title: 2012/530/BUSP: 2012 m. rugsėjo 25 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUPOL RD Congo/1/2012, kuriuo pratęsiami misijos EUPOL RD Congo vadovo įgaliojimai

text:
29.9.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 264/13

         POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUPOL RD CONGO/1/2012
   2012 m. rugsėjo 25 d.
   kuriuo pratęsiami misijos EUPOL RD Congo vadovo įgaliojimai
   (2012/530/BUSP)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią dalį,
   atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimą 2010/576/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos vykdant saugumo sektoriaus reformą (SSR) ir jos sąsajos su teisingumo sistema Kongo Demokratinėje Respublikoje (EUPOL RD Congo) (1), ypač į jo 10 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Sprendimo 2010/576/BUSP 10 straipsnio 1 dalį Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) įgaliojamas pagal Sutarties 38 straipsnio trečią pastraipą priimti atitinkamus sprendimus EUPOL RD Congo politinės kontrolės ir strateginio vadovavimo jai tikslais. Šis įgaliojimas visų pirma apima įgaliojimus Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) siūlymu skirti misijos vadovą;

               (2)

               atsižvelgiant į vyriausiojo įgaliotinio siūlymą, PSK 2010 m. spalio 8 d. pagal Sprendimą EUPOL RD CONGO/1/2010 (2) misijos EUPOL RD Congo vadovu nuo 2010 m. spalio 1 d. paskyrė vyriausiąjį inspektorių Jean-Paul RIKIR;

               (3)

               atsižvelgiant į vyriausiojo įgaliotinio siūlymą, PSK 2011 m. rugsėjo 16 d. pagal Sprendimą EUPOL RD CONGO/1/2011 (3) pratęsė vyriausiojo inspektoriaus Jean-Paul RIKIR kaip EUPOL RD Congo vadovo įgaliojimus iki 2012 m. rugsėjo 30 d.;

               (4)

               2012 m. rugsėjo 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2012/514/BUSP (4), kuriuo EUPOL RD Congo pratęsiama iki 2013 m. rugsėjo 30 d.;

               (5)

               2012 m. rugsėjo 12 d. vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė pratęsti vyriausiojo inspektoriaus Jean-Paul RIKIR kaip EUPOL RD Congo vadovo įgaliojimus iki 2013 m. rugsėjo 30 d.,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Vyriausiojo inspektoriaus Jean-Paul RIKIR kaip Europos Sąjungos policijos misijos vykdant saugumo sektoriaus reformą (SSR) ir jos sąsajos su teisingumo sistema Kongo Demokratinėje Respublikoje (EUPOL RD Congo) vadovo įgaliojimai pratęsiami iki 2013 m. rugsėjo 30 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2012 m. rugsėjo 25 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         O. SKOOG

      (1)  OL L 254, 2010 9 29, p. 33.

      (2)  OL L 266, 2010 10 9, p. 60.

      (3)  OL L 245, 2011 9 22, p. 21.

      (4)  OL L 257, 2012 9 25, p. 16.


title: 2004 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo reglamento 29 straipsnio 1 dalį

