title: 2013/604/ES: 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Eurojusto 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo#2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Eurojusto 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį

text:
16.11.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/308

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2013 m. balandžio 17 d.
   dėl Eurojusto 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2013/604/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Eurojusto 2011 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Eurojusto 2011 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Eurojusto atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 12 d. rekomendaciją (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/187/TVR, įkuriantį Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais (4), ypač į jo 36 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A7-0072/2013),

               1.

               patvirtina Eurojusto administracijos direktoriui, kad Eurojusto 2011 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Eurojusto administracijos direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 388, 2012 12 15, p. 180.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 63, 2002 3 6, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
      2013 m. balandžio 17 d.
      su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Eurojusto 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
      EUROPOS PARLAMENTAS,

                  —

                  atsižvelgdamas į Eurojusto 2011 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Eurojusto 2011 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Eurojusto atsakymais (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 12 d. rekomendaciją (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą Nr. 2002/187/TVR, įkuriantį Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais (4), ypač į jo 36 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A7-0072/2013),

                  A.

                  kadangi Eurojustas, kurio buveinė yra Hagoje, buvo įsteigtas Tarybos sprendimu 2002/187/TVR;

                  B.

                  kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog Eurojusto 2011 finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir pagal jas atliktos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos;

                  C.

                  kadangi Parlamentas 2012 m. gegužės 10 d. priėmė sprendimą dėl Eurojusto administracijos direktoriui suteikiamo patvirtinimo, kad Eurojusto 2010 finansinių metų biudžetas įvykdytas (6), ir prie biudžeto įvykdymo patvirtinimo pridėtoje savo rezoliucijoje Parlamentas, be kita ko:

                              —

                              ragino Eurojustą informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie tai, kokių veiksmų imtasi siekiant išvengti asignavimų perkėlimo į kitą laikotarpį;

                              —

                              pareiškė esąs susirūpinęs dėl to, kad Audito Rūmai vėl nustatė įdarbinimo procedūrų planavimo ir vykdymo trūkumų; ypač atkreipė dėmesį į vis dar per didelį laisvų darbo vietų procentą (13 %), nors jis ir sumažėjo lyginant su 2009 m. (24 %) ir 2008 m. (28 %);

                              —

                              ragino Eurojustą nustatyti daugiametį IT strateginį planą operatyvinei ir paramos veiklai;

                              —

                              ragino Eurojustą tinkamai įgyvendinti Vidaus audito tarnybos rekomendacijas ir biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pranešti apie priemones, kurių imtasi šioje srityje;

                  D.

                  kadangi Eurojusto 2011 finansinių metų biudžetas buvo 31 357 900,47 EUR, palyginti su 32 241 523,92 EUR 2010 m., taigi jis sumažėjo 2,91 %;

                  E.

                  kadangi Sąjungos įnašas į Eurojusto biudžetą 2011 m. buvo 31 333 740 EUR, palyginti su 30 163 220 EUR 2010 m., taigi jis padidėjo 5,20 %;

                  F.

                  kadangi Eurojusto 2011 m. biudžeto rezultatų sąskaitos likutis buvo teigiamas ir viso sudarė 2 496 985,21 EUR;

         Biudžeto ir finansų valdymas

                  1.

                  remdamasis 2011 m. metinėmis finansinėmis ataskaitomis nurodo, kad Eurojustui iš Sąjungos bendrojo biudžeto skirta 31 733 740 EUR, iš kurių gauta 31 333 740 EUR; taip pat pažymi, kad biudžetą sudarė nediferencijuotieji asignavimai;

                  2.

                  pažymi, kad 2011 m. Eurojustas įsipareigojo panaudoti atitinkamai 93 %, 99 % ir 96 % asignavimų, kurie gauti pagal I antraštinę dalį (Personalo išlaidos), II antraštinę dalį (Administracinės išlaidos) ir II antraštinę dalį (Veiklos išlaidos); pastebi, kad, kalbant apie sumokėtus asignavimus, Eurojusto lėšų panaudojimo lygiai yra 90 % pagal I antraštinę dalį, 78 % pagal II antraštinę dalį ir 58 % pagal III antraštinę dalį, todėl ragina Eurojustą įgyvendinti konkrečias priemones, skirtas biudžeto sudarymo procesui pagerinti ir mokėjimų lygiui padidinti; be to, pažymi, kad iš viso atlikta 7 300 operacijų (įsipareigojimai ir mokėjimai);

                  3.

                  remdamasis metinėmis finansinėmis ataskaitomis nurodo, kad 2010 m. Eurojustas iš Komisijos gavo 2 159 000 EUR sumą už dalyvavimą baudžiamosios teisenos programose (bendros tyrimų grupės); taip pat nurodo, kad 2011 m. subsidijų nebuvo gauta;

         Tolesnės priemonės, susijusios su 2010 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo rekomendacijomis

                  4.

                  apgailestauja, kad Eurojustas biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai dar nepateikė priimtų ir įgyvendintų priemonių, kurių buvo imtasi po to, kai 2010 m. biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija pateikė rekomendacijas, ataskaitos, kaip nurodyta finansinio pagrindų reglamento 96 straipsnio 2 dalyje; ragina Eurojustą kuo greičiau pateikti šią ataskaitą, kad biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija galėtų įvertinti, ar padaryta pažanga;

                  5.

                  ragina Eurojustą su 2011 m. biudžeto įvykdymo procedūra susijusią ataskaitą pagal finansinio pagrindų reglamento 96 straipsnio 2 dalį pateikti laiku atsižvelgiant į biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą;

         Perkelti asignavimai

                  6.

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą nurodo, kad iš 2010 m. į 2011 m. perkelta 6 448 762 EUR mokėjimų asignavimų suma; taip pat pažymi, kad 1,3 mlrd. EUR iš perkeltos sumos turėjo būti panaikinta 2011 m.; primena, kad Audito Rūmai savo ataskaitoje už 2010 finansinius metus pažymėjo, kad šis perkėlimų lygis yra per didelis;

                  7.

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą nurodo, kad 5 187 289 EUR mokėjimų asignavimų suma (16 % visų mokėjimų asignavimų) perkelta į 2012 m., iš jos 3,1 mln. EUR susiję su III antraštine dalimi „Veiklos išlaidos“ ir sudaro 39 % mokėjimų asignavimų pagal III antraštinę dalį; ragina Eurojustą informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie veiksmus, kurių jis ėmėsi siekdamas ištaisyti šį trūkumą, nes perkėlimų lygis yra per didelis ir tai prieštarauja biudžeto metinio periodiškumo principui;

                  8.

                  pažymi, kad biudžetas pagal I antraštinę dalį nuo 2010 m. padidėjo 7 %, ir tai rodo, jog padidėjo išlaidos personalui ir susijusios sąnaudos;

                  9.

                  pažymi, kad 2011 m. pagal II antraštinę dalį „Administracinės išlaidos“ buvo įsipareigota panaudoti beveik 99 % lėšų; taip pat pažymi, kad mokėjimų asignavimų panaudojimo lygis buvo 78 % lyginant su 72 % 2010 m.;

                  10.

                  pastebi, kad 2011 m. pagal III antraštinę dalį buvo įsipareigota panaudoti beveik 96 % lėšų, kai tuo tarpu 2011 m. mokėjimų asignavimų panaudojimo lygis buvo 58 % lyginant su 59 % 2010 m.; ragina Eurojustą informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie veiksmus, kurių jis ėmėsi siekdamas ištaisyti šį trūkumą, nes mažas lėšų panaudojimo lygis rodo, jog esama sunkumų planuojant ar vykdant Eurojusto veiklą;

         Apskaitos sistema

                  11.

                  remdamasis metinėmis finansinėmis ataskaitomis pažymi, kad 2011 m. Eurojustas naudojo kaupiamąja apskaita pagrįstą finansų sistemą ir tai yra Komisijos taikoma biudžetinės apskaitos sistema; taip pat pažymi, kad biudžetinė informacija integruota į sistemą, kurioje baigiamoji apskaitos dalis tvarkoma naudojant programą SAP;

         Perkeltos sumos

                  12.

                  remdamasis metinėmis finansinėmis ataskaitomis pažymi, kad 2011 m. iš viso atlikta 12 biudžetinių perkėlimų;

         Patalpos

                  13.

                  remdamasis 2011 m. Eurojusto metinės veiklos ataskaita pažymi, kad pasiektas susitarimas su Nyderlandais, kurioje yra Eurojusto buveinė, dėl naujų Eurojusto patalpų nuo 2015 m. sudarius 2011 m. birželio 30 d. bendradarbiavimo sutartį ir susitarimas su Sąjungos institucijomis dėl poveikio biudžetui;

         Įdarbinimo procedūros

                  14.

                  pažymi, kad Audito Rūmai ir vėl nustatė įdarbinimo procedūrų vykdymo trūkumų; atitinkamai ragina Eurojustą parengti išsamų įdarbinimo planą, atitinkantį visų kandidatų lygių galimybių principą, siekiant žymiai sumažinti laisvų darbo vietų skaičių ir biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją informuoti apie veiksmus, kurių imtasi; mano, kad kai kurios Tarnybos nuostatų nuostatos gali užkrauti didelę administracinę naštą; todėl skatina Komisiją sudaryti sąlygas tam tikro lygio supaprastinimui pagal Tarnybos nuostatų 110 straipsnį, susijusį su agentūromis;

                  15.

                  remdamasis metine veiklos ataskaita pažymi, kad 2011 m. Eurojuste dirbo šie 269 darbuotojai:

                              —

                              42 prokurorai, teisėjai ar atitinkamą kompetenciją turintys policijos pareigūnai, kuriuos delegavo valstybės narės, jiems padėjo 15 paskirtų nacionalinių ekspertų nacionaliniuose biuruose,

                              —

                              210 asmenų, įdarbintų pagal Tarnybos nuostatus, jiems padėjo 2 administracijoje dirbantys paskirti nacionaliniai ekspertai;

         Veikla

                  16.

                  pažymi, kad atvejų, kai valstybės narės prašė Eurojusto padėti susidoroti su sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais, skaičius padidėjo nuo 1 421 2010 m. iki 1 441 2011 m.; visų pirma pripažįsta, kad 2011 m. užregistruota 218 sukčiavimo atvejų ir kad veiklos koordinavimo posėdžių, susijusių su sukčiavimo atvejais, skaičius išaugo nuo 17 2010 m. iki 58 2011 m.; palankiai vertina tai, kad tais pačiais metais Eurojustas kartu su Ekonominių nusikaltimų tyrimo grupe baigė strateginį projektą, kuriuo siekiama stiprinti valstybių narių teisminių institucijų keitimąsi informacija ir savitarpio teisinės pagalbos teikimą su PVM susijusio sukčiavimo srityje;

                  17.

                  pažymi, kad 2011 m. užregistruoti 26 korupcijos atvejai (2010 m. jų buvo 31); pabrėžia, kad koordinavimo posėdžių skaičius išaugo nuo 11 2010 m. iki 19 2011 m.; palankiai vertina tai, kad tais pačiais metais Jungtinė korupcijos tyrimų grupė pasiekė teigiamų rezultatų – viena valstybės narės įmonė sumokėjo maždaug 3 000 000 EUR kompensaciją tarpvalstybinės korupcijos, turinčios globalinių požymių, atveju;

                  18.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai vėl pažymėjo, jog reikėtų iš naujo apibrėžti atitinkamas direktoriaus ir Eurojusto kolegijos funkcijas ir atsakomybę; praneša, kad Parlamentas ketina apsvarstyti šį klausimą, kai kitą kartą bus persvarstomas Tarybos sprendimas 2002/187/TVR, kuriuo remiantis reglamentuojama Eurojusto veikla;

                  19.

                  pripažįsta, kad su buveinės valstybe pasirašyta bendradarbiavimo sutartis dėl naujų Eurojusto patalpų nuo 2015 m.;

                  20.

                  pažymi, kad kitos su sprendimu dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo susijusios pastabos, kurios yra horizontaliojo pobūdžio, pateikiamos 2013 m. balandžio 17 d. rezoliucijoje (7) dėl agentūrų veiklos, finansų valdymo ir kontrolės.

