdų, kaip būtų galima išlaikyti Kodekso svarbą ir aktualumą. Debatuose visų pirma atsižvelgiama į naujausius pokyčius balistinių raketų platinimo srityje ir su balistinėmis raketomis susijusių tarptautinių institucinių ir teisinių sistemų pokyčius.

         Šie projektai vykdomi prie Kodekso prisijungusių valstybių ir prie jo neprisijungusių valstybių naudai.
   Išsamus projektų aprašymas pateikiamas priede.
   2 straipsnis
   1.   Pirmininkaujanti valstybė narė, kuriai padeda Tarybos generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai (generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis), atsako už šio sprendimo įgyvendinimą. Komisija visokeriopai dalyvauja.
   2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo Paryžiaus Strateginių mokslinių tyrimų fondas (toliau - FRS).
   FRS atlieka šią užduotį kontroliuojant generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, remdamas pirmininkaujančią valstybę narę, ir glaudžiai konsultuodamasis su prie Kodekso prisijungusių valstybių metinio susitikimo pirmininku, taip pat su Austrija, kuri veikia kaip Kodekso tiesioginis centrinis informacijos punktas / vykdomasis sekretoriatas. Šiuo tikslu generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis sudaro būtinus susitarimus su FRS.
   3.   Pirmininkaujanti valstybė narė, generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis ir Komisija pagal savo atitinkamą kompetenciją reguliariai informuoja vieni kitus apie šio sprendimo įgyvendinimą.
   3 straipsnis
   1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansinė suma yra 1 015 000 EUR.
   2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.
   3.   Komisija prižiūri, kad būtų tinkamai valdomos 2 dalyje nurodytos išlaidos, kurios finansuojamos dotacijos forma. Šiuo tikslu ji sudaro susitarimą dėl finansavimo su FRS. Susitarime dėl finansavimo nustatoma, kad FRS turi užtikrinti ES įnašo matomumą atsižvelgdamas į jo dydį.
   4.   Komisija stengiasi, kad įsigaliojus šiam sprendimui būtų kuo greičiau sudarytas 3 dalyje nurodytas susitarimas dėl finansavimo. Ji informuoja Tarybą apie visus sunkumus, su kuriais susiduriama tame procese, ir susitarimo dėl finansavimo sudarymo datą.
   4 straipsnis
   Pirmininkaujanti valstybė narė, kuriai padeda generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis, informuoja Tarybą apie šio sprendimo įgyvendinimą remdamasi FRS parengtomis reguliariomis ataskaitomis. Šios ataskaitos sudaro Tarybos atliekamo įvertinimo pagrindą. Komisija visokeriopai dalyvauja. Ji teikia ataskaitas dėl šio sprendimo įgyvendinimo finansinių aspektų.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis netenka galios po 6 mėnesių nuo jo įsigaliojimo dienos, išskyrus atvejį, kai iki to laikotarpio pabaigos Komisija ir FRS sudaro susitarimą dėl finansavimo; tokiu atveju šis sprendimas netenka galios po 24 mėnesių nuo susitarimo dėl finansavimo sudarymo dienos.
   6 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2008 m. gruodžio 18 d..

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. BARNIER

      (1)  OL L 302, 2003 11 20, p. 34.

      PRIEDAS
      ES parama Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodekso įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją
      1.   Tikslai
      Europos Sąjunga nuo pat pradžių tvirtai remė Kodeksą. Europos Sąjunga mano, kad Kodeksas yra svarbus daugiašalis dokumentas, kuriuo siekiama pažaboti balistinių raketų sistemų ir susijusių technologijų platinimą, pasitelkiant skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones. Visos Europos Sąjungos valstybės narės prisijungė prie Kodekso ir sąžiningai jį vykdo.
      Praeityje Europos Sąjunga dėjo pastangas siekdama panaikinti likusias Kodekso įgyvendinimo ir jo visuotinio taikymo spragas 2007 m. metinio susitikimo metu suorganizuodama prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių seminarą. Seminaro rezultatų paskatinta Europos Sąjunga pageidauja tęsti šią iniciatyvą ir remti tokius tris Kodekso aspektus:

                  —

                  Kodekso visuotinį taikymą;

                  —

                  Kodekso įgyvendinimą;

                  —

                  Kodekso stiprinimą ir geresnį funkcionavimą.

            2.   Projektų aprašymas
      2.1.   Projektas Nr. 1. Kodekso visuotinio taikymo skatinimas
      2.1.1.   Projekto tikslas
      Prie Kodekso prisijungusių valstybių skaičius prilygsta dviems trečdaliams visų JT valstybių narių, tačiau dar daug reikia nuveikti, kad kodeksas būtų visuotinai taikomas. Metiniuose susitikimuose prie Kodekso prisijungusios valstybės pažymėjo, kad priežastys, dėl kurių neprisijungusios valstybės nenori prisijungti prie Kodekso, yra labai įvairios, pradedant bendros informacijos apie Kodeksą bei jo supratimo stoka ir baigiant labiau politinėmis priežastimis.
      2.1.2.   Projekto rezultatai

                  —

                  didinti informuotumą apie Kodeksą, jo supratimą ir paramą jam;

                  —

                  stiprinti prie Kodekso prisijungusių ir neprisijungusių valstybių sąveiką;

                  —

                  didinti prie Kodekso prisijungusių valstybių skaičių;

            2.1.3.   Projekto aprašymas
      Projekte numatoma surengti du seminarus:

                  —

                  informuotumo didinimo seminarą, skirtą regionui, kuriame yra didžiausias prie Kodekso neprisijungusių valstybių skaičius.
                  Afrikoje prie Kodekso neprisijungė šios valstybės: Alžyras, Angola, Botsvana, Centrinės Afrikos Respublika, Dramblio Kaulo Krantas, Kongo Demokratinė Respublika, Egiptas, Lesotas, Namibija, Kongo Respublika, Somalis, Svazilandas, Togas ir Zimbabvė.