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32004D0405

Oficialusis leidinys L 132 , 29/04/2004 p. 0002 - 0002

		Tarybos sprendimas2004 m. balandžio 19 d.iš dalies keičiantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo reglamento 29 straipsnio 1 dalį(2004/405/EB, Euratomas)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto 64 straipsnį,laikydamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 245 straipsnio antrojoje pastraipoje ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 160 straipsnio antrojoje pastraipoje nurodytos tvarkos,atsižvelgdama į 2003 m. lapkričio 21 d. Teisingumo Teismo prašymą,atsižvelgdama į 2004 m. kovo 30 d. Europos Parlamento nuomonę,atsižvelgdama į 2004 m. kovo 1 d. Komisijos nuomonę,kadangi:Įsigaliojus Sutarčiai dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo į Europos Sąjungą [1], naujosios oficialios kalbos: čekų, estų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, slovakų, slovėnų ir vengrų, turėtų būti įtrauktos į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo reglamento 29 straipsnio 1 dalyje numatytą bylos kalbų sąrašą,NUSPRENDĖ:1 straipsnis1991 m. birželio 19 d. Europos Bendrijų Teisingumo Teismo reglamentas (OL L 176, 1991 4 7, p. 7, klaidų atitaisymas: OL L 383, 1992 12 29, p. 117) su pakeitimais, padarytais 1995 m. vasario 21 d. (OL L 44, 1995 2 28, p. 61), 1997 m. kovo 11 d. (OL L 103, 1997 4 19, p. 1, klaidų atitaisymas: OL L 351, 1997 12 23, p. 72), 2000 m. gegužės 16 d. (OL L 122, 2000 5 24, p. 43), 2000 m. lapkričio 28 d. (OL L 322, 2000 12 19, p. 1), 2001 m. balandžio 3 d. (OL L 119, 2001 4 27, p. 1), 2002 m. rugsėjo 17 d. (OL L 272, 2002 10 10, p. 24, klaidų atitaisymas: OL L 272, 2002 10 19, p. 24) ir 2003 m. balandžio 8 d. (OL L 147, 2003 6 14, p. 17), iš dalies keičiamas taip:29 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:"Bylos kalba gali būti airių, anglų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų arba vokiečių kalba."2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja tuo pačiu metu, kai įsigalioja Sutartis dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo į Europos Sąjungą.Teisingumo Teismo reglamento tekstai čekų, estų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, slovakų, slovėnų ir vengrų kalbomis patvirtinami įsigaliojus pirmojoje pastraipoje nurodytai Sutarčiai.Priimta Briuselyje, 2004 m. balandžio 19 d.Tarybos varduPirmininkasB. Cowen[1] OL L 236, 2003 9 23, p. 17.--------------------------------------------------


title: 2017 m. sausio 4 d. Komisijos sprendimas dėl 2018 m. Europos Sąjungos institucijų nedarbo dienų

text:
17.2.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 50/2

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2017 m. sausio 4 d.
   dėl 2018 m. Europos Sąjungos institucijų nedarbo dienų
   (2017/C 50/02)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytus Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (1), ypač į jo 61 straipsnį ir tų sąlygų 16 ir 91 straipsnius,
   atsižvelgdama į bendras taisykles, kuriomis nustatomas Europos Bendrijų pareigūnų nedarbo dienų sąrašas, visų pirma į jų 1 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų 61 straipsnį ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų 16 ir 91 straipsnius, reikėtų sudaryti Briuselyje ir Liuksemburge dirbančių pareigūnų ir tarnautojų 2018 m. nedarbo dienų sąrašą;

               (2)

               2018 m. Velykų sekmadienis yra balandžio 1 d.;

               (3)

               2018 m. gruodžio 24 d. yra pirmadienis;

               (4)

               dėl 2018 m. nedarbo dienų sąrašo 2016 m. spalio 12 d. buvo konsultuotasi su Administracijos vadovų kolegija,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Nustatomos Briuselyje ir Liuksemburge esančių Europos Sąjungos institucijų 2018 m. nedarbo dienos.

               Sausio 1 d.

               Pirmadienis, Naujųjų metų diena

               Sausio 2 d.

               Antradienis, antroji Naujųjų metų diena

               Kovo 29 d.

               Didysis ketvirtadienis

               Kovo 30 d.

               Didysis penktadienis

               Balandžio 2 d.

               Velykų pirmadienis

               Gegužės 1 d.

               Antradienis, Tarptautinė darbo diena

               Gegužės 9 d.

               Trečiadienis, Europos diena

               Gegužės 10 d.

               Ketvirtadienis, Šeštinės

               Gegužės 11 d.

               Penktadienis, antroji Šeštinių diena

               Gegužės 21 d.

               Sekminių pirmadienis

               Rugpjūčio 15 d.

               Trečiadienis, Žolinė

               Lapkričio 1 d.

               Ketvirtadienis, Visų Šventųjų diena

               Lapkričio 2 d.

               Penktadienis, Vėlinės

               Gruodžio 24 d.
               –
               gruodžio 31 d.