         (1)  OL C 388, 2012 12 15, p. 180.

         (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

         (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

         (4)  OL L 63, 2002 3 6, p. 1.

         (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

         (6)  OL L 286, 2012 10 17, p. 267.

         (7)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0134 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 374).


title: 2012/610/ES: 2012 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo#2012 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį

text:
17.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/328

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2012 m. gegužės 10 d.
   dėl Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2012/610/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės 2010 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės 2010 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su bendrosios įmonės atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2012 m. vasario 21 d. rekomendaciją (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 521/2008, įsteigiantį Kuro elementų ir vandenilio bendrąją įmonę (3),

               —

               atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 14 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1183/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 521/2008, įsteigiantis Kuro elementų ir vandenilio bendrąją įmonę (4),

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0110/2012),

               1.

               patvirtina Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės direktoriui, kad bendrosios įmonės 2010 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 368, 2011 12 16, p. 40.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 153, 2008 6 12, p. 1.

      (4)  OL L 302, 2011 11 19, p. 3.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
      2012 m. gegužės 10 d.
      su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
      EUROPOS PARLAMENTAS,

                  —

                  atsižvelgdamas į Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės 2010 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl KEV bendrosios įmonės 2010 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su bendrosios įmonės atsakymais (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į Tarybos 2012 m. vasario 21 d. rekomendaciją (06086/2012 – C7-0050/2012),

                  —

                  atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 521/2008, įsteigiantį Kuro elementų ir vandenilio bendrąją įmonę (3),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 14 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1183/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 521/2008, įsteigiantis Kuro elementų ir vandenilio bendrąją įmonę (4),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0110/2012),

                  A.

                  kadangi 2008 m. gegužės mėn. laikotarpiui iki 2017 m. gruodžio 31 d. buvo įsteigta KEV bendroji įmonė („bendroji įmonė“) siekiant daugiausia dėmesio skirti tam, kad būtų kuriamos rinkos priemonės, ir tokiu būdu sudaryti sąlygas papildomoms pramonės pastangoms sparčiai diegti kuro elementų ir vandenilio technologijas;

                  B.

                  kadangi bendroji įmonė finansiškai savarankiška tapo tik 2010 m. lapkričio mėn.;

                  C.

                  kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog bendrosios įmonės 2010 finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir pagal jas vykdytos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos;

                  D.

                  kadangi bendrosios įmonės steigėjai yra Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija, ir Europos kuro elementų ir vandenilio bendros technologijų iniciatyvos pramonės grupė (pramonės grupė);

                  E.

                  kadangi Sąjungos įnašas į bendrąją įmonę visam laikotarpiui yra ne didesnis kaip 470 000 000 EUR, kurie bus išmokėti iš Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos biudžeto;

                  F.

                  kadangi 2010 finansiniais metais bendrosios įmonės biudžetas sudarė 97 400 000 EUR;

         Biudžeto ir finansų valdymas

                  1.

                  atsižvelgdamas į bendrosios įmonės 2010 finansinių metų galutines metines ataskaitas pažymi, kad 2010 m. sausio 1 d.–2010 m. lapkričio 14 d. bendrosios įmonės biudžetą valdė Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD; pažymi, kad 2010 m. lapkričio 15 d. bendroji įmonė tapo savarankiška;

                  2.

                  atsižvelgdamas į galutines metines ataskaitas patvirtina, kad 2010 m. bendroji įmonė atliko du biudžeto pakeitimus; visų pirma pripažįsta, kad:

                              —

                              pirmuoju biudžeto pakeitimu buvo siekiama pertvarkyti išlaidų eilutes, kad jos atitiktų bendrosios įmonės poreikius, ir perskirstyti pajamas, atsižvelgiant į 2010 m. įgytą vėlyvą bendrosios įmonės savarankiškumą,

                              —

                              antruoju biudžeto pakeitimu Komisijos prašymu buvo sujungtos dvi pajamų eilutės;

                  3.

                  atsižvelgdamas į galutines metines ataskaitas patvirtina, kad 2010 m. vykdomasis direktorius leido atlikti tris biudžeto perkėlimus, kurie iš viso sudarė 0,11 % 2010 m. numatytų mokėjimų asignavimų;

                  4.

                  atsižvelgdamas į galutines metines ataskaitas pažymi, kad vykdant bendrosios įmonės 2010 m. biudžetą buvo panaudota 99,01 % įsipareigojimų asignavimų ir 88,7 % mokėjimų asignavimų; visų pirma pažymi:

                              —

                              žemą darbuotojams skirtų asignavimų, tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimų, panaudojimo lygį, t. y. atitinkamai 19,14 ir 13,63 %, kuris daugiausia atsirado dėl vėlavimo įdarbinant personalą,

                              —

                              žemą infrastruktūrai skirtų asignavimų panaudojimo lygį, t. y. 15,39 %, kuris susijęs su vėlai įgytu bendrosios įmonės savarankiškumu;

                        prašo, kad bendroji įmonė biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai paaiškintų, kodėl buvo vėluojama įdarbinant personalą; be to, primygtinai ragina bendrąją įmonę informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie priimtas ir įgyvendintas priemones padėčiai taisyti ir užtikrinti geresnį biudžeto (tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų) vykdymą;

                  5.

                  pažymi, kad visi 2010 m. veiklos mokėjimai naudos gavėjams buvo atliekami per paskutines šešias 2010 m. savaites;

         Vidaus kontrolės sistemos

                  6.

                  ragina bendrąją įmonę, ypač jos apskaitos pareigūną, įforminti ir patvirtinti pagrindinius veiklos procesus, kaip to reikalaujama pagal finansines taisykles;

                  7.

                  atkreipia dėmesį į Audito Rūmų išvadą, kad bendrosios įmonės IT valdysena ir praktika atitinka bendrosios įmonės dydį ir užduotis; tačiau pabrėžia, kad atsiliekama strateginio IT planavimo ciklo politikos ir procedūrų įforminimo, duomenų klasifikavimo pagal konfidencialumo ir vientisumo reikalavimus ir veiklos tęstinumo plano bei veiklos atkūrimo po ekstremalių įvykių plano parengimo srityse; ragina bendrąją įmonę ištaisyti šią padėtį ir biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateikti naujausią informaciją šiais klausimais;

                  8.

                  pakartoja, kad bendroji įmonė buvo įsteigta 2008 m. gegužės mėn., bet savarankišką veiklą pradėjo 2010 m. lapkričio mėn.; reiškia susirūpinimą dėl to, kad dar nesukurta nepiniginių įnašų vertinimo metodika, kuri atitiktų bendrosios įmonės finansines taisykles ir būtų grindžiama dalyvavimo Septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų programoje taisyklėmis; remdamasis bendrosios įmonės atsakymu Audito Rūmams pažymi, kad antrąjį 2011 m. ketvirtį bendroji įmonė parengė metodiką ir kad 2011 m. lapkričio mėn. ji buvo pateikta tvirtinti valdančiajai tarybai; ragina bendrąją įmonę pateikti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai informaciją apie naujausius įvykius, susijusius su šios metodikos patvirtinimu ir įgyvendinimu;

         Vidaus auditas

                  9.

                  pažymi, kad iki šiol nepakeistos bendrosios įmonės finansinės taisyklės, kad į jas būtų įtraukta nuostata dėl Komisijos vidaus auditoriaus įgaliojimų, susijusių su visu bendruoju biudžetu;

                  10.

                  vis dėlto pažymi, kad Komisija ir bendroji įmonė ėmėsi veiksmų, kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų apibrėžtas atitinkamas Komisijos vidaus audito tarnybos veiklos vaidmuo ir bendrosios įmonės vidaus audito funkcija;

         Kvietimas teikti paraiškas ir projektų valdymas

                  11.

                  atsižvelgdamas į bendrosios įmonės metinę veiklos ataskaitą (MVA) pažymi, kad 2009 m. bendroji įmonė užbaigė 2009 m. kvietimo teikti paraiškas atrankos procesą, pasirašydama susitarimą dėl dotacijos su 28 projektais, ir iki 2010 m. pabaigos atliko pirmuosius mokėjimus visiems dalyvaujantiems projektams, išskyrus vieną;

                  12.

                  atsižvelgdamas į MVA patvirtina, kad 2010 m. kvietimas teikti paraiškas paskelbtas 2010 m. birželio 18 d. ir kad bendrosios įmonės finansinis įnašas šiam kvietimui sudarė 89 100 000 EUR; pažymi, kad iki termino pabaigos buvo pateiktas 71 pasiūlymas, iš kurių 43 atitiko vertinimo kriterijus, o 2011 m. vyko derybos dėl sutarčių;

                  13.

                  prašo, kad bendroji įmonė biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateiktų:

                              —

                              naujausią ataskaitą apie dabartinę padėtį, susijusią su projektais pagal 2009 m. kvietimą teikti paraiškas, atsižvelgiant į mokėjimus ir pirminius rezultatus,

                              —

                              naujausią ataskaitą apie dabartinę padėtį, susijusią su projektais pagal 2010 m. kvietimą teikti paraiškas, atsižvelgiant į sutarčių sudarymą ir mokėjimą;

                  14.

                  pripažįsta, kad 2010 m. kvietimo teikti paraiškas vertinimą atliko 32 nepriklausomi ekspertai ir pirmininkas ir kad du nepriklausomi stebėtojai stebėjo, kad vertinimo procedūra vyktų sąžiningai, nešališkai ir konfidencialiai; ragina bendrąją įmonę informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie taikomus patikros mechanizmus, kad būtų užtikrintas visiškas ekspertų ir stebėtojų nepriklausomumas ir taip sumažintas interesų konfliktų pavojus vertinant paraiškas;

         Susitarimo su buveinės valstybe stoka

                  15.

                  dar kartą ragina bendrąją įmonę skubiai su Belgija sudaryti susitarimą dėl priėmimo, kuriame būtų aptartas patalpų suteikimas, privilegijos ir imunitetai bei kita parama, kurią Belgija turėtų teikti bendrajai įmonei, kaip numatyta bendrosios įmonės steigimo Reglamente (EB) Nr. 521/2008;

         Horizontaliojo pobūdžio pastabos dėl bendrųjų įmonių

                  16.

                  pabrėžia, kad iki šiol Komisija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnį įsteigė septynias bendrąsias įmones; pažymi, kad šešios bendrosios įmonės (IMI, ARTEMIS, ENIAC, „Švarus dangus“, FCH ir ITER-F4E) susijusios su Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato ir Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos generalinio direktorato mokslinių tyrimų sritimis, o vienai bendrajai įmonei patikėta kurti naują oro eismo valdymo sistemą (SESAR) transporto srityje, jos veiklą prižiūri Mobilumo ir transporto GD;

                  17.

                  pažymi, jog manoma, kad bendrosioms įmonėms visu jų veikimo laikotarpiu iš viso reikės 21 793 000 000 EUR;

                  18.