                  —

                  bendro pobūdžio seminarą, parengtą remiantis seminaro, kuris buvo surengtas prie Kodekso prisijungusių šalių 2007 m. metinio susitikimo metu, modeliu sutelktai ir struktūriškai pasikeičiant nuomonėmis dėl techninių ir politinių bei saugumo klausimų, susijusių su balistinių raketų platinimu ir Kodekso svarba.

            2.2.   Projektas Nr. 2. Parama prie Kodekso prisijungusioms valstybėms jį įgyvendinant
      2.2.1.   Projekto tikslas
      Kodeksas yra svarbus daugiašalis dokumentas, kuriuo siekiama pažaboti balistinių raketų sistemų ir susijusių technologijų platinimą pasitelkiant skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones, tačiau dar daug reikia nuveikti, kad būtų skatinamas aktyvesnis keitimasis informacija tarp prie Kodekso prisijungusių valstybių. Projekte daugiausia dėmesio bus skiriama tiems keitimosi informacija aspektams, kai galima pasiekti apčiuopiamų rezultatų.
      2.2.2.   Projekto rezultatai

                  —

                  saugaus internetinio informacijos ir ryšių mechanizmo (e-ICC) prototipo sukūrimas, kuris galėtų sudaryti sąlygas prie Kodekso prisijungusioms valstybėms sparčiau, lengviau ir saugiau keistis informacija bei platinti dokumentus elektroniniu būdu.

                  —

                  prie Kodekso prisijungusioms valstybėms metinio susitikimo metu nusprendus sukurti e-ICC, būtų galima įdiegti tokį prototipą;

                  —

                  didesnė parama stebėtojų vizitui į nešančiąsias raketas testuojančias paleidimo aikšteles.

            2.2.3.   Projekto aprašymas
      Projekte numatomos dviejų rūšių priemonės:

                  a)

                  Palankesnių sąlygų sudarymas prie Kodekso prisijungusioms valstybėms keistis informacija ir palaikyti ryšius sukuriant e-ICC. Šiam projektui ypač svarbi Prancūzijos patirtis, susijusi su Raketų technologijų kontrolės režimo (MTCR) e-POC sistema.
                  Atsižvelgiant į tai, kad sprendimą sukurti tokią sistemą metinio susitikimo metu turi priimti prie Kodekso prisijungusios valstybės, projektas bus įgyvendinamas dviem etapais. Antrajame etape įgyvendinimas bus vykdomas atsižvelgiant į prie Kodekso prisijungusių valstybių ankstesnes diskusijas dėl e-ICC metiniame susitikime.
                  1 etapas: ES pasiūlymas prie Kodekso prisijungusioms valstybėms sukurti e-ICC
                  e-ICC prototipas bus parengtas siekiant pristatyti jį prie Kodekso prisijungusioms valstybėms galbūt 2009 m. ir gauti prie Kodekso prisijungusių valstybių atsiliepimų apie jo veikimą.
                  2 etapas: e-ICC prototipo įdiegimas
                  Prie Kodekso prisijungusioms valstybėms metinio susitikimo metu nusprendus sukurti e-ICC, būtų galima įdiegti tokį prototipą Tuo tikslu su prototipu susijusi pažangioji patirtis ir svarbūs aspektai būtų perduoti tvarkyti centriniam informacijos punktui / vykdomajam sekretoriatui, o centriniam informacijos punktui ir prie Kodekso prisijungusioms valstybėms būtų surengtas mokymas.

                  b)

                  Finansinės paramos teikimas tarptautinių stebėtojų vizitui į ES valstybių narių nešančiąsias raketas testuojančias paleidimo aikšteles.

            2.3.   Projektas Nr. 3. Tolesnio Kodekso stiprinimo ir geresnio funkcionavimo skatinimas
      2.3.1.   Projekto tikslas
      Saugumo aplinka nuolat keičiasi, įskaitant priemonių, galinčių paleisti masinio naikinimo ginklą, platinimo srityje. Prie Kodekso prisijungusios valstybės kasmet susitinka ir įvertina Kodekso įgyvendinimą bei naujas tendencijas balistinių raketų ir susijusių technologijų platinimo srityje.
      Projektu bus skatinama išsamesnė prie Kodekso prisijungusių valstybių diskusija ir prireikus labiau neoficialioje aplinkoje įtraukiamos prie Kodekso neprisijungusios valstybės bei bus numatoma galimybė pasinaudoti su balistinių raketų platinimu susijusia technine patirtimi ne vyriausybinėse organizacijose. Projekto rezultatus būtų galima pateikti kaip apmąstymams skirtą dokumentą prie Kodekso prisijungusių valstybių metiniame susitikime.
      2.3.2.   Projekto rezultatai

                  —

                  geresnis dabartinių balistinių raketų platinimo tendencijų ir nešančiųjų raketų programų supratimas, pateikiant rekomendacijas prie Kodekso prisijungusioms valstybėms;

                  —

                  prie Kodekso prisijungusių valstybių motyvavimo dalyvauti balistinių raketų (BM) ir nešančiųjų raketų programose galimybių analizė;

                  —

                  geresnis Kodekso, MTCR bei dvišalių ir regioninių susitarimų dėl pasitikėjimo stiprinimo priemonių siekiant raketų neplatinimo ir politinių rekomendacijų apibrėžimo sąveikos supratimas.