               Pirmadienis
               Pirmadienis

               6 paskutinės metų dienos

               IŠ VISO

               19 dienų

         2 straipsnis
   Į darbą grįžtama 2019 m. sausio 3 d. (ketvirtadienį).
   3 straipsnis
   Neatsižvelgiant į visą 2019 m. nedarbo dienų skaičių, 2019 m. sausio 1 d. (antradienis) ir sausio 2 d. (trečiadienis) laikomos tų metų nedarbo dienomis.

      Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 4 d.

            Komisijos vardu

         Günther OETTINGER

            Komisijos narys

      (1)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.


title: 2014/609/ES: 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2012 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
5.9.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 266/281

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2014 m. balandžio 3 d.
   dėl Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2012 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2014/609/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2012 finansinių metų galutines metines finansines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2012 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Fondo atsakymu (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2014 m. vasario 18 d. rekomendaciją (05849/2014 – C7–0054/2014),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 1975 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1365/75 dėl Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo įsteigimo (4), ypač į jo 16 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5),

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (6), ypač į jo 108 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0183/2014),

               1.

               patvirtina Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo direktoriui, kad Fondo 2012 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 365, 2013 12 13, p. 221.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 139, 1975 5 30, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  OL L 328, 2013 12 7, p. 42.


title: 2004/710/EB: Europos Parlamento sprendimas 2004 m. balandžio 21 d. dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo Europos vaistų vertinimo agentūros direktoriui dėl jos biudžeto vykdymo 2002 finansiniais metais

text:
21.4.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 330/4

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2004 m. balandžio 21 d.
   dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo Europos vaistų vertinimo agentūros direktoriui dėl jos biudžeto vykdymo 2002 finansiniais metais
   (2004/710/EB)

    ---documentbreak---

               21.4.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 330/4

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   kurioje pateikiamos pastabos, lydinčios sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo Europos vaistų vertinimo agentūros direktoriui dėl jos biudžeto vykdymo 2002 finansiniais metais


title: 2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2016/2248 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2016/36)

text:
20.12.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 347/26

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2016/2248
   2016 m. lapkričio 3 d.
   dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2016/36)
   (nauja redakcija)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 32 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Sprendimas ECB/2010/23 (1) buvo kelis kartus iš esmės pakeistas (2). Kadangi jį reikia dar kartą iš dalies keisti, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;

               (2)

               pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 32 straipsnio 1 dalį pinigų politikos pajamos yra pajamos, susikaupusios nacionaliniams centriniams bankams atliekant pinigų politikos funkcijas. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 2 dalį kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma yra lygi jo metų pajamoms, kurios gaunamos iš jo turto, laikomo apyvartoje esantiems banknotams ir indėlių įsipareigojimams kredito įstaigoms padengti. Šį turtą nacionaliniai centriniai bankai turi atskirti pagal Valdančiosios tarybos gaires. Nacionaliniai centriniai bankai turi atskirti su pinigų politikos funkcijų vykdymu susijusį turtą kaip turtą, kuris laikomas apyvartoje esantiems banknotams ir indėlių įsipareigojimams kredito įstaigoms padengti. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 4 dalį kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma mažinama dydžiu, lygiu visoms už į įsipareigojimų bazę įtrauktus įsipareigojimus sukauptoms, sumokėtoms arba gautoms palūkanoms;

               (3)

               pagal ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalį nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų suma paskirstoma jiems proporcingai jų apmokėtai Europos Centrinio Banko (ECB) kapitalo daliai;

               (4)

               pagal ECBS statuto 32 straipsnio 6 ir 7 dalis Valdančioji taryba yra įgaliota nustatyti gaires, pagal kurias ECB vykdo likučių, atsirandančių iš pinigų politikos pajamų paskirstymo, kliringą ir mokėjimą, ir imtis visų kitų 32 straipsniui taikyti reikalingų priemonių;

               (5)

               pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 (3) 10 straipsnį ECB ir nacionaliniai centriniai bankai išleidžia į apyvartą eurų banknotus. Šio reglamento 15 straipsnyje numatyta, kad nacionalinės valiutos banknotai naudojami kaip teisėta mokėjimo priemonė jų teritorijoje ne ilgiau kaip šešis mėnesius po atitinkamos grynųjų pinigų pakeitimo dienos. Dėl to grynųjų pinigų keitimo metai turėtų būti laikomi ypatingais, nes apyvartoje esantys nacionalinės valiutos banknotai vis dar gali sudaryti nemažą apyvartoje esančių banknotų dalį;