                  pažymi, jog manoma, kad bendras Sąjungos įnašas bendrosioms įmonėms visu jų veikimo laikotarpiu sudarys 11 489 000 000 EUR;

                  19.

                  pažymi, kad per 2010 finansinius metus visas Sąjungos įnašas į bendrųjų įmonių biudžetą buvo 505 000 000 EUR;

                  20.

                  ragina Komisiją biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai kasmet teikti konsoliduotą informaciją apie iš bendrojo Sąjungos biudžeto kiekvienai bendrajai įmonei skiriamą bendrą metinį finansavimą, kad būtų užtikrintas Sąjungos lėšų panaudojimo skaidrumas bei aiškumas ir atkurtas Europos mokesčių mokėtojų pasitikėjimas;

                  21.

                  pritaria, kad į ARTEMIS iniciatyvos metinės veiklos ataskaitą būtų įtraukta informacija apie jos vykdomų projektų stebėseną ir peržiūrą; mano, kad tokios praktikos turėtų laikytis kitos bendrosios įmonės;

                  22.

                  primena, kad bendrosios įmonės – tai viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystė, todėl paprastai viešieji ir privatieji interesai yra susipynę; mano, kad, atsižvelgiant į aplinkybes, nereikėtų atmesti interesų konfliktų galimybės, bet reikėtų tokį konfliktą tinkamai spręsti; todėl ragina bendrąsias įmones biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pranešti apie atitinkamose jų struktūrose egzistuojančius tikrinimo mechanizmus, kad būtų galima tinkamai valdyti interesų konfliktus ir užkirsti jiems kelią;

                  23.

                  pažymi, kad bendrosios įmonės yra gana nedidelės ir geografiškai sutelktos struktūros, išskyrus ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę; todėl mano, kad, kai įmanoma, jos turėtų sutelkti savo išteklius;

                  24.

                  ragina Audito Rūmus biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai teikti informaciją apie tai, kokių priemonių imtasi dėl pastabų, kurias kiekvienai bendrajai įmonei jie pateikė atitinkamame savo pranešime dėl 2011 finansinių metų ataskaitos;

                  25.

                  ragina Audito Rūmus per pagrįstą laikotarpį Parlamentui pateikti specialiąją ataskaitą dėl bendrųjų įmonių įsteigimo pridėtinės vertės veiksmingai vykdant Sąjungos mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir demonstracines programas; taip pat pažymi, kad į tą ataskaitą turėtų būti įtrauktas bendrųjų įmonių įsteigimo veiksmingumo vertinimas.

         (1)  OL C 368, 2011 12 16, p. 40.

         (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

         (3)  OL L 153, 2008 6 12, p. 1.

         (4)  OL L 302, 2011 11 19, p. 3.

         (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.


title: 2011/240/ES: 2011 m. balandžio 14 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pratęsiamas pereinamasis laikotarpis dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo Lietuvoje  Tekstas svarbus EEE

text:
15.4.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 101/122

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2011 m. balandžio 14 d.
   kuriuo pratęsiamas pereinamasis laikotarpis dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo Lietuvoje
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2011/240/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sutartį,
   atsižvelgdama į Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo aktą, ypač į jo IX priedo 4 skyrių,
   atsižvelgdama į Lietuvos prašymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. Stojimo akte numatyta, kad Lietuva pagal jame išdėstytas sąlygas septynerių metų po stojimo laikotarpiu, kuris baigiasi 2011 m. balandžio 30 d., kitų ES valstybių narių privatiems ir juridiniams asmenims, kurie Lietuvoje nėra įsisteigę ir nėra registruoti, nei turi joje agentūrą ar filialą, gali taikyti draudimus įsigyti žemės ūkio paskirties žemės. Tai laikina išimtis dėl laisvo kapitalo judėjimo, garantuojamo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 63–66 straipsniais. Šis pereinamasis laikotarpis gali būti pratęstas tik kartą ne ilgesniam kaip trejų metų metų laikotarpiui.

               (2)

               2011 m. vasario 4 d. Lietuva paprašė pratęsti trejiems metams pereinamąjį laikotarpį dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo.

               (3)

               Pagrindinė pereinamojo laikotarpio priežastis – poreikis užtikrinti socialines ir ekonomines žemės ūkio veiklos sąlygas po bendrosios rinkos įdiegimo ir perėjimo prie bendrosios žemės ūkio politikos Lietuvoje. Tuo visų pirma siekta atsižvelgti į susirūpinimą, kylantį dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo liberalizavimo galimo poveikio žemės ūkio sektoriui, susijusio su pirminiais dideliais žemės kainų ir pajamų skirtumais, palyginti su Austrija, Belgija, Danija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Airija, Italija, Liuksemburgu, Nyderlandais, Portugalija, Ispanija, Švedija ir Jungtine Karalyste (toliau – ES-15). Pereinamuoju laikotarpiu taip pat buvo siekiama palengvinti žemės ūkio paskirties žemės grąžinimo ūkininkams ir privatizavimo procesą. Komisija 2008 m. liepos 16 d. ataskaitoje dėl 2003 m. Stojimo sutartyje nustatytų nekilnojamojo žemės ūkio turto įsigijimo pereinamojo laikotarpio priemonių peržiūros (toliau – 2008 m. tarpinė peržiūra) jau pabrėžė, kaip svarbu, kad pirmiau paminėta žemės ūkio reforma būtų užbaigta iki numatyto pereinamojo laikotarpio pabaigos (1).

               (4)

               Žemės reforma Lietuvoje tebevyksta. Remiantis Lietuvos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, nuosavybės teisės turi būti nustatytos dėl valstybės valdomų 429 000 ha žemės. Šiuo metu privatizuota tik 77 200 ha valstybės žemės ūkio paskirties žemės, o nuosavybės teisės į 351 000 ha žemės ūkio paskirties žemės, kuri sudaro 11,42 % visos Lietuvos žemės ūkio paskirties žemės, dar turi būti nustatytos.

               (5)

               Lietuvos valdžios institucijų nuomone, ne visiškai aiškios nuosavybės teisės ir nepalanki ūkių struktūra neišvengiamai trukdo vykdyti žemės sandorius ir jungti žemės ūkio paskirties žemės sklypus. Dėl suskaldytų žemės sklypų, deja, mažėja konkurencingumas ir ūkių orientacija į rinką. Šiame kontekste, remiantis Lietuvos valdžios institucijų pateiktais 2009 m. duomenimis, tais metais ne didesni kaip 5 ha ūkiai sudarė 52,5 % visų ūkių.

               (6)

               Mažesnis, palyginti su ES-15 šalių žemės ūkio sektoriumi, žemės ūkio sektoriaus konkurencingumas, kaip pirmiau paminėta, dar labiau mažėja dėl sunkumų gauti finansinių išteklių ir aukštų komercinių kredito linijų žemės ūkio paskirties žemei įsigyti palūkanų normų – 2009 m. jos buvo didesnės nei 10 %.

               (7)

               Be to, pastaroji pasaulio finansų ir ekonomikos krizė taip pat turėjo neigiamą poveikį Lietuvos ekonomikai ir visų pirma žemės ūkio produktų pardavimo kainoms. Remiantis Lietuvos statistikos departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės duomenimis, bendrasis žemės ūkio produktų pirkimo kainų indeksas 2009 m., palyginti su 2008 m., buvo 77,8. Šis indeksas labai sumažėjo augalų auginimo sektoriuje – šių žemės ūkio produktų pirkimo kainų bendrasis indeksas 2009 m., palyginti su 2008 m., buvo 69,1.

               (8)

               Lietuvos ūkininkų ir ES-15 ūkininkų žemės ūkio pajamų skirtumas, kuris laikui bėgant mažėja, bet vis dar yra reikšmingas, gali būti paaiškintas remiantis pirmiau paminėtais veiksniais. Remiantis EUROSTATO duomenimis, 2009 m. ūkininkų pajamos Lietuvoje sumažėjo 13,6 %, tuo tarpu ES-27 pajamų vidurkis sumažėjo 10,7 %.

               (9)

               Panašiai kaip žemės ūkio pajamų skirtumas, išlieka ir žemės ūkio paskirties žemės pardavimo kainų Lietuvoje ir kitose ES valstybėse narėse skirtumas. Remiantis EUROSTATO duomenimis, žemės ūkio paskirties sklypų kainos Lietuvoje, palyginti su kitomis ES valstybėmis narėmis, išlieka mažos. Visiškas žemės ūkio paskirties žemės kainų suvienodinimas nebuvo nei numatomas, nei laikomas būtina pereinamojo laikotarpio užbaigimo sąlyga. Tačiau pastebimi Lietuvos ir ES-15 žemės ūkio paskirties žemės kainų skirtumai yra tokie, kad jie gali trukdyti sklandžiai suvienodinti kainas.

               (10)

               Atsižvelgiant į šias aplinkybes, galima numatyti (kaip tai jau numatė Lietuvos valdžios institucijos), kad, panaikinus apribojimus 2011 m. gegužės 1 d., būtų sudarytas spaudimas žemės kainoms Lietuvoje. Todėl egzistuoja pavojus, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Lietuvos žemės ūkio paskirties žemės rinka gali labai sutrikti.

               (11)

               Todėl 2003 m. Stojimo akto IX priedo 4 skyriuje nurodytas pereinamasis laikotarpis turėtų būti pratęstas trejiems metams.

               (12)

               Siekiant visapusiškai parengti rinką liberalizavimui, kaip ir seniau, net ir esant nepalankioms ekonominėms aplinkybėms, visų svarbiausia yra skatinti gerinti tokius veiksnius, kaip ūkininkų kreditavimo ir draudimo paslaugos, ir pereinamuoju laikotarpiu užbaigti žemės ūkio struktūrinę reformą, kaip pabrėžta 2008 m. tarpinėje peržiūroje.

               (13)

               Atvira bendroji rinka visada buvo laikoma svarbiausia Europos gerovės sąlyga, todėl padidėję užsienio kapitalo srautai suteiktų galimos naudos ir Lietuvos žemės ūkio rinkai. Kaip pabrėžiama 2008 m. tarpinėje peržiūroje, užsienio investicijos į žemės ūkio sektorių taip pat turėtų svarbų ilgalaikį poveikį pritraukiant kapitalą ir žinias, gerinant žemės rinkų veikimą ir žemės ūkio našumą. Pereinamuoju laikotarpiu laipsniškai mažinant apribojimus užsienio piliečiams įsigyti žemę taip pat būtų prisidedama prie rinkos parengimo visapusiškam liberalizavimui.