                  —

                  darbiniai dokumentai ar kiti dokumentai, parengti seminarų metu, kuriuos ES galėtų pateikti Kodekso metiniame susitikime.

            2.3.3.   Projekto aprašymas
      Projekte bus numatyta dviejų rūšių veikla:

                  a)

                  Dabartinių tendencijų balistinių raketų ir jų platinimo veiksmų bei nešančiųjų raketų programų srityse tyrimo, kuris galėtų būti pateiktas kaip apmąstymams skirtas dokumentas prie Kodekso prisijungusių valstybių metiniame susitikime, finansavimas. Atliekant šį tyrimą FRS užtikrina, kad nebūtų dubliuojamas JT vyriausybinių ekspertų grupės darbas.

                  b)

                  Prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių narių ekspertams iš vyriausybinių ir nevyriausybinių sektorių skirtų seminarų finansavimas. Seminarai galėtų būti organizuojami metinių susitikimų metu. Darbiniame dokumente išdėstyti rezultatai galėtų būti pateikti prie Kodekso prisijungusių valstybių metiniame susitikime. Seminaruose bus nagrinėjami šie klausimai:

                              —

                              Kodekso, MTCR bei dvišalių ir regioninių susitarimų dėl pasitikėjimo stiprinimo priemonių siekiant raketų neplatinimo sąveika bei Kodekso ir JT sistemos (UNGA) sąveika.

                              —

                              Kaip motyvuoti prie Kodekso prisijungusias valstybes dalyvauti balistinių raketų ir nešančiųjų raketų programose.

            3.   Trukmė
      Bendra numatoma projektų įgyvendinimo trukmė – 24 mėnesiai.
      4.   Paramą gaunančios šalys
      Pagal šį sprendimą įgyvendinamais projektais gali naudotis prie Kodekso prisijungusios bei prie jo neprisijungusios valstybės.
      Paramą gaunančių valstybių galutinė atranka bus atliekama vykdant įgyvendinančiojo subjekto konsultacijas su pirmininkaujančia valstybe nare, kuriai padeda generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis, ir kuri glaudžiai konsultuojasi su valstybėmis narėmis bei Komisija kompetentingoje Tarybos darbo grupėje. Galutinis sprendimas bus grindžiamas įgyvendinančiojo subjekto pateiktais pasiūlymais pagal 2 straipsnio 2 dalį.
      5.   Įgyvendinantysis subjektas
      FRS bus pavestas techninis projektų įgyvendinimas. Projektus tiesiogiai įgyvendins FRS darbuotojai arba su juo bendradarbiaujantys partneriai, Hamburgo universiteto Taikos mokslinių tyrimų ir saugumo politikos institutas ir Lenkijos kosmoso mokslinių tyrimų centras Varšuvoje.
      Įgyvendinantysis subjektas parengs:

                  a)

                  Ketvirčio ataskaitas dėl projektų įgyvendinimo;

                  b)

                  Galutinę ataskaitą ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo projektų įgyvendinimo pabaigos.

            Ataskaitos bus siunčiamos pirmininkaujančiai valstybei narei, kuriai padeda generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis.
      FRS užtikrins atitinkamo dydžio ES įnašo matomumą.
      6.   Trečiųjų šalių dalyviai
      Projektai bus visiškai finansuojami pagal šį sprendimą. Prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių ekspertai gali būti laikomi trečiųjų šalių dalyviais. Jie dirbs laikydamiesi FRS standartinių taisyklių.


title: 1972 m. liepos 20 d. Tarybos Sprendimas sudaryti Europos ekonominės bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laikrodžių ir rankinių laikrodžių pramonės papildomą susitarimą

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31974D0215

Oficialusis leidinys L 118 , 30/04/1974 p. 0011 - 0011 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 2 p. 0003  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 11 tomas 5 p. 0109  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 2 p. 0003  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 11 tomas 5 p. 0109

		Tarybos Sprendimas1972 m. liepos 20 d.sudaryti Europos ekonominės bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laikrodžių ir rankinių laikrodžių pramonės papildomą susitarimą(74/215/EEB)EUROPOS bendrijų taryba,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 113 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,kadangi, norint užtikrinti Europos ekonominės bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laikrodžių ir rankinių laikrodžių pramonės tinkamą veikimą, būtina priimti papildomas nuostatas,nusprendė:1 straipsnisŠiuo dokumentu Bendrijos vardu sudaromas Europos ekonominės bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laikrodžių ir rankinių laikrodžių pramonės papildomas susitarimas, o jo tekstas pateikiamas Priede.2 straipsnisPonas Th. C. Hijzen, laikinai einantis Europos Bendrijų Komisijos išorės prekybos generalinio direktoriaus pareigas, šiuo dokumentu įgaliojamas Tarybos vardu pasirašyti 1 straipsnyje minimą Susitarimą. Šis Susitarimas yra privalomas Bendrijai.Priimta Briuselyje, 1972 m. liepos 20 d.,Tarybos varduPirmininkasTh. E. Westerterp--------------------------------------------------


title: 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas dėl prekybos tam tikrais plieno produktais tarp Europos bendrijos ir Ukrainos