               (14)

               Siekiant teisinio tikrumo ir siekiant išvengti teisinio vakuumo Lietuvos nacionalinėje teisinėje sistemoje pasibaigus dabartiniam pereinamajam laikotarpiui, šis sprendimas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   2003 m. Stojimo akto IX priedo 4 skyriuje nurodytas pereinamasis laikotarpis dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo Lietuvoje pratęsiamas iki 2014 m. balandžio 30 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. balandžio 14 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  COM(2008) 461 galutinis, 2008 m. liepos 16 d.


title: 1998 m. rugsėjo 16 d. Vykdomojo Komiteto Sprendimas įsteigiantis Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinį komitetą (SCH/Com-ex (98)26 def.)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

41998D0026

Oficialusis leidinys L 239 , 22/09/2000 p. 0138 - 0143

		Vykdomojo Komiteto Sprendimas1998 m. rugsėjo 16 d.įsteigiantis Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinį komitetą(SCH/Com-ex (98)26 def.)VYKDOMASIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 132 straipsnį,atsižvelgdamas į Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 7 straipsnį,atsižvelgdamas į Konvencijos Baigiamojo akto Bendrą deklaraciją dėl 139 straipsnio,kadangi iniciatyva įsteigti nuolatinį komitetą kyla iš būtinybės papildyti Europos Sąjungos sistemoje esančias veiklos priemones;paisydamas būtinumo laikytis nacionalinio suvereniteto principo;kadangi šį komitetą atitinkamu laiku gali prireikti pertvarkyti, kad būtų atsižvelgta į Europos Sąjungos veiklos sistemą,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:Įsteigiamas Vykdomojo komiteto globojamas Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinis komitetas (toliau — Nuolatinis komitetas), kurio paskirtis yra, pirma, nustatyti, ar Konvencijos valstybėje kandidatėje yra įvykdytos visos išankstinės Konvencijos įsiteisėjimo sąlygos, ir, antra, užtikrinti, kad valstybės, jau įgyvendinančios Konvenciją, Šengeno acquis tinkamai taikytų ypač tiksliai nustatydamos problemas ir siūlydamos sprendimus.Nuolatinio komiteto išimtinė pareiga yra rengti pranešimus, kad būtų galima įvertinti valstybių kandidačių pasirengimą vykdyti Šengeno konvenciją, ir įsitikinti, jog yra įvykdytos visos išankstinės sąlygos, kad Šengeno konvencija būtų praktiškai taikoma ir kad būtų panaikinta vidinių sienų kontrolė.Antroji Nuolatinio komiteto užduotis — padėti pamatus tam, kad Vykdomasis komitetas galėtų užtikrinti, jog jau įteisinusios Šengeno konvenciją valstybės ją tinkamai taikys, ypač laikydamosi išorines sienas vizituojančių komitetų rekomendacijų, užtikrindamas, kad imamasi taisyti metiniame pranešime apie išorines sienas minėtus trūkumus, daugiau dėmesio kreipdamas į bendras pastangas, kurių reikia imtis gerinant išorinių sienų kontrolės kokybę ir įtvirtinant Konvencijos taikymą policijos bendradarbiavimo, teisminio bendradarbiavimo ir SIS srityse. Nuolatinis komitetas ieško nustatytų problemų sprendimų ir teikia pasiūlymus dėl patenkinamo ir optimalaus Konvencijos taikymo. Išimtinė atsakomybė už kontrolę siekiant užtikrinti, kad Konvencija tinkamai taikoma, ir toliau tenka Šengeno valstybėms. Dėl to Nuolatinis komitetas atlieka tik tikrinimo procedūras, apibrėžtas toliau apibūdintame mandate.Šios dvi užduotys Nuolatiniam komitetui įteisinamos suteikiant jam du skirtingus mandatus:1) rengti pranešimus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti, kad valstybėje kandidatėje yra įvykdytos visos Šengeno konvencijos įsigaliojimo sąlygos. Šiais atvejais jis vadinamas "Įvertinimo komitetu" ir yra atsakingas už šių valstybių pasirengimo įvertinimą;2) padėti pamatus tam, kad Vykdomasis komitetas galėtų užtikrinti, jog valstybėse, jau įgyvendinančiose Šengeno konvenciją, ta konvencija yra tinkamai taikoma siekiant optimizuoti jos taikymą ir bendradarbiavimą tarp Šengeno valstybių. Pirmiausia jis turi ieškoti, kaip turėtų būti sprendžiamos įteisinus Konvenciją iškilusios problemos, ir teikti pasiūlymus, kaip, vadovaujantis Konvencijos tikslais ir dvasia, gerinti kontrolę. Šiuo atveju jis vadinamas "Įgyvendinimo komitetu".I. VALSTYBIŲ KANDIDAČIŲ, SIEKIANČIŲ, KAD KONVENCIJA ĮSIGALIOTŲ, ĮVERTINIMO KOMITETAS1. ĮVERTINIMO KOMITETO UŽDUOTYSKiekvienu atveju, kai valstybė siekia, kad Konvencija įsigaliotų, Nuolatinis komitetas, veikdamas pagal suteiktus vertinimo įgaliojimus, visuomet parengia pranešimą, kuriame pateikiamas sąrašas kriterijų, kuriuos ta valstybė kandidatė turi atitikti. Šiame sąraše tiksliai nurodomas standartas, kurį reikia pasiekti visose Konvencijos taikymo srityse. Vykdomajam komitetui patvirtinus šiuos kriterijus, Nuolatinis komitetas kitame pranešime įvertina, ar valstybė kandidatė, siekianti, kad Konvencija įsigaliotų, atitinka tuos kriterijus ir laikosi standartinių reikalavimų.Kiekvienoje savo kompetencijos srityje komitetas gali pavesti grupei kompetentingų ekspertų parengti pranešimą iš savo konkrečios srities. Šiuose pranešimuose aptariami kokybiniai, kiekybiniai, veiklos, administraciniai ir organizaciniai aspektai ir turėtų būti nurodomi trūkumai arba silpnybės, kartu siūlomi galimi sprendimai.2. KOMPETENCIJOS SRITYSKomitetas parengia detalų, išsamų pranešimą, įvertina, kaip valstybės kandidatės, siekiančios, kad Konvencija įsigaliotų, yra pasirengusios visose 1993 m. gruodžio 14 d. Sprendime SCH/Com-ex (93) 10 nurodytose srityse, ir užtikrina, kad yra laikomasi visų Šengeno acquis įgyvendinimo išankstinių sąlygų. Įvertinimas taikomas konkrečiai šioms sritims:- išorinių sienų kontrolė, ypač Bendrojo vadovo taikymas,- išorinių sausumos ir jūrų sienų stebėjimas,- vizos, ypač Bendrųjų konsulinių instrukcijų taikymas,- užsieniečių judėjimą reglamentuojantys reikalavimai, įskaitant priemones, kurių imamasi dėl nelegalios imigracijos ir Šengeno teritorijoje nelegaliai esančių užsieniečių,- leidimai gyventi ir įspėjimai, kad nebuvo leista atvykti,- policijos bendradarbiavimas,- savitarpio pagalba baudžiamosiose bylose, įskaitant ekstradiciją,- narkotikai,- SIS, ypač "Sirene" vadovo taikymas,- asmens duomenų apsauga,- išsiuntimo ir readmisijos politika,- judėjimo oro uostuose tvarka.Viena vertus, Nuolatinis komitetas savo veiklos pagrindu laiko toliau išvardytas užduotis tose srityse, kurios yra susijusios su išorinėmis sienomis, policijos bendradarbiavimu, SIS ir vizomis; kita vertus, jis parengia sąrašą užduočių, kurias ekspertai turi atlikti kitose srityse:a) Išorinių sienų kontrolė ir migracijos srautai, įskaitant dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis, ir readmisijos klausimasAtsižvelgdami į vietos geografinę padėtį ir išorinių sienų pobūdį tikrinamoje valstybėje, ekspertai:- vizituoja visas išorines jūrų sienas, kad surinktų informaciją in situ apie stebėjimo priemonių jūroje ir sausumoje veiksmingumą, ypač naktį; ir stebi, kaip atliekami asmenų ir krovinių tikrinimai didesniuose uostuose,- stebi kontrolės priemones prie sausumos sienų, kad patikrintų jų veiksmingumą dieną ir naktį, inter alia, informacijos apie kovą su nelegalių imigrantų kontrabanda jie turi gauti per pokalbius su kontrolės institucijų vadovais,- vizituoja visus oro uostus, kad patikrintų, kaip taikomos Šengeno nuostatos,- be to, vizituoja centrines institucijas, atsakingas už išorinių sienų ir imigracijos kontrolę, ir tiria administravimo struktūras bei nacionalinio ir vietinio lygio koordinavimą,- vizituodami sienos kirtimo punktus ir centrinę instituciją, teiraujasi apie vizų išdavimo prie sienos praktiką,- vizituodami sienos perėjimo punktus ir centrinę instituciją, įsitikina, kad SIS gali pradėti veikti,- įvertina tikrinimų prie išorinių sienų, oficialiuose sienos perėjimo punktuose ir tarpinėse vietovės tvarką,- inter alia, įvertina prie išorinių sienų esamas technines priemones suklastotiems dokumentams nustatyti,- įvertina sausumos ir jūrų sienų stebėjimą,- patikrina, ar yra pakankamai darbuotojų prie įvairių vizituojamų sienų, kartu jų profesinį parengimą, inter alia, nustatyti suklastotus dokumentus,- patikrina priemones, kurių prie vizituojamų išorinių sienų yra imamasi kovojant su nelegalia imigracija ir apskritai su nusikalstamumu,- patikrina priemones, kurių imamasi neįleistų prie sienos ar nelegaliai esančių asmenų atžvilgiu,- patikrina priemones, naudojamas kovojant su nelegalios imigracijos tinklais,- įvertina bendradarbiavimą su bendrą sieną turinčia (-omis) valstybe (-ėmis).Vizitacijos tikslas — įvertinti in situ stebėjimo priemonių veiksmingumą ir jų atitiktį Šengeno kontrolės standartams, nustatytiems Šengeno konvencijoje, Bendrajame vadove ir atitinkamuose Vykdomojo komiteto sprendimuose.b) Bendradarbiavimas prie bendrų sienų su valstybėmis, jau taikančiomis Konvenciją, daugiausia atsižvelgiant į policijos ir teisminį bendradarbiavimą, ypač dvišalių susitarimų sudarymą ir ryšių palaikymo pareigūnų komandiravimąŠiame kontekste Nuolatinis komitetas turi užduotį tikrinti:- kasdienio bendradarbiavimo bendros sienos regionuose veiksmingumą įgyvendinant Konvenciją ir dvišalius susitarimus,- gebėjimą bei pasiryžimą bendras pasienio operacijas įgyvendinti ir tobulinti laikantis Konvencijos ir dvišalių susitarimų,- gebėjimą bei pasiryžimą įgyvendinti ir plėtoti bendradarbiavimą su ryšių palaikymo pareigūnais,- bendradarbiavimo su valstybėmis, gretimomis su Šengeno išorinėmis sienomis, veiksmingumą kovojant su nusikalstamumu ir ypač kovojant su nelegalios imigracijos tinklais,- duomenų bazių ir bendro profesinio parengimo prieinamumą policijai,- pasienio bendradarbiavimo struktūrų veiksmingumą,- valstybės kandidatės ir Šengeno valstybių institucijų tiesioginį bendradarbiavimą ir ryšius,- saugumo priemones ir darbuotojų lygį pasienio regione.c) SIS, "Sirene" biurai, įrangos ir asmens duomenų apsaugaŠiame kontekste Nuolatinis komitetas turi užduotį tikrinti:Techniniai aspektai- kokybinius, kiekybinius, veikimo, organizacinius ir techninius būsimos N. SIS aspektus,- technines priemones ir procedūras, naudojamas informacijai perkelti iš nacionalinių informacinių sistemų į N. SIS (įkrovimas iš nacionalinių sistemų į SIS),- techninės priemonės padaryti SIS duomenis prieinamus naudotojams jų darbo vietoje ir N. SIS bei C. SIS duomenų sinchronizavimo užtikrinimas,- techninis N. SIS prieinamumas.Su duomenimis ir jų naudojimu susiję aspektai- duomenų, kuriuos valstybė yra pasirengusi integruoti į SIS, kiekis,- įtrauktinų duomenų kokybė (antraštinių skyrelių užpildymas),- geografinis galinių įrenginių išdėstymas, galinių įrenginių skaičius ir jų veikimo būklė (SIS duomenų prieinamumas galutiniams naudotojams),- darbuotojų, kuriems leista naudotis SIS esančiais duomenimis, mokymas,- vidaus tvarka ir perspėjimų siuntimo nurodymai, taikytini susidūrimo atveju,- įvairių perspėjimo galimybių naudojimas,- "Sirene" biurų veikimo pajėgumas (paslaugų, atsakymo laiko koordinavimas).