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32002D1001

Oficialusis leidinys L 349 , 24/12/2002 p. 0100 - 0102

		Tarybos sprendimas2002 m. gruodžio 19 d.dėl prekybos tam tikrais plieno produktais tarp Europos bendrijos ir Ukrainos(2002/1001/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Europos Bendrijų ir jų valstybių narių bei Ukrainos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo [1] 22 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad prekyba kai kuriais plieno produktais turi būti reglamentuota specialiame susitarime.(2) Ankstesnis dvišalis susitarimas tarp EAPB ir Ukrainos Vyriausybės dėl prekybos tam tikrais plieno produktais nustojo galioti 2001 m. gruodžio 31 d.(3) Šalys susitarė sudaryti naują susitarimą ir derybos dėl šio naujo susitarimo dar nėra baigtos.(4) Nustojus galioti EAPB sutarčiai, Europos bendrija (EB) perėmė tarptautinius EAPB įsipareigojimus, ir priemonės, susijusios su prekyba plieno produktais su trečiosiomis šalimis, dabar priklauso EB kompetencijai prekybos politikos srityje.(5) 2001 m. gruodžio 19 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų Sprendime 2001/933/EAPB nustatytos kiekybiniai apribojimai 2002 metams [2].(6) Laukiant, kol bus pasirašytas ir įsigalios naujasis susitarimas, turi būti nustatytos kiekybiniai apribojimai 2003 metams.(7) Ukrainos parlamentas priėmė įstatymą, pagal kurį nuo 2003 m. sausio 1 d. metalo laužo eksportui taikomas 30 eurų mokestis vienai tonai; šis mokestis taps kliūtimi laisvai metalo laužo prekybai ir ribos, arba net visiškai sustabdys, metalo laužo eksportą, tokiu būdu sukeldamas neigiamus padarinius Bendrijos plieno pramonės srityje ir darydamas neigiamą įtaką Bendrijos metalo laužo rinkai. Todėl, laukiant tinkamo šios problemos sprendimo ir derybų dėl naujo susitarimo pabaigos, reikia sumažinti 30 % kiekybinius apribojimus 2003 metams, lyginant su 2002 metų kiekybiniais apribojimais,NUSPRENDĖ:1 straipsnisPer I priede nustatytą laikotarpį II priede nurodytiems importuojamiems į Europos bendriją plieno produktams, kilusiems iš Ukrainos, yra taikomos licencijos. Licencijos išduodamos laikantis 2 straipsnyje nustatytų apribojimų.2 straipsnisLeidžiama importuoti produktus neviršijant 1 priede nustatytų kiekybinių apribojimų kiekvienai produkto grupei ir visoje Bendrijoje.Importo licencijos galiojimo laikotarpis nustatomas keturiems mėnesiams. Nenaudotos arba iš dalies naudotos importo licencijos gali būti atnaujinamos dviems mėnesiams.3 straipsnisValstybės narės išduoda licencijas pagal Ryšių palaikymo plieno srityje komiteto nustatytas taisykles ir nedelsdamos apie tai praneša Komisijai. Komisija nuolat informuoja valstybes nares, kiek kvotų yra išnaudota.Siekdamos, kad šie kiekybiniai apribojimai nebūtų viršyti, valstybės narės ir Komisija tariasi tarpusavyje šiuo klausimu.4 straipsnisSusitarimo dėl prekybos tam tikrais plieno produktais nuostatos kartu su bet kuriomis jį įgyvendinančiomis priemonėmis pakeičia šio sprendimo nuostatas nuo susitarimo įsigaliojimo datos.5 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 2002 m. gruodžio 19 d.Tarybos varduPirmininkasL. Espersen[1] OL L 49, 1998 2 19, p. 3.[2] OL L 345, 2001 12 29, p. 75. Sprendimas iš dalies pakeistas Sprendimu 2002/476/EAPB (OL L 164, 2002 6 22, p. 37).--------------------------------------------------I PRIEDAS2002 1 1–2003 12 31 LAIKOTARPIUI NUSTATYTI KIEKYBINIAI APRIBOJIMAIProduktai | tonos || |SA.Plokštieji produktai| SA1. Ritiniai | 46604 || SA2. Sunkiosios plokštės | 178364 || SA3. Kiti plokštieji produktai | 14391 |SB.Ilgieji produktai| SB1. Strypai | 6273 || SB2. Viela | 89624 || SB3. Kiti ilgieji produktai | 112926 |--------------------------------------------------II PRIEDASSA plokštieji produktaiSA1. Ritiniai72081000720825007208260072082700720836007208371072083790720838107208389072083910720839907211141072111920721911007219121072191290721913107219139072191410721914907225202072253000SA2. Sunkiosios plokštės7208401072085110720851307208515072085191720851997208521072085291720852997208531072111300722540207225405072259910SA3. Kiti plokštieji produktai7208409072085390720854107208549072089010720915007209161072091690720917107209179072091810720918917209189972092500720926107209269072092710720927907209281072092890720990107210111072101211721012197210201072103010721041107210491072105010721061107210691072107031721070397210903172109033721090387211149072111990721123107211235172112920721190117212101072121091721220117212301172124010721240917212503172125051721260117212609172192110721921907219221072192290721923007219240072193100721932107219329072193310721933907219341072193490721935107219359072254080SB Ilgieji produktaiSB1. Strypai720719317207207172163111721631197216319172163199721632117216321972163291721632997216331072163390SB2. Viela7213100072132000721391107213912072139141721391497213917072139190721399107213999072210010722100907227100072272000722790107227905072279095SB3. Kiti ilgieji produktai720719117207191472071916720720517207205572072057721420007214300072149110721491907214991072149931721499397214995072149961721499697214998072149990721590107216100072162100721622007216401072164090721650107216509172165099721699107218992072221111722211197222112172221129722211917222119972221910722219907222301072224010722240307224903172249039722810107228103072282011722820197228203072283020722830417228304972283061722830697228307072283089722860107228701072287031722880107228809073011000--------------------------------------------------


title: 1989 m. gegužės 3 d. Tarybos sprendimas dėl Trečio papildomo protokolo prie Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, susijusio su Ispanijos Karalystės ir Portugalijos Respublikos stojimu į Bendriją, sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31989D0436

Oficialusis leidinys L 206 , 18/07/1989 p. 0016 - 0016 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 2 tomas 7 p. 0077  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 2 tomas 7 p. 0077

		Tarybos sprendimas1989 m. gegužės 3 d.dėl Trečio papildomo protokolo prie Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, susijusio su Ispanijos Karalystės ir Portugalijos Respublikos stojimu į Bendriją, sudarymo(89/436/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 113 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi visiškas iš Ispanijos įvežamų prekių apmokestinimo muitais sustabdymas Šveicarijos Konfederacijoje palengvins prekybą tarp šių dviejų šalių;kadangi Papildomas protokolas prie Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo [1], susijusio su Ispanijos Karalystės ir Portugalijos Respublikos stojimu į Bendriją ir pasirašyto Briuselyje 1972 m. liepos 22 d., nenumato iš Ispanijos įvežamų prekių apmokestinimo muitais sustabdymo Šveicarijos Konfederacijoje;kadangi dėl šios priežasties būtina patvirtinti Trečią papildomą protokolą prie minėto susitarimo, siekiant visiškai sustabdyti iš Ispanijos į Šveicarijos Konfederaciją įvežamų prekių, kurias numato minėtas susitarimas, apmokestinimą muitais,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisBendrijos vardu yra patvirtinamas Trečias papildomas protokolas prie Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, susijusio su Ispanijos Karalystės ir Portugalijos Respublikos stojimu į Bendriją.Protokolo tekstas yra pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas pateikia Protokolo 3 straipsnyje numatytą pranešimą [2].3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 1989 m. gegužės 3 d.Tarybos varduPirmininkasP. Solbes[1] OL L 300, 1971 12 31, p. 189.[2] Tarybos Generalinis sekretoriatas protokolo įsigaliojimo datą paskelbs Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.--------------------------------------------------


title: 2012/244/ES: 2012 m. balandžio 25 d. Valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas dėl Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimo

text:
8.5.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 121/21

         VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVŲ SPRENDIMAS
   2012 m. balandžio 25 d.
   dėl Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimo
   (2012/244/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,
   atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 19 straipsnį,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 253 ir 255 straipsnius,
   kadangi:

               (1)

               Teisingumo Teismo teisėjų Alexander ARABADJIEV, George ARESTIS, Maria BERGER, Jean-Claude BONICHOT, Anthony BORG BARTHET, José Narciso CUNHA RODRIGUES, Carl Gustav FERNLUND, Egidijaus JARAŠIŪNO, Egils LEVITS, Jiří MALENOVSKÝ, Alexandra PRECHAL, Konrad SCHIEMANN, Antonio TIZZANO ir Thomas VON DANWITZ, taip pat generalinių advokatų Yves BOT, Ján MAZÁK, Paolo MENGOZZI ir Verica TRSTENJAK kadencija baigiasi 2012 m. spalio 6 d.;

               (2)

               Valstybių narių vyriausybės pasiūlė pratęsti Teisingumo Teismo teisėjų Alexander ARABADJIEV, George ARESTIS, Maria BERGER, Jean-Claude BONICHOT, Carl Gustav FERNLUND, Egidijaus JARAŠIŪNO, Egils LEVITS, Jiří MALENOVSKÝ, Alexandra PRECHAL ir Thomas VON DANWITZ įgaliojimus, taip pat Teisingumo Teismo generalinio advokato Yves BOT įgaliojimus. Be to, valstybių narių vyriausybės pasiūlė į Teisingumo Teismo teisėjo pareigas skirti José Luís DA CRUZ VILAÇA, o į šio Teismo generalinių advokatų pareigas – Nils WAHL ir Melchior WATHELET. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsniu įsteigtas komitetas pateikė nuomonę dėl pirmiau nurodytų keturiolikos kandidatų tinkamumo eiti Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų pareigas;

               (3)

               todėl reikia paskirti vienuolika Teisingumo Teismo teisėjų ir tris generalinius advokatus laikotarpiui nuo 2012 m. spalio 7 d. iki 2018 m. spalio 6 d. Kandidatai į likusias neužimtas tris Teisingumo Teismo teisėjų ir vieną generalinio advokato pareigybę bus paskirti vėliau,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Teisingumo Teismo teisėjais laikotarpiui nuo 2012 m. spalio 7 d. iki 2018 m. spalio 6 d. skiriami:

               Alexander ARABADJIEV

               George ARESTIS

               Maria BERGER

               Jean-Claude BONICHOT

               José Luís DA CRUZ VILAÇA

               Carl Gustav FERNLUND

               Egidijus JARAŠIŪNAS

               Egils LEVITS

               Jiří MALENOVSKÝ

               Alexandra PRECHAL

               Thomas VON DANWITZ

         2.   Teisingumo Teismo generaliniais advokatais laikotarpiui nuo 2012 m. spalio 7 d. iki 2018 m. spalio 6 d. skiriami:

               Yves BOT

               Nils WAHL

               Melchior WATHELET.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2012 m. balandžio 25 d.

            Pirmininkas

         J. TRANHOLM-MIKKELSEN


title: 2017 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2017/1672 dėl Europos lyčių lygybės instituto 2015 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
29.9.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/232

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS (ES) 2017/1672
   2017 m. balandžio 27 d.
   dėl Europos lyčių lygybės instituto 2015 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto 2015 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos lyčių lygybės instituto 2015 finansinių metų metinių ataskaitų kartu su Instituto atsakymu (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2015 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (2),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. vasario 21 d. rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad Institutas įvykdė 2015 finansinių metų biudžetą (05873/2017 – C8-0071/2017),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1922/2006, įsteigiantį Europos lyčių lygybės institutą (4), ypač į jo 15 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (5), ypač į jo 108 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį ir IV priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0106/2017),

               1.

               patvirtina Europos lyčių lygybės instituto direktoriui, kad Instituto 2015 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos lyčių lygybės instituto direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Antonio TAJANI

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 449, 2016 12 1, p. 102.