Įrangos ir duomenų apsauga- įrangos ir asmens duomenų apsaugos organizaciniai bei techniniai aspektai,- prieities prie sistemų ir duomenų prevencijos priemonės,- priemonės, įtaisytos įvairiems tvarkymo lygmenims pagal naudotojo pareigas,- sąlygos, reglamentuojančios negaliojančių perspėjimų pašalinimą.d) Vizų išdavimas- bendros vizų išdavimo sąlygos, palyginti su tomis, kurios nustatytos Bendrosiose konsulinėse instrukcijose,- konsultavimosi prieš išduodant vizas nuostatos,- SIS informacijos ieškojimo prieš išduodant vizas nuostatos,- Šengeno įklijų gavimo ir laikymo sąlygų nuostatos.Nuolatinis komitetas prižiūri šių pranešimų koordinavimą ir Vykdomajam komitetui pateikia bendrą parnešimą.II. ĮGYVENDINIMO KOMITETAS KONVENCIJĄ JAU TAIKANČIOMS VALSTYBĖMS1. UŽDUOTYSVadovaudamasis Konvencijos dvasia ir tikslais, Nuolatinis komitetas numato problemų, iškylančių prie išorinių sienų, ir nustatytą standartą neatitinkančių situacijų nustatymo mastą. Su Nuolatinio komiteto pagalba vizituojama valstybė ir Vykdomasis komitetas informuojami apie iškilusias problemas ir kartu siūlomus sprendimus, kad Konvencija būtų taikoma tinkamai ir pačiu veiksmingiausiu būdu. Dėl problemų, kurios iškilo Konvencijai įsigaliojus, Komitetas gali teikti techninio pobūdžio pasiūlymus, kaip gerinti tikrinimus, saugumą ir teisminį bendradarbiavimą, įskaitant ekstradiciją.Komitetas taip pat tikrina, ar buvo įgyvendintos išorines sienas vizituojančių komitetų rekomendacijos, atsižvelgta į jų pastabas, ar tos rekomendacijos ir pastabos padėjo pašalinti saugumo trūkumus. Komitetui taip pat pavedama užduotis toliau nagrinėti problemas, iškeltas metiniame pranešime apie padėtį prie Konvenciją taikančių valstybių išorinių sienų.Galiausia Komitetas savo pareigas atlieka lanksčiai ir objektyviai, bendradarbiaudamas su kompetentingomis institucijomis ir laikydamasis valstybių lygmeniu taikomų teisės bei etikos normų, ir, šitaip veikdamas, kartu stengiasi siekti bendro tikslo — pagerinti saugumą ir atsižvelgti į kitų Konvenciją taikančių valstybių interesus.2. VEIKIMO SRITYSKonvenciją jau taikančių valstybių atžvilgiu Komitetui suteikiama platesnė veikimo sritis negu ta, kuri skirta vizituojantiems komitetams, bet toliau pirmiausia siejama su praktiniais aspektais. Gali būti vertinamos ir dėl to aprėpiamos šios viso Šengeno acquis sritys:- išorinių sienų kontrolė ir stebėjimas,- policijos bendradarbiavimas Konvenciją jau taikančių valstybių pasienio rajonuose,- Šengeno informacinė sistema,- Šengeno vizų išdavimo sąlygos (ypač valstybių partnerių išankstinio konsultavimosi opiais pilietybės klausimais tvarka),- priemonės, skirtos surastų nelegaliai teritorijoje esančių užsieniečių buvimui nutraukti,- savitarpio pagalba baudžiamosiose bylose, įskaitant ekstradiciją.Pirmenybė turėtų būti teikiama šioms sritims:a) Išorinių sienų kontrolė ir stebėjimas- oficialiuose perėjimo punktuose palei išorines sienas ir pasienio rajonuose atliekamų tikrinimų nuostatos,- prie išorinių sienų esamos techninės priemonės, ypač skirtos suklastotiems dokumentams nustatyti,- nustatymas, ar personalo lygiai tinkami konkrečiai vizituojamai sienai,- išorinių sienų kontrolė ir stebėjimas, apimantis mobilius patrulius, taip pat stacionaraus stebėjimo sistemas ir būdus,- pareigūnų mokymas, inter alia, nustatyti suklastotus dokumentus,- priemonės, kurių imamasi prie vizituojamų sienų kovojant su nelegalia imigracija ir apskritai su nusikalstamumu,- priemonės, kurių imamasi asmenų, neįsileistų prie sienos, arba asmenų, kurie Šengeno teritorijoje yra nelegaliai, atžvilgiu,- kovai su nelegalios imigracijos tinklais skirtos priemonės,- esamos bendradarbiavimo su kaimynine valstybe ar kaimyninėmis valstybėmis formos,- tarnybų, atsakingų už kovą su nelegalia imigracija ir šių tarnybų koordinavimą valstybės ir vietos lygmeniu, administracinis organizavimas,- SIS naudojimas pasienio punktuose.b) Policijos bendradarbiavimas Konvenciją jau taikančių valstybių pasienio rajonuose- dvišalių susitarimų buvimas,- naudojimasis persekiojimo teise ir stebėjimas,- pasienio bendradarbiavimo organizavimas,- tiesioginis tarnybų bendradarbiavimas,- pasienio regione saugumo tikslais esanti įranga ir personalas,- bendradarbiavimas, kartu ir ryšių palaikymo pareigūnų.c) Šengeno informacinė sistema- duomenų iš nacionalinių sistemų įkrovimas į SIS,- N. SIS ir "Sirene" biuro techninis tinkamumas,- galutinių naudotojų prieitis prie SIS duomenų,- negaliojančių perspėjimų pašalinimo sąlygos,- įvairių perspėjimo galimybių naudojimas,- "Sirene" biuro veikimo pajėgumas: atsako laikas ir pan.d) Šengeno vizų išdavimo sąlygos- konsultavimosi prieš išduodant vizas, kaip nustatyta Bendrųjų konsulinių instrukcijų 5B priede, nuostatos,- SIS informacijos ieškojimo prieš išduodant Šengeno vizas nuostatos,- išduotos VLTV: kiekis, tikslinės grupės, pagrindai,- Šengeno įklijų gavimo ir laikymo sąlygų nuostatos.III. NUOLATINIO KOMITETO VEIKLOS PRINCIPAINuolatinio komiteto sudėtisKomitetas yra nuolatinio pobūdžio darinys. Jį sudaro po vieną kiekvienos Šengeno konvenciją arba bendradarbiavimo susitarimą pasirašiusios valstybės aukšto rango pareigūną. (Šis aukšto rango pareigūnas gali turėti pagalbininkų.) Nuolatiniam komitetui per posėdžius ir atliekant įvarias užduotis padeda sekretoriatas.Nuolatinis komitetas Vykdomojo komiteto nustatyta seka ir laiko tarpais vizituoja visas valstybes.Kad atliktų savo užduotis, nuolatiniai nariai gali kreiptis į Šengeno valstybes ir komandiruoti ekspertus laikinai dirbti kiekvienoje iš Komiteto kompetencijos sričių, ypač tam, kad užduotys šalyse būtų atliekamos laikantis nuolatinių narių apibrėžtos tvarkos. Tam tikros užduotys, kurias atliekant dalyvauja ekspertai, gali būti atliekamos drauge arba gali būti apsiribojama viena sritimi. Kiekviena valstybė turi teisę paskirti ekspertą užduotims atlikti Nuolatinio komiteto sistemoje. Tačiau Nuolatinis komitetas stengiasi, kad delegacijos narių lygis būtų suderinamas su užduočių techniniais apribojimais.Jei vienu metu vyksta kelios atskirų konkrečių sričių ekspertų vizitacijos, iki vizitacijos pabaigos organizuojamas koordinacinis visų ekspertų posėdis.Ekspertams reikia turėti atitinkamas kvalifikacijas ir apskritai pageidautina, kad kiekvieną kartą būtų skiriami visi tie patys ekspertai.Nuolatinio komiteto darbe ir Komitetui, Centrinei grupei bei Vykdomajam komitetui pavaldžių darbo grupių veikloje Europos Komisija dalyvauja stebėtojos teisėmis.Bendros priežiūros institucijaNuolatinis komitetas savo užduotis atlieka neapribodamas Bendros priežiūros institucijos įgaliojimų. Komitetas įgaliojamas konsultuotis su šia institucija jos kompetencijos srityje.Vizituotinos vietosNuolatinis komitetas kiekvienu konkrečiu atveju kartu su atitinkamomis darbo grupėmis parenka vizituotinas vietas ir numato surinktiną infromaciją.Kalbų vartojimasKalbų vartojimo tvarka vizituojant išsamiai nustatoma kiekvienai vizitacijai atskirai.Komiteto veiklos lengvinimasVizituojamos valstybės valdžios institucijos užtikrina, kad jos institucijos bendradarbiautų su Komitetu ir jam teiktų pagalbą, kad jis galėtų tinkamai atlikti savo užduotis. Vizituojama valstybė turi teikti Komitetui atitinkamą informaciją apie vizituotinas vietas ir visą naudingą statistinę, faktinę, analitinę arba kitokią informaciją (viena iš oficialiųjų Šengeno valstybių kalbų) bent prieš vieną mėnesį iki vizitacijos pradžios.Vizitacijų metu patirtų kelionės ir apgyvendinimo išlaidų apmokėjimasKelionės ir apgyvendinimo išlaidas apmoka Komiteto nariai arba jų ekspertai. Priimančioji valstybė padengia logistikos išlaidas in situ.Pranešimo rengimasPranešimas parengiamas remiantis standartiniu pavyzdžiu, kurį nustato Nuolatinis komitetas konsultuodamasis su kompetentingomis darbo grupėmis. Pavyzdys gali būti pritaikytas atsižvelgiant į poreikius ir aplinkybes.Pirmininkaujanti valstybė parašo preliminarų pranešimo projektą ir pateikia jį grupei ekspertų, kuri siekia bendru sutarimu nustatyti, kaip pranešimas turėtų būti parengtas. Priimančiosios valstybės atstovai šioje grupėje turi stebėtojų statusą. Ekspertų parengtas pranešimas pateikiamas priimančiajai valstybei, kuri gali parengti savo nuomonę. Pranešimas ir nuomonė pateikiami Nuolatiniam komitetui, kuris stengiasi abu dokumentus suderinti. Dėl likusių ginčytinų klausimų Komitetas išdėsto kiekvienos šalies poziciją.Pranešimuose turi būti aiškiai parodoma, kuriose srityse tikslai jau pasiekti ir kuriose dar nepasiekti, ir pateikiami konkretūs pasiūlymai dėl priemonių, kurių reikia imtis padėčiai ištaisyti ar pagerinti. Atsakomybė už galutinio sprendimo priėmimą visais atvejais tenka Vykdomajam komitetui.KonfidencialumasInformacija, kurią Komiteto nariai ir ekspertai įgyja atlikdami savo pareigas, yra laikoma konfidencialia. Konfidencialiais laikomi ir pagal šį sprendimą parengti pranešimai.Kionigsvinteris, 1998 m. rugsėjo 16 d.PirmininkasM. Kanther--------------------------------------------------


title: 2014/911/ES: 2014 m. gruodžio 4 d. Tarybos sprendimas dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Latvijoje pradžios

text:
17.12.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 360/28

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. gruodžio 4 d.
   dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Latvijoje pradžios

      (2014/911/ES)

   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 25 straipsnį,
   atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR įgyvendinimo (2), ypač į jo 20 straipsnį ir priedo 4 skyrių,
   kadangi:

               (1)

               pagal Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų aktų, priimtų prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis tie aktai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami;

               (2)

               todėl taikytinas Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnis, ir Taryba turi vieningai nuspręsti, ar valstybės narės yra įgyvendinusios to sprendimo 6 skyriaus nuostatas;

               (3)

               Sprendimo 2008/616/TVR 20 straipsnyje nustatyta, kad Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai turi būti priimami remiantis įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu. Kalbant apie automatinį keitimąsi duomenimis pagal Sprendimo 2008/615/TVR 2 skyrių, įvertinimo ataskaita turi būti grindžiama vertinimo vizito ir bandomojo sistemos patikrinimo rezultatais;

               (4)

               vadovaujantis Sprendimo 2008/616/TVR priedo 4 skyriaus 1.1 punktu, atitinkamos Tarybos darbo grupės parengtas klausimynas yra susijęs su kiekvienu automatinio keitimosi duomenimis atveju ir kai valstybė narė mano, kad ji atitinka keitimosi atitinkamos duomenų kategorijos duomenimis sąlygas, ji turi atsakyti į atitinkamo klausimyno klausimus;

               (5)

               Latvija atsakė į klausimyno apie duomenų apsaugą ir klausimyno apie keitimąsi daktiloskopiniais duomenimis klausimus;

               (6)

               Latvija sėkmingai atliko bandomąjį sistemos patikrinimą su Austrija;

               (7)

               Latvijoje buvo surengtas vertinimo vizitas, o Austrijos vertinimo grupė parengė šio vertinimo vizito ataskaitą ir pateikė ją atitinkamai Tarybos darbo grupei;

               (8)

               Tarybai buvo pateikta bendra įvertinimo ataskaita, kurioje apibendrinami klausimyno, vertinimo vizito ir keitimosi daktiloskopiniais duomenimis sistemos bandomojo patikrinimo rezultatai,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Automatinės daktiloskopinių duomenų paieškos srityje Latvija visiškai įgyvendino bendrąsias Sprendimo 2008/615/TVR 6 skyriaus nuostatas dėl duomenų apsaugos ir nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos turi teisę gauti bei teikti asmens duomenis pagal to sprendimo 9 straipsnį.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 4 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. ORLANDO

      (1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

      (2)  OL L 210, 2008 8 6, p. 12.


title: 2006/955/EB,Euratomas: 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo procedūros reglamento nuostatas, susijusias su kalbų vartojimu

text:
29.12.2006

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 386/44

         TARYBOS SPRENDIMAS
         2006 m. gruodžio 18 d.
         iš dalies keičiantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo procedūros reglamento nuostatas, susijusias su kalbų vartojimu
         (2006/955/EB, Euratomas)
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto 64 straipsnį,
         laikydamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 245 straipsnio antroje pastraipoje ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 160 straipsnio antroje pastraipoje nurodytos tvarkos,
         atsižvelgdama į Teisingumo Teismo prašymą,
         atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 12 d. Komisijos nuomonę,
         atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento nuomonę,
         kadangi Bulgarijos Respublikai ir Rumunijai įstojus į Europos Sąjungą, bulgarų ir rumunų kalbos tampa Europos Sąjungos oficialiosiomis kalbomis ir todėl reikia, kad šios kalbos būtų tarp Procedūros reglamente nustatytų proceso kalbų,
         NUSPRENDĖ:

            1 straipsnis
            1991 m. birželio 19 d. Europos Bendrijų Teisingumo Teismo procedūros reglamentas (OL L 176, 1991 7 4, p. 7. Klaidų ištaisymas paskelbtas OL L 383, 1992 12 29, p. 117) su pakeitimais, padarytais 1995 m. vasario 21 d. (OL L 44, 1995 2 28, p. 61), 1997 m. kovo 11 d. (OL L 103, 1997 4 19, p. 1. Klaidų ištaisymas paskelbtas OL L 351, 1997 12 23, p. 72), 2000 m. gegužės 16 d. (OL L 122, 2000 5 24, p. 43), 2000 m. lapkričio 28 d. (OL L 322, 2000 12 19, p. 1), 2001 m. balandžio 3 d. (OL L 119, 2001 4 27, p. 1), 2002 m. rugsėjo 17 d. (OL L 272, 2002 10 10, p. 24. Klaidų ištaisymas paskelbtas OL L 281, 2002 10 19, p. 24), 2003 m. balandžio 8 d. (OL L 147, 2003 6 14, p. 17), 2004 m. balandžio 19 d. (OL L 132, 2004 4 29, p. 2), 2004 m. balandžio 20 d. (OL L 127, 2004 4 29, p. 107), 2005 m. liepos 12 d. (OL L 203, 2005 8 4, p. 19) ir 2005 m. spalio 18 d. (OL L 288, 2005 10 29, p. 51), iš dalies keičiamas taip:
            29 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

                  „1.   Proceso kalba gali būti airių, anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbos.“

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja tuo pačiu metu, kai įsigalioja Sutartis dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą.

            Teisingumo Teismo procedūros reglamento tekstai bulgarų ir rumunų kalbomis bus priimti įsigaliojus pirmoje pastraipoje nurodytai sutarčiai.
            Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 18 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               J.-E. ENESTAM


title: 2010 m. gegužės 18 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos lyčių lygybės instituto Valdymo tarybos nariai ir pakaitiniai nariai

text:
27.5.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 137/22

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. gegužės 18 d.
   kuriuo skiriami Europos lyčių lygybės instituto Valdymo tarybos nariai ir pakaitiniai nariai
   2010/C 137/08
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1922/2006, įsteigiantį Europos lyčių lygybės institutą (1), ypač į jo 10 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamento (EB) Nr. 1922/2006 10 straipsnyje numatyta, inter alia, kad Europos lyčių lygybės instituto Valdymo tarybos aštuoniolika narių ir pakaitinius narius turėtų skirti Taryba trejų metų laikotarpiui.

               (2)

               Aštuoniolika valstybių narių (Belgija, Bulgarija, Čekija, Vokietija, Estija, Ispanija, Prancūzija, Vengrija, Malta, Nyderlandai, Austrija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Slovakija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė) turi paskirti narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2010 m. birželio 1 d. iki 2013 m. gegužės 31 d.

               (3)

               Visų pirmiau minėtų valstybių narių vyriausybės pateikė Tarybai kandidatų sąrašus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Laikotarpiui nuo 2010 m. birželio 1 d. iki 2013 m. gegužės 31 d. Europos lyčių lygybės instituto Valdymo tarybos nariais ir pakaitiniais nariais skiriami:

      VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI

               Valstybė

               Nariai

               Pakaitiniai nariai

               Belgija

               Michel PASTEEL

               Annemie PERNOT

               Bulgarija

               Tatyana Spassova KMETOVA

               Petia Mihaylova MOEVA

               Čekija

               Andrea BARŠOVÁ

               Czeslaw WALEK

               Vokietija

               Eva Maria WELSKOP-DEFFAA

               Renate AUGSTEIN

               Estija

               Käthlin SANDER

               Christian VESKE

               Ispanija

               Enriqueta CHICANO JÁVEGA

               Cecilia PAYNO DE ORIVE

               Prancūzija

               Elisabeth TOMÉ-GERTHEINRICHS

               Françoise VILAIN

               Vengrija

               Zsuzsa SEBESTYÉN

               Katalin KISSNÉ BENCZE

               Malta

               Therese BUGEJA

               Therese SPITERI

               Nyderlandai

               Carlien SCHEELE

               Ferdi LICHER

               Austrija

               Vera JAUK

               Dietmar HILLBRAND

               Portugalija

               Sara FALCÃO CASACA

               Pedro DELGADO ALVES

               Rumunija

               Florin-Marian NEGREA

               Andra Cristina CROITORU

               Slovėnija

               Roman KUHAR

               Maruša GORTNAR

               Slovakija

               Martina JANÍKOVÁ

               Jana STANKOVÁ

               Suomija

               Tarja HEINILÄ-HANNIKAINEN

               Riitta MARTIKAINEN

               Švedija

               Helén LUNDKVIST

               Lars WITTENMARK

               Jungtinė Karalystė

               Helene REARDON-BOND

               Celia REED

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. SALGADO

      (1)  OL L 403, 2006 12 30, p. 9.


title: 2013/339/ES: 2013 m. birželio 26 d. Valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas, kuriuo skiriamas Bendrojo Teismo teisėjas

text:
29.6.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 179/95

         VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVŲ SPRENDIMAS
   2013 m. birželio 26 d.
   kuriuo skiriamas Bendrojo Teismo teisėjas
   (2013/339/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,
   atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 19 straipsnį,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 254 ir 255 straipsnius,
   atsižvelgdami į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               laikantis Protokolo dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 5 ir 7 straipsnių, nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. atsistatydinus Josef AZIZI, reikėtų paskirti Bendrojo Teismo teisėją likusiam Josef AZIZI kadencijos laikui iki 2016 m. rugpjūčio 31 d.;

               (2)

               kandidatu į atsilaisvinusią vietą buvo pasiūlytas Viktor KREUSCHITZ;

               (3)

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsniu įsteigtas komitetas pateikė nuomonę dėl Viktor KREUSCHITZ tinkamumo eiti Bendrojo Teismo teisėjo pareigas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Viktor KREUSCHITZ skiriamas Bendrojo Teismo teisėju laikotarpiui nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. iki 2016 m. rugpjūčio 31 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 26 d.

            Pirmininkas

         R. MONTGOMERY


title: 2000 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimas dėl valstybių narių finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo susitarimų dėl keitimosi informacija