      (2)  Žr. 1 išnašą.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 403, 2006 12 30, p. 9.

      (5)  OL L 328, 2013 12 7, p. 42.


title: 2012 m. birželio 21 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos Liuksemburgui atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai

text:
27.6.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 187/2

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. birželio 21 d.
   kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos Liuksemburgui atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai
   2012/C 187/03
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 1994 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2062/94 dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros įsteigimo (1), ypač į jo 8 straipsnį,
   atsižvelgdama į valstybių narių vyriausybių ir darbdavių bei darbuotojų organizacijų Tarybai pateiktą kandidatų sąrašą,
   atsižvelgdama į Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto narių ir pakaitinių narių sąrašus,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. lapkričio 22 d. (2), 2011 m. kovo 7 d. (3), 2011 m. kovo 21 d. (4) ir 2011 m. liepos 18 d. (5) sprendimais Taryba paskyrė Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2010 m. lapkričio 8 d. iki 2013 m. lapkričio 7 d.;

               (2)

               Liuksemburgo Vyriausybė pateikė kandidatūras kai kurioms pareigybėms užimti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos nariais ir pakaitiniais nariais laikotarpiui iki 2013 m. lapkričio 7 d. skiriami šie asmenys:
   VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI

               Šalis

               Nariai

               Pakaitiniai nariai

               Liuksemburgas

               Paul WEBER

               Robert HUBERTY

         2 straipsnis
   Narius ir pakaitinius narius, kurių kandidatūros dar nėra pateiktos, Taryba paskirs vėliau.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         M. FREDERIKSEN

      (1)  OL L 216, 1994 8 20, p. 1.

      (2)  OL C 322, 2010 11 27, p. 3.

      (3)  OL C 83, 2011 3 17, p. 2.

      (4)  OL C 92, 2011 3 24, p. 8.

      (5)  OL C 217, 2011 7 23, p. 27.


title: 2004 m. lapkričio 22 d. Tarybos sprendimas 2004/792/BUSP, pratęsiantis ir iš dalies keičiantis Sprendimą 1999/730/BUSP, įgyvendinantį Bendruosius veiksmus 1999/34/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu Kambodžoje

text:
24.11.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 348/47

      TARYBOS SPRENDIMAS 2004/792/BUSP
   2004 m. lapkričio 22 d.
   pratęsiantis ir iš dalies keičiantis Sprendimą 1999/730/BUSP, įgyvendinantį Bendruosius veiksmus 1999/34/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu Kambodžoje
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 23 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 1998 m. gruodžio 17 d. Tarybos bendruosius veiksmus 1999/34/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu (1), ypač į jų 6 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               1999 m. lapkričio 15 d. Taryba priėmė Sprendimą 1999/730/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su mažų ginklų ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu Kambodžoje (2), kuriuo siekiama įgyvendinti Bendruosius veiksmus 1999/34/BUSP.

               (2)

               Kai kurie tikslai nebuvo pasiekti iki 2004 m. lapkričio 15 d., Sprendimo 1999/730/BUSP galiojimo pabaigos dienos, o kiti tikslai po minėtos dienos turėtų būti sujungti ir išplėsti. Minėtas projektas yra daugiametis projektas.

               (3)

               Todėl Sprendimas 1999/730/BUSP turėtų būti pratęstas ir iš dalies pakeistas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Sprendimas 1999/730/BUSP iš dalies keičiamas taip:

               1)

               3 straipsnio 1 dalyje finansinė orientacinė suma „1 436 953 eurų“ pakeičiama į „1 375 565 eurų“;

               2)

               4 straipsnio antroje pastraipoje „2004 m lapkričio 15 d.“ pakeičiama į „2005 m. lapkričio 15 d.“

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja 2004 m. lapkričio 16 d.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. lapkričio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         B. R. BOT

      (1)  OL L 9, 1999 1 15, p. 1.

      (2)  OL L 294, 1999 11 16, p. 5.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007BP0115(01)

1. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro biudžeto įvykdymo patvirtinimo (C6-0389/2006 - 2006/2156(DEC))

Oficialusis leidinys 074 E , 20/03/2008 p. 0196 - 0197

		1.2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro biudžeto įvykdymo patvirtinimo (C6-0389/2006 — 2006/2156(DEC))Europos Parlamentas,- atsižvelgdamas į Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2005 finansinių metų galutines metines ataskaitas [1],- atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2005 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Centro atsakymais [2],- atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27d. Tarybos rekomendaciją (5711/2007 — C6-0080/2007),- atsižvelgdamas į EB sutartį, o ypač į jos 276 straipsnį,- atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [3], ypač į jo 185 straipsnį,- atsižvelgdamas į 1997 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1035/97 dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro įsteigimo [4], ypač į jo 12a straipsnį,- atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje [5], ypač į jo 94 straipsnį,- atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,- atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A6-0118/2007),1. suteikia patvirtinimą Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro direktoriui, kad Centro 2005 finansinių metų biudžetas įvykdytas;2. išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;3. paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).[1] OL C 266, 2006 10 31, p. 46.[2] OL C 312, 2006 12 19, p. 93.[3] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).[4] OL L 151, 1997 6 10, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1652/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 33).[5] OL L 357, 2002 12 31, p. 72.--------------------------------------------------


title: 2017 m. gegužės 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/799, kuriuo skiriami Regionų komiteto trys Kipro Respublikos pasiūlyti nariai ir du Kipro Respublikos pasiūlyti pakaitiniai nariai

text:
11.5.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 120/20

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2017/799
   2017 m. gegužės 5 d.
   kuriuo skiriami Regionų komiteto trys Kipro Respublikos pasiūlyti nariai ir du Kipro Respublikos pasiūlyti pakaitiniai nariai
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Kipro vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. sausio 26 d., 2015 m. vasario 5 d. ir 2015 m. birželio 23 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) ir (ES) 2015/994 (3), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d.2016 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimu (ES) 2016/1233 (4) Kyriakos CHATZITTOFIS pakeitė narį Georgios GEORGIOU, o Stavros YEROLATSITES pakeitė pakaitinį narį Kyriakos CHATZITTOFIS.

               (2)

               pasibaigus Kyriakos CHATZITTOFIS, Louisa MAVROMMATI ir Charalambos PITTAS kadencijai tapo laisvos trys Regionų komiteto narių vietos;

               (3)

               pasibaigus Stavros YEROLATSITES kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta;

               (4)

               Stavros STAVRINIDES paskyrus Regionų komiteto nariu tapo laisva pakaitinio nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam dabartinės kadencijos laikui į Regionų komitetą skiriami:

               a)

               nariais:

                           —

                           Nikos ANASTASIOU, Mayor of Kato Polemidia Municipality,

                           —

                           Andros KARAYIANNIS, Mayor of Deryneia Municipality,

                           —

                           Stavros STAVRINIDES, Municipal Councillor of Strovolos Municipality,

                     ir

               b)

               pakaitiniais nariais:

                           —

                           Kyprianos ANDRONIKOU, Mayor of Dromolaxia – Meneou Municipality,

                           —

                           Theodoros ANTONIOU AVVAS, Mayor of Mesa Yitonia Municipality.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2017 m. gegužės 5 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         L. GRECH

      (1)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/116, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2015 1 27, p. 42).

      (2)  2015 m. vasario 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/190, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 31, 2015 2 7, p. 25).

      (3)  2015 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/994, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 159, 2015 6 25, p. 70).

      (4)  2016 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1233, kuriuo skiriami Regionų komiteto Kipro Respublikos pasiūlytas narys ir Kipro Respublikos pasiūlytas pakaitinis narys (OL L 202, 2016 7 28, p. 41).


title: 2012/245/ES: 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas dėl Ekonomikos ir finansų komiteto įstatų pakeitimo

text:
8.5.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 121/22

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. balandžio 26 d.
   dėl Ekonomikos ir finansų komiteto įstatų pakeitimo
   (2012/245/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 242 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               1999 m. sausio 1 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 114 straipsnio 2 dalį buvo įsteigtas Ekonomikos ir finansų komitetas (toliau – Komitetas);

               (2)

               1998 m. gruodžio 21 d. Taryba priėmė Sprendimą 98/743/EB dėl išsamių Ekonomikos ir finansų komiteto sudarymo nuostatų (1);

               (3)

               1998 m. gruodžio 31 d. Taryba priėmė Sprendimą 1999/8/EB, priimantį Ekonomikos ir finansų komiteto įstatus (2); siekiant užtikrinti šio Komiteto sėkmingos veiklos tęstinumą 2004 m. gegužės 1 d. į ES įstojus dešimčiai valstybių narių, šie įstatai buvo peržiūrėti 2003 m. birželio 18 d. Tarybos sprendimu 2003/476/EB (3);

               (4)

               2011 m. spalio 26 d. valstybių narių, kurių valiuta yra euro, valstybių ar Vyriausybių vadovai pareiškė, kad Protokolo Nr. 14 dėl euro grupės 1 straipsnyje nurodytam parengiamajam organui (euro grupės darbo grupei), kurį sudaro valstybių narių, kurių valiuta yra euro, už finansų sritį atsakingų ministrų ir Komisijos atstovai, pirmininkaus nuolatinis pirmininkas. Todėl į šias pareigas paskirtas asmuo nebebus nacionalinės administracijos pareigūnas, o bus įdarbintas ES institucijų;

               (5)

               tą pačią dieną valstybių narių, kurių valiuta yra euro, valstybių ar Vyriausybių vadovai pareiškė, kad dabartinės Tarybai ir Komitetui paramą teikiančios administracinės struktūros, t. y. Tarybos Generalinis sekretoriatas ir Ekonomikos ir finansų komiteto sekretoriatas, atitinkamą paramą teiktų euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pirmininkui ir euro grupės pirmininkui, vadovaujami Komiteto/euro grupės darbo grupės pirmininko;

               (6)

               Komitetui turėtų būti suteikta galimybė išsirinkti savo pirmininką iš labiausiai kvalifikuotų kandidatų, įskaitant euro grupės darbo grupės pirmininką;

               (7)

               todėl reikėtų peržiūrėti komiteto įstatus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo 1999/8/EB priede pateikti Ekonomikos ir finansų komiteto įstatai su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2003/476/EB, pakeičiami priede pateikiamu tekstu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge 2012 m. balandžio 26 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. BØDSKOV

      (1)  OL L 358, 1998 12 31, p. 109.

      (2)  OL L 5, 1999 1 9, p. 71.

      (3)  OL L 158, 2003 6 27, p. 58.