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000D0642

Oficialusis leidinys L 271 , 24/10/2000 p. 0004 - 0006

		Tarybos sprendimas2000 m. spalio 17 d.dėl valstybių narių finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo susitarimų dėl keitimosi informacija(2000/642/TVR)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 34 straipsnio 2 dalies c punktą,atsižvelgdama į Suomijos Respublikos iniciatyvą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,kadangi:(1) 1997 m. birželio 16–17 d. Amsterdame Europos Vadovų Taryba patvirtino kovos su organizuotu nusikalstamumu veiksmų planą [1]. Veiksmų plane, ypač jo 26e rekomendacijoje, buvo siūloma gerinti susižinojimo padalinių, kompetentingų gauti pranešimus apie įtartinus sandorius pagal 1991 m. birželio 10 d. Tarybos direktyvą 91/308/EEB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui [2], bendradarbiavimą.(2) Visos valstybės narės įsteigė finansinės žvalgybos padalinius (FŽP) pagal Direktyvos 91/308/EEB nuostatas gautai informacijai rinkti ir analizuoti, kad būtų galima, siekiant užkirsti kelią pinigų plovimui ir kovoti su juo, nustatyti ryšį tarp įtartinų finansinių sandorių ir galimos nusikalstamos veiklos.(3) Keitimosi informacija tarp FŽP mechanizmo tobulinimas yra vienas iš siekinių, kuriuos pripažino daugiafunkcinėje grupėje kovos su organizuotu nusikalstamumu klausimais įsteigta Pinigų plovimo ekspertų grupė, pabrėždama keitimosi informacija tarp valstybių narių FŽP bei tyrimo tarnybų ir daugiafunkcinės FŽP organizavimo gerinimą, kad būtų aprėpiamos finansų, teisėsaugos ir teismų sektorių turimos žinios.(4) 1995 m. kovo mėn. Tarybos išvadose buvo pabrėžiama, kad kovos su pinigų plovimu sistemų stiprinimas priklauso nuo glaudaus šioje kovoje dalyvaujančių įvairių institucijų bendradarbiavimo.(5) Antrasis Komisijos pranešimas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Direktyvos 91/308/EEB įgyvendinimo iškelia sunkumus, kurie vis dar trukdo tam tikriems skirtingą teisinį statusą turintiems padaliniams bendrauti ir keistis informacija.(6) Būtina, kad kovoje su pinigų plovimu dalyvaujančios atitinkamos valstybių narių institucijos glaudžiai bendradarbiautų, ir šioms institucijoms būtų numatyta galimybė susižinoti tiesiogiai.(7) Šiuo klausimu valstybės narės jau yra sėkmingai sudariusios susitarimus, iš esmės grindžiamus pavyzdiniame supratimo memorandume, pasiūlytame neoficialaus pasaulinio FŽP tinklo, vadinamo "Egmonto grupe", nustatytais principais.(8) Valstybės narės turi FŽP organizuoti taip, jog užtikrintų, kad informacija ir dokumentai būtų teikiami pagrįstai tinkamu laiku.(9) Šis sprendimas neturi poveikio jokiai konvencijai ar susitarimui dėl teisminių institucijų abipusės pagalbos baudžiamosiose bylose,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis1. Valstybės narės užtikrina, kad FŽP, įsteigti ar paskirti gauti kovos su pinigų plovimo tikslais atskleidžiamai finansinei informacijai gauti, pagal jų nacionalinius įgaliojimus bendradarbiautų rinkdami, analizuodami ir tirdami atitinkamą informaciją šiuose padaliniuose dėl kiekvieno fakto, kuris galėtų būti pinigų plovimo požymiu.2. Šio straipsnio 1 dalies tikslais valstybės narės užtikrina, kad FŽP, prašomi ir be išankstinio prašymo, pagal šį sprendimą arba pagal esamą ar būsimą supratimo memorandumą keistųsi informacija, kuri gali būti svarbi FŽP apdorojant ar analizuojant informaciją apie arba tiriant finansines operacijas, susijusias su pinigų plovimu ir su juo susijusius fizinius ar juridinius asmenis.3. Tais atvejais, kai valstybė narė yra paskyrusi kaip FŽP policijos instituciją, ji gali teikti to FŽP turimą informaciją, kuria turi būti keičiamasi pagal šį sprendimą, gaunančios valstybės narės tam tikslui paskirtai ir šio straipsnio 1 dalyje minėtose srityse kompetentingai institucijai.2 straipsnis1. Valstybės narės užtikrina, kad šio sprendimo tikslams FŽP būtų vienas padalinys kiekvienoje valstybėje narėje ir atitiktų šį apibrėžimą:"Centrinis nacionalinis padalinys, kuris siekiant kovoti su pinigų plovimu yra atsakingas už atskleidžiamos finansinės informacijos, susijusios su tariamai nusikalstamu būdu įgytais pinigais ar reikalaujamos pagal nacionalinius teisės aktus, gavimą (ir tiek, kiek leidžiama, prašymą), analizavimą ir platinimą kompetentingoms institucijoms"2. Šio straipsnio 1 dalies kontekste informacijai iš decentralizuotų žinybų gauti ar tai informacijai joms platinti valstybė narė gali įsteigti centrinį padalinį.3. Valstybės narės nurodo tą padalinį, kuris yra FŽP, kaip apibūdinta šiame straipsnyje. Šią informaciją jos raštu praneša Tarybos Generaliniam Sekretoriatui. Šis pranešimas neturi poveikio esamiems FŽP bendradarbiavimo santykiams.3 straipsnisValstybės narės užtikrina, kad FŽP funkcijų pagal šį sprendimą atlikimui neturėtų poveikio jų vidaus statusas, nepaisant to, ar jie yra administracinės, teisėsaugos ar teisminės institucijos.4 straipsnis1. Prie kiekvieno prašymo pagal šį sprendimą pridedama atitinkamų prašančiam FŽP žinomų faktų pažyma. Prašyme FŽP nurodo, kaip prašoma informacija bus naudojama.2. Gavęs prašymą pagal šį sprendimą prašomas FŽP visą atitinkamą prašyme nurodytą informaciją, įskaitant turimą finansinę informaciją ir teisėsaugos reikalaujamą informaciją, pateikia nereikalaudamas oficialaus prašymo pagal valstybėms narėms taikomas konvencijas ar susitarimus.3. FŽP gali atsisakyti atskleisti informaciją, kuri galėtų pakenkti prašomoje valstybėje narėje atliekamam baudžiamajam tyrimui, arba išskirtinėmis aplinkybėmis tais atvejais, kai informacijos atskleidimas būtų aiškiai neproporcingas teisėtiems fizinio ar juridinio asmens arba atitinkamos valstybės narės interesams arba kitaip neatitiktų pagrindinių nacionalinės teisės principų. Toks atsisakymas yra tinkamai paaiškinamas informacijos prašančiam FŽP.5 straipsnis1. Pagal šį sprendimą gauta informacija ar dokumentai yra skirti naudoti 1 straipsnio 1 dalyje nustatytiems tikslams.2. Pagal šį sprendimą perduodamas informaciją ar dokumentus, perduodantysis FŽP gali nustatyti informacijos naudojimo kitiems, negu nurodyta šios straipsnio 1 dalyje, tikslams apribojimus ir sąlygas. Gaunantysis FPŽ laikosi tokių apribojimų ir sąlygų.3. Tais atvejais, kai valstybė narė perduotą informaciją ar dokumentus nori naudoti baudžiamajam tyrimui ar persekiojimui 1 straipsnio 1 dalyje nustatytiems tikslams, perduodantysis FŽP negali atsisakyti duoti sutikimą dėl tokio naudojimo, išskyrus atvejus, kai ji tai daro remdamasi apribojimais pagal savo nacionalinę teisę ar 4 straipsnio 3 dalyje nurodytomis sąlygomis. Kiekvienas atsisakymas duoti sutikimą yra atitinkamai paaiškinamas.4. FŽP imasi visų reikiamų priemonių, įskaitant saugumo priemones, siekdamas užtikrinti, kad pagal šį sprendimą pateikta informacija nebūtų prieinama jokioms kitoms valdžios institucijoms, žinyboms ar skyriams.5. Pateikta informacija saugoma laikantis 1981 m. Europos Tarybos konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu ir atsižvelgiant į 1987 m. rugsėjo 15 d. Europos Tarybos rekomendaciją Nr. R(87)15, reglamentuojančią asmens duomenų naudojimą policijos sektoriuje, bent pagal tas pačias konfidencialumo ir asmens duomenų apsaugos taisykles, kurios pagal nacionalinę teisę yra taikomos prašančiam FŽP.6 straipsnis1. FŽP atitinkama informacija gali keistis, neperžengdami taikytinos nacionalinės teisės ribų, ir nepateikdami prašymo.2. Pagal šį straipsnį siunčiamai informacijai taikomas 5 straipsnis.7 straipsnisValstybės narės pasirūpina ir susitaria dėl tinkamų ir saugių bendravimo tarp FŽP kanalų.8 straipsnisŠis sprendimas vykdomas nepažeidžiant Europolo konvencijoje nustatytų valstybių narių įsipareigojimų Europolui.9 straipsnis1. Tiek, kiek tarp valstybių narių institucijų sudarytuose ar sudarytinuose supratimo memorandumuose išreikštas FŽP bendradarbiavimo lygis yra suderinamas su šiuo sprendimu ar siekia daugiau negu jo nuostatos, šis sprendimas jam neturi jokio poveikio. Tais atvejais, kai šio sprendimo nuostatos siekia daugiau negu tarp valstybių narių institucijų sudarytų supratimo memorandumų nuostatos, šis sprendimas per dvejus metus nuo jo įsigaliojimo pakeičia tokius supratimo memorandumus.2. Valstybės narės užtikrina, kad jos galėtų visiškai pagal šio sprendimo nuostatas bendradarbiauti ne vėliau kaip praėjus trejiems metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo.3. Taryba įvertins, kaip valstybės narės laikėsi šio sprendimo per ketverius metus nuo jo įsigaliojimo, ir gali nuspręsti, kad tokie įvertinimai būtų atliekami reguliariai.10 straipsnisŠis sprendimas taikomas Gibraltarui. Dėl to, nepaisant 2 straipsnio, Jungtinė Karalystė Tarybos Generaliniam Sekretoriatui gali pranešti apie FŽP Gibraltare.11 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja 2000 m. spalio 17 d.Priimta Liuksemburge, 2000 m. spalio 17 d.Tarybos varduPirmininkasÉ. Guigou[1] OL C 251, 1997 8 15, p. 1.[2] OL L 166, 1991 6 28, p. 77.--------------------------------------------------


title: 2010 m. kovo 8 d. Tarybos sprendimas dėl dviejų Maltai atstovaujančių narių skyrimo į Darbuotojų judėjimo laisvės patariamąjį komitetą

text:
11.3.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 60/2

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. kovo 8 d.
   dėl dviejų Maltai atstovaujančių narių skyrimo į Darbuotojų judėjimo laisvės patariamąjį komitetą
   2010/C 60/03
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 1968 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Bendrijoje (1), ypač į jo 26 ir 27 straipsnius,
   atsižvelgdama į valstybių narių vyriausybių Tarybai pateiktus kandidatų sąrašus,
   kadangi:

               (1)

               2008 m. rugsėjo 25 d. (2), 2008 m. spalio 13 d. (3) ir 2009 m. gegužės 25 d. (4) sprendimais Taryba paskyrė Darbuotojų judėjimo laisvės patariamojo komiteto narius ir pakaitinius narius, išskyrus tam tikrus narius, įskaitant Maltai atstovaujančių darbdavių organizacijų atstovų kategorijos narius, laikotarpiui nuo 2008 m. rugsėjo 25 d. iki 2010 m. rugsėjo 24 d.

               (2)

               Maltos Vyriausybė pateikė kandidatūras dvejoms pareigybėms užimti,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Darbuotojų judėjimo laisvės patariamojo komiteto nariais laikotarpiui iki 2010 m. rugsėjo 24 d. skiriami:
   DARBDAVIŲ ATSTOVAI

               Šalis

               Nariai

               Pakaitiniai nariai

               Malta

               Joshua ZAMMIT
               Reginald FAVA

      Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 8 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. CORBACHO

      (1)  OL L 257, 1968 10 18, p. 2.

      (2)  OL C 253, 2008 10 4, p. 7.

      (3)  OL C 264, 2008 10 17, p. 5.

      (4)  OL C 123, 2009 6 3, p. 11.


title: 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas 2008/783/BUSP dėl Europos Sąjungos ir Kroatijos Respublikos susitarimo dėl Kroatijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (Operacija EUFOR Tchad/RCA) sudarymo

text:
9.10.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 268/32

         TARYBOS SPRENDIMAS 2008/783/BUSP
   2008 m. rugsėjo 15 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Kroatijos Respublikos susitarimo dėl Kroatijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (Operacija EUFOR Tchad/RCA) sudarymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 24 straipsnį,
   atsižvelgdama į pirmininkaujančios valstybės narės rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. spalio 15 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (1) (Operacija EUFOR Tchad/RCA).

               (2)

               Tų bendrųjų veiksmų 10 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad išsami trečiųjų valstybių dalyvavimo tvarka nustatoma susitarimuose, kurie turi būti sudaryti Sutarties 24 straipsnyje nustatyta tvarka.

               (3)

               2004 m. rugsėjo 13 d. gavusi Tarybos leidimą, pirmininkaujanti valstybė narė, padedama Europos Sąjungos Tarybos Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio bendrai užsienio ir saugumo politikai, vedė derybas dėl Europos Sąjungos ir Kroatijos Respublikos susitarimo dėl Kroatijos Respublikos dalyvavimo Operacijoje EUFOR Tchad/RCA (toliau – Susitarimas).

               (4)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas Europos Sąjungos vardu,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Kroatijos Respublikos susitarimas dėl Kroatijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas yra įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, kad jis taptų privalomas Europos Sąjungai.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 15 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         B. KOUCHNER

      (1)  OL L 279, 2007 10 23, p. 21.
    ---documentbreak---

               9.10.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 268/33

         VERTIMAS
   Europos Sąjungos ir Kroatijos Respublikos
   SUSITARIMAS
   dėl Kroatijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos karinėje operacijoje Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (Operacija EUFOR Tchad/RCA)
   EUROPOS SĄJUNGA (ES)
   ir
   KROATIJOS RESPUBLIKA
   toliau – Šalys,
   ATSIŽVELGDAMOS Į:
   2007 m. spalio 15 d. Europos Sąjungos Tarybos priimtus Bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (Operacija EUFOR Tchad/RCA),
   pakvietimą Kroatijos Respublikai dalyvauti ES vadovaujamoje operacijoje,
   sėkmingai baigtą pajėgų formavimo procesą ir ES operacijos vado bei ES karinio komiteto rekomendaciją pritarti Kroatijos Respublikos pajėgų dalyvavimui ES vadovaujamoje operacijoje,
   2008 m. vasario 13 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/1/2008 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje priėmimo (1) ir 2008 m. kovo 18 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/2/2008 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje prisidedančių valstybių komiteto įsteigimo (2) su pakeitimais, padarytais 2008 m. gegužės 14 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimu CHAD/3/2008 (3) ir 2008 m. rugsėjo 2 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimu CHAD/4/2008 (4),
   2008 m. liepos 15 d. Kroatijos Respublikos sprendimą dalyvauti Operacijoje EUFOR Tchad/RCA,
   SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Dalyvavimas operacijoje
   1.   Kroatijos Respublika prisideda prie 2007 m. spalio 15 d. Bendrųjų veiksmų 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) ir prie bet kurių bendrųjų veiksmų arba sprendimų, kuriais Europos Sąjungos Taryba nusprendžia išplėsti Operaciją EUFOR Tchad/RCA, pagal šio Susitarimo nuostatas ir visus būtinus įgyvendinimo susitarimus.
   2.   Kroatijos Respublikos įnašas į Operaciją EUFOR Tchad/RCA neturi poveikio Europos Sąjungos savarankiškumui priimant sprendimus.
   3.   Kroatijos Respublika užtikrina, kad jos pajėgos ir personalas, dalyvaujantis Operacijoje EUFOR Tchad/RCA, vykdys savo misiją laikydamiesi:

               —

               Bendrųjų veiksmų 2007/677/BUSP ir galimų vėlesnių jų pakeitimų;

               —

               operacijos plano;

               —

               įgyvendinimo priemonių.

         4.   Į operaciją komandiruoti Kroatijos Respublikos pajėgos ir personalas vykdo savo pareigas ir elgiasi tik atsižvelgdami į Operacijos EUFOR Tchad/RCA interesus.
   5.   Kroatijos Respublika laiku informuoja Operacijos EUFOR Tchad/RCA vadą apie visus jos dalyvavimo operacijoje pasikeitimus.
   2 straipsnis
   Pajėgų statusas
   1.   Operacijoje EUFOR Tchad/RCA dalyvaujančių Kroatijos Respublikos pajėgų ir personalo statusą reglamentuoja Europos Sąjungos ir atitinkamų valstybių sutartos nuostatos dėl pajėgų statuso, jei tokios nuostatos yra.
   2.   Štabų ar vadovavimo elementų, esančių už Čado Respublikos ir Centrinės Afrikos Respublikos ribų, pajėgų ir personalo statusą reglamentuoja atitinkamų štabų bei vadovavimo elementų ir Kroatijos Respublikos susitarimai.
   3.   Nedarant poveikio 1 dalyje nurodytų nuostatų dėl pajėgų statuso taikymui, Kroatijos Respublikos pajėgos ir personalas, dalyvaujantis Operacijoje EUFOR Tchad/RCA, priklauso Kroatijos Respublikos jurisdikcijai.
   4.   Kroatijos Respublika atsakinga už reagavimą į visas su dalyvavimu Operacijoje EUFOR Tchad/RCA susijusias pretenzijas, pateikiamas jos pajėgų ir personalo ar susijusias su jos pajėgomis ar personalu. Kroatijos Respublika turi imtis visų veiksmų, teisinių ar drausminių, bet kurio savo pajėgų ir personalo nario atžvilgiu pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus.
   5.   Kroatijos Respublika įsipareigoja pareikšti apie pretenzijų valstybėms, dalyvaujančioms Operacijoje EUFOR Tchad/RCA, atsisakymą ir tai padaryti šio Susitarimo pasirašymo metu. Tokios deklaracijos tekstas pridedamas prie šio Susitarimo.
   3 straipsnis
   Įslaptinta informacija
   1.   Kroatijos Respublika imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad ES įslaptinta informacija būtų saugoma pagal Europos Sąjungos Tarybos saugumo taisykles, esančias 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendime 2001/264/EB dėl Tarybos saugumo nuostatų patvirtinimo (5), ir pagal kompetentingų institucijų, įskaitant ES operacijos vadą, papildomus nurodymus.
   2.   Jei ES ir Kroatijos Respublika yra sudariusios susitarimą dėl saugumo procedūrų keičiantis įslaptinta informacija, tokio susitarimo nuostatos taikomos Operacijai EUFOR Tchad/RCA.
   4 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   Visos Operacijoje EUFOR Tchad/RCA dalyvaujančios pajėgos ir personalas išlieka visiškai pavaldūs savo nacionalinės valdžios institucijoms.
   2.   Nacionalinės valdžios institucijos perduoda operacinį ir taktinį vadovavimą ir (arba) savo pajėgų ir personalo kontrolę Operacijos EUFOR Tchad/RCA vadui. Operacijos EUFOR Tchad/RCA vadas turi teisę deleguoti savo įgaliojimus.
   3.   Kroatijos Respublika turi tokias pačias teises ir pareigas tvarkant kasdienę operacijos veiklą, kaip ir operacijoje dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės.
   4.   Operacijos EUFOR Tchad/RCA vadas, pasikonsultavęs su Kroatijos Respublika, bet kuriuo metu gali pareikalauti, kad Kroatijos Respublikos įnašas būtų atšauktas.
   5.   Kroatijos Respublika paskiria vyresnįjį karinį atstovą (VKA), kuris Operacijoje EUFOR Tchad/RCA atstovaus jos nacionaliniam kontingentui. VKA visais klausimais, susijusiais su operacija, konsultuojasi su ES pajėgų vadu ir atsako už kasdienę kontingento drausmę.
   5 straipsnis
   Finansiniai aspektai
   1.   Kroatijos Respublika įsipareigoja padengti visas savo dalyvavimo Operacijoje EUFOR Tchad/RCA išlaidas, nebent tokios išlaidos būtų numatytos bendrai finansuoti, kaip nurodyta šio Susitarimo 1 straipsnio 1 dalyje paminėtuose teisės aktuose ir 2007 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendime 2007/384/BUSP, nustatančiame Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmą (ATHENA) (6).
   2.   Mirties, sužeidimų, nuostolių ar žalos fiziniams ar juridiniams asmenims tos valstybės (-ių), kurioje (-se) vykdoma operacija, atvejais, Kroatijos Respublika, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją laikydamasi sąlygų, numatytų nuostatose dėl pajėgų statuso, jei tokios yra, kaip nurodyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje.
   6 straipsnis
   Įnašas bendroms išlaidoms
   Kroatijos Respublika atleidžiama nuo įnašo bendroms Operacijos EUFOR Tchad/RCA išlaidoms.
   7 straipsnis
   Susitarimai dėl šio Susitarimo įgyvendinimo
   Europos Sąjungos Tarybos Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai ir atitinkamos Kroatijos Respublikos valdžios institucijos sudaro visus šiam Susitarimui įgyvendinti būtinus techninius ir administracinius susitarimus.
   8 straipsnis
   Įsipareigojimų nesilaikymas
   Jei viena iš Šalių nesilaiko pirmesniuose straipsniuose nustatytų savo įsipareigojimų, kita Šalis turi teisę nutraukti šį Susitarimą, diplomatiniais kanalais pranešusi apie tai raštu prieš vieną mėnesį.
   9 straipsnis
   Ginčų sprendimas
   Ginčus dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo Šalys sprendžia diplomatinėmis priemonėmis.
   10 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Šis Susitarimas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną, po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų vidaus procedūrų užbaigimą.
   2.   Šis Susitarimas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos.
   3.   Šis Susitarimas galioja visą Kroatijos Respublikos dalyvavimo Operacijoje EUFOR Tchad/RCA laiką.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 26 d. dviem egzemplioriais anglų kalba.

            Europos Sąjungos vardu

            Kroatijos Respublikos vardu

      (1)  OL L 56, 2008 2 29, p. 64.

      (2)  OL L 107, 2008 4 17, p. 60.

      (3)  OL L 144, 2008 6 4, p. 82.

      (4)  OL L 247, 2008 9 16, p. 54.

      (5)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.

      (6)  OL L 152, 2007 6 13, p. 14.
   DEKLARACIJOS,
   NURODYTOS SUSITARIMO 2 STRAIPSNIO 5 IR 6 DALYSE
   ES valstybių narių deklaracija
   „2007 m. spalio 15 d. Bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (Operacija EUFOR Tchad/RCA) taikančios ES valstybės narės stengsis, kiek joms leidžia jų vidaus teisinės sistemos, kiek galima atsisakyti galimų pretenzijų Kroatijos Respublikai dėl jų personalo sužalojimo, mirties arba Operacijos EUFOR Tchad/RCA metu naudojamam joms priklausančiam turtui padarytos žalos ar praradimo, kai sužalojimą, mirtį, žalą arba praradimą:

               —

               sukėlė Kroatijos Respublikos personalas, vykdantis su Operacija EUFOR Tchad/RCA susijusias pareigas, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus, arba

               —

               sukėlė Kroatijos Respublikai priklausančio turto naudojimas, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant Operaciją EUFOR Tchad/RCA, išskyrus šį turtą naudojusio Kroatijos Respublikos Operacijos EUFOR Tchad/RCA personalo didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.“

         Kroatijos Respublikos deklaracija
   „2007 m. spalio 15 d. Bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (Operacija EUFOR Tchad/RCA) taikanti Kroatijos Respublika stengsis, kiek jai leidžia jos vidaus teisinė sistema, kiek galima atsisakyti galimų pretenzijų bet kuriai kitai Operacijoje EUFOR Tchad/RCA dalyvaujančiai valstybei dėl savo personalo sužalojimo, mirties arba Operacijos EUFOR Tchad/RCA metu naudojamam jai priklausančiam turtui padarytos žalos ar praradimo, kai sužalojimą, mirtį, žalą arba praradimą:

               —

               sukėlė personalas, vykdantis su ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus, arba

               —

               sukėlė ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausančio turto naudojimas, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio ES krizių valdymo operacijos personalo didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.“