      PRIEDAS

            „EKONOMIKOS IR FINANSŲ KOMITETO ĮSTATAI
            1 straipsnis
            Ekonomikos ir finansų komitetas (toliau – Komitetas) vykdo užduotis, numatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 134 straipsnio 2 ir 4 dalyse.
            2 straipsnis
            Komitetas gali, inter alia:

                        —

                        konsultuoti procedūroje, kurios metu priimami sprendimai, susiję su valiutų kurso mechanizmu trečiajame ekonominės ir pinigų sąjungos etape,

                        —

                        nedarant poveikio Sutarties 240 straipsniui, ruošti Tarybos apžvalgas dėl euro kurso raidos,

                        —

                        sudaryti sąlygas Tarybos ir Europos Centrinio Banko (ECB) dialogui parengti ir palaikyti ministerijų, nacionalinių centrinių bankų, Komisijos ir ECB vyresniųjų pareigūnų lygiu.

                  3 straipsnis
            Eidami pareigas Komiteto nariai ir pakaitiniai nariai vadovaujasi bendraisiais Sąjungos interesais.
            4 straipsnis
            Pirmininkaujant pirmininkui vyksta dviejų sudėčių Komiteto posėdžiai: dalyvaujant išrinktiems administracijų, nacionalinių centrinių bankų, Komisijos ir ECB nariams arba dalyvaujant administracijų, Komisijos ir ECB nariams. Visos sudėties Komitetas reguliariai peržiūri klausimų, kuriuos sprendžiant posėdžiuose turėtų dalyvauti nacionalinių centrinių bankų nariai, sąrašą.
            5 straipsnis
            Kai reikia balsuoti, nuomonės, ataskaitos ir pranešimai priimami narių balsų dauguma. Kiekvienas Komiteto narys turi vieną balsą. Tačiau, kai konsultuojama ar nuomonė pateikiama tokiais klausimais, dėl kurių vėliau sprendimą gali priimti Taryba, centrinių bankų nariai (kai jie dalyvauja) ir Komisijos nariai gali visapusiškai dalyvauti diskusijoje, bet nedalyvauja balsavime. Komitetas taip pat praneša apie mažumos arba priešingas nuomones, išreikštas diskusijos metu.
            6 straipsnis
            Komitetas narių balsų dauguma išrenka pirmininką dvejų metų kadencijai, kuri gali būti atnaujinama. Pirmininku gali būti renkami Komiteto nariai, kurie yra vyresnieji pareigūnai nacionalinėse administracijose, ir Protokolo Nr. 14 dėl euro grupės 1 straipsnyje nurodyto parengiamojo organo (euro grupės darbo grupės), kurį sudaro valstybių narių, kurių valiuta yra euro, už finansų sritį atsakingų ministrų ir Komisijos atstovai, pirmininkas.
            Jei Komiteto pirmininkas yra Komiteto narys iš nacionalinės administracijos, savo balsavimo teisę jis perduoda savo pakaitiniam nariui.
            7 straipsnis
            Tuo atveju, jei Komiteto pirmininkas negali vykdyti savo pareigų, jį pakeičia Komiteto pirmininko pavaduotojas. Komiteto pirmininko pavaduotojas Komiteto narių balsų dauguma išrenkamas dvejų metų kadencijai. Asmenys, kurie gali būti išrinkti Komiteto pirmininko pavaduotoju, yra Komiteto nariai, kurie yra vyresnieji pareigūnai nacionalinėse administracijose ir euro grupės darbo grupės pirmininkas, išskyrus atvejį, kai pastarasis yra išrinktas Komiteto pirmininku.
            8 straipsnis
            Jei euro grupės darbo grupės pirmininkas nėra Komiteto pirmininkas, jis gali dalyvauti Komiteto posėdžiuose ir diskusijose, jeigu Komitetas nenusprendžia kitaip.
            Jei Komitetas nenusprendžia kitaip, pakaitiniai nariai gali dalyvauti Komiteto posėdžiuose. Pakaitiniai nariai nebalsuoja. Jei Komitetas nenusprendžia kitaip, jie nedalyvauja diskusijose.
            Komiteto posėdyje negalintis dalyvauti narys gali pavesti savo pareigas atlikti vienam iš pakaitinių narių arba atlikti kitam nariui. Prieš susirinkimą Komiteto pirmininkas ir sekretorius turėtų būti informuojami raštu. Išimtinėmis aplinkybėmis pirmininkas gali sutikti su kita tvarka.
            9 straipsnis
            Konkrečių klausimų nagrinėjimą Komitetas gali pavesti savo pakaitiniams nariams, pakomitečiams ar darbo grupėms. Tokiais atvejais pirmininkauja Komiteto narys arba pakaitinis narys, kurį skiria Komitetas. Komiteto nariai, pakaitiniai nariai ir jo pakomitečiai arba darbo grupės gali prašyti ekspertų pagalbos.
            10 straipsnis
            Komiteto posėdį sušaukia pirmininkas savo iniciatyva arba Tarybos, Komisijos ar mažiausiai keturių Komiteto narių prašymu.
            11 straipsnis
            Komitetui paprastai atstovauja pirmininkas; visų pirma Komitetas gali įgalioti pirmininką teikti ataskaitas dėl diskusijų ir žodžiu teikti pastabas dėl Komiteto parengtų nuomonių ir pranešimų. Pirmininkas yra atsakingas už Komiteto ryšių palaikymą su Europos Parlamentu.
            12 straipsnis
            Komiteto veikla yra konfidenciali. Ta pati taisyklė taikoma jo pakaitinių narių, pakomitečių ar darbo grupių veiklai.
            13 straipsnis
            Komitetui padeda sekretoriatas, kuriam vadovauja sekretorius. Sekretorių ir sekretoriato personalą skiria Komisija. Komisija, pasitarusi su Komitetu, skiria sekretorių. Vykdydami savo įsipareigojimus Komitetui, sekretorius ir jo personalas vadovaujasi Komiteto nurodymais.
            Komiteto išlaidos įtraukiamos į Komisijos sąmatas.
            14 straipsnis
            Komitetas priima savo procedūrinę tvarką.“