               (6)

               Gairių ECB/2006/9 (4) 15 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad priimtinoms sandorio šalims iš anksto pristatyti eurų banknotai debetuojami tų šalių sąskaitose NCB jų nominaliąja verte, pagal šį „linijinį debetavimo modelį“: bendras iš anksto pristatytų eurų banknotų kiekis debetuojamas trimis lygiomis dalimis Eurosistemos pirmos, ketvirtos ir penktos pagrindinių refinansavimo operacijų po grynųjų pinigų keitimo dienos atsiskaitymo dienomis. Į šį „linijinį debetavimo modelį“ reikia atsižvelgti skaičiuojant grynųjų pinigų keitimo metų pinigų politikos pajamas;

               (7)

               šis sprendimas yra susijęs su Sprendimu ECB/2010/29 (5), kuris numato, kad ECB ir nacionaliniai centriniai bankai išleidžia eurų banknotus. Sprendimu ECB/2010/29 numatomas apyvartoje esančių eurų banknotų paskirstymas nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai daliai ECB kapitale. Juo taip pat ECB skiriama 8 % visos apyvartoje esančių banknotų vertės. Eurų banknotų tarp Eurosistemos narių paskirstymas lemia vidinių Eurosistemos likučių padidėjimą. Atlygis už šiuos vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, turi tiesioginį poveikį kiekvieno Eurosistemos nario pajamoms, todėl turėtų būti reguliuojamas šiuo sprendimu. ECB sukauptos pajamos už jo vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, susijusias su Europos Centriniam Bankui skirta apyvartoje esančių eurų banknotų dalimi, iš esmės turėtų būti paskirstytos nacionaliniams centriniams bankams pagal Sprendimą ECB/2014/57 (6) proporcingai jų dalims pasirašyto kapitalo rakte tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos;

               (8)

               už vidinių Eurosistemos pretenzijų ir įsipareigojimų, susijusių su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynuosius likučius turėtų būti atlyginama naudojant pinigų kainą apibūdinantį objektyvų kriterijų. Šiame kontekste pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų norma, Eurosistemos naudojama pagrindinių refinansavimo operacijų konkursuose, laikoma priimtina;

               (9)

               grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, turėtų būti įtraukti į įsipareigojimų bazę apskaičiuojant nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamas pagal ECBS statuto 32 straipsnio 2 dalį, nes jie atitinka apyvartoje esančius banknotus. Palūkanų už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, mokėjimas darys įtaką esminės Eurosistemos pinigų politikos pajamų dalies paskirstymui nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai daliai ECB kapitale. Šie vidiniai Eurosistemos likučiai turėtų būti tikslinami, kad būtų galima laipsniškai suderinti tarpusavyje nacionalinių centrinių bankų balansus bei pelno (nuostolio) ataskaitas. Tikslinimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į kiekvieno NCB į apyvartą išleistų banknotų vertę laikotarpiu iki euro banknotų įvedimo. Šie tikslinimai po to turėtų būti atliekami pagal nustatytą formulę kasmet ne ilgiau kaip penkerius metus;

               (10)

               vidinių Eurosistemos likučių, susijusių su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinimai apskaičiuoti siekiant atsverti bet kokius reikšmingus nacionalinių centrinių bankų pajamų svyravimus, susidarančius dėl eurų banknotų įvedimo ir paskesnio pinigų politikos pajamų paskirstymo;

               (11)

               ECBS statuto 32 straipsnyje išdėstytos bendrosios taisyklės taip pat taikomos pajamoms, gautoms nurašius iš apyvartos išimtus eurų banknotus;

               (12)

               ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalis nurodo, kad nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų suma paskirstoma nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai ECB kapitalo daliai. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 7 dalį Valdančioji taryba yra kompetentinga imtis visų kitų 32 straipsniui taikyti reikalingų priemonių. Tai apima kompetenciją atsižvelgti į kitus veiksnius, sprendžiant pajamų, gautų nurašius iš apyvartos išimtus eurų banknotus, paskirstymo klausimą. Šiame kontekste vienodo požiūrio ir teisingumo principai reikalauja atsižvelgti į laikotarpį, kurio metu buvo išleisti iš apyvartos išimtieji eurų banknotai. Todėl šių konkrečių pajamų paskirstymo raktas turi atspindėti tiek atitinkamą ECB kapitalo dalį, tiek emisijos etapo trukmę;

               (13)

               eurų banknotų išėmimas iš apyvartos turi būti reglamentuotas atskirais sprendimais, kurie turi būti priimti pagal Sprendimo ECB/2003/4 (7) 5 straipsnį;

               (14)

               pirkimai pagal Sprendimą ECB/2009/16 (8), Europos Centrinio Banko sprendimą ECB/2011/17 (9) ir Sprendimą (ES) 2015/774 (ESB/2015/10) (10), kuriuose numatoma, kad perkamos skolos priemonės, kurias išleido centrinė, regiono ir vietos valdžia bei pripažintos agentūros, bei viešųjų ne finansų bendrovių išleistos pakaitinės skolos priemonės, turėtų būti laikomi generuojančiais pajamas orientacine palūkanų norma,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame sprendime:
   a)   NCB– valstybės narės, kurios valiuta yra euro, nacionalinis centrinis bankas;
   b)   kredito įstaiga– a) kredito įstaiga, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (11) 4 straipsnio 1 dalyje, prižiūrima kompetentingos institucijos; arba b) kita kredito įstaiga, kaip apibrėžta Sutarties 123 straipsnio 2 dalyje, kuriai taikomi panašūs į kompetentingos institucijos priežiūrą patikrinimai;
   c)   įsipareigojimų bazė– apibrėžta įsipareigojimų dalis kiekvieno NCB balanse, sudaryta vadovaujantis šio sprendimo I priedu;
   d)   grynųjų pinigų keitimo diena– diena, kurią eurų banknotai ir monetos įgyja teisėtos mokėjimo priemonės statusą valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro;
   e)   grynųjų pinigų keitimo metai– 12 mėnesių laikotarpis, prasidedantis grynųjų pinigų keitimo dieną;
   f)   vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais– pretenzijos ir įsipareigojimai, atsirandantys tarp NCB bei ECB ir tarp NCB bei kitų nacionalinių centrinių bankų, taikant Sprendimo ECB/2010/29 4 straipsnį;
   g)   pasirašyto kapitalo raktas– procentais išreikštos nacionalinių centrinių bankų dalys ECB pasirašytame kapitale, gautos taikant ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalyje nurodytus nacionalinių centrinių bankų indeksus rakte, ir taikomos atitinkamais finansiniais metais;
   h)   iš apyvartos išimti eurų banknotai– bet koks eurų banknoto tipas ar serija, kurie buvo išimti iš apyvartos Valdančiosios tarybos sprendimu, priimtu vadovaujantis Sprendimo ECB/2003/4 5 straipsniu;
   i)   emisijos etapas– eurų banknoto tipo ar serijos atžvilgiu tai laikotarpis, kuris prasideda tą dieną, kurią į įsipareigojimų bazę įtraukiama pirmoji šio tipo ar serijos eurų banknotų emisija, ir baigiasi tą dieną, kurią į įsipareigojimų bazę įtraukiama paskutinioji šio tipo ar serijos eurų banknotų emisija;
   j)   orientacinė palūkanų norma– naujausia galima ribinė palūkanų norma, kuri naudojama Eurosistemos pagrindinių refinansavimo sandorių konkursuose, vykdomuose pagal Europos Centrinio Banko gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (12) 6 straipsnį. Kai tą pačią dieną atsiskaitoma daugiau negu už vieną pagrindinę refinansavimo operaciją, naudojamas lygiagrečiai atliekamų operacijų ribinės normos paprastasis vidurkis;
   k)   atskirtas turtas– kiekvieno NCB balanse apskaitoma turto dalis, laikoma įsipareigojimų bazei padengti, sudaryta vadovaujantis šio sprendimo II priedu;
   l)   ataskaitinis laikotarpis– 24 mėnesių laikotarpis, prasidedantis 30 mėnesių prieš grynųjų pinigų keitimo dieną;
   m)   kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursas– kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursas, kuris remiasi kiekvienos dienos kursų skelbimo tvarka tarp Europos centrinių bankų sistemoje ir už jos ribų esančių centrinių bankų, kuri paprastai vyksta 14.15 val. Vidurio Europos laiku (13);
   n)   nurašyti– iš apyvartos išimtus eurų banknotus pašalinti iš balanso straipsnio „banknotai apyvartoje“;
   o)   emisijos raktas– vidutinis pasirašyto kapitalo raktas iš apyvartos išimtų eurų banknotų tipo ar serijos emisijos etapo metu;
   p)   suderintas balansas (SB)– suderintas balansas, kaip nurodyta Europos Centrinio Banko gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) (14) VIII priede.
   2 straipsnis
   Vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais
   1.   Vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, skaičiuojami kas mėnesį ir įtraukiami į ECB bei nacionalinių centrinių bankų apskaitą pirmąją mėnesio darbo dieną ankstesnio mėnesio paskutinės darbo dienos data.
   Kai valstybė narė įsiveda eurą, vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, pagal pirmą pastraipą skaičiuojami ir įtraukiami į ECB bei nacionalinių centrinių bankų apskaitą grynųjų pinigų keitimo dienos data.
   Vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, už laikotarpį nuo pirmųjų metų, nuo kurių taikomi pagal ECBS statuto 29 straipsnio 3 dalį kas penkeri metai pakoreguoti dydžiai, sausio 1–31 d. apskaičiuojami pagal pakoreguotą kapitalo pasirašymo raktą, taikomą likučiams, susijusiems su visais praėjusių metų gruodžio 31 dieną apyvartoje buvusiais eurų banknotais.
   2.   Už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, įskaitant tuos, kurie susidaro taikant šio sprendimo 4 straipsnį, atlyginama taikant orientacinę palūkanų normą.
   3.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodyti atlygiai kas ketvirtį sumokami per TARGET2 sistemą.
   3 straipsnis
   Pinigų politikos pajamų įvertinimo metodas
   1.   Kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma nustatoma įvertinant faktines pajamas, kurios gaunamos iš jo apskaitoje parodomo atskirto turto. Šios taisyklės išimtys:

               a)

               laikoma, kad auksas pajamų negeneruoja;

               b)

               laikoma, kad šios priemonės generuoja pinigų politikos pajamas orientacine palūkanų norma:

                           i)

                           pagal Sprendimą ECB/2009/16 pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai;

                           ii)

                           pagal Sprendimą ECB/2011/17 pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai;

                           iii)

                           pagal Sprendimą (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) pinigų politikos tikslais laikomos centrinės, regioninės ir vietos valdžios bei pripažintų agentūrų išleistos skolos priemonės bei viešųjų ne finansų bendrovių išleistos pakaitinės skolos priemonės.

         2.   Kai NCB atskirto turto vertė viršija jo įsipareigojimų bazę arba yra mažesnė už ją, šis skirtumas kompensuojamas šio skirtumo vertei taikant orientacinę palūkanų normą.
   4 straipsnis
   Vidinių Eurosistemos likučių tikslinimas
   1.   Skaičiuojant pinigų politikos pajamas, kiekvieno NCB vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinami taikant kompensacinę sumą, nustatytą pagal šią formulę:

               C = (K – A) × S

         kai:

               C

               kompensacinė suma,

               K

               kiekvieno NCB suma eurais, kuri gaunama apyvartoje ataskaitiniu laikotarpiu esančių banknotų vidutinę vertę perskaičiavus pagal pasirašyto kapitalo raktą, kai eurą įsivedančios valstybės narės apyvartoje esančių banknotų suma nacionaline valiuta perskaičiuojama į eurus kiekvienos ataskaitinio laikotarpio dienos užsienio valiutos keitimo kursu,

               A

               vidutinė kiekvieno NCB banknotų, esančių apyvartoje ataskaitiniu laikotarpiu, vertė eurais, perskaičiuota į eurus kiekvienos ataskaitinio laikotarpio dienos užsienio valiutos keitimo kursu,

               S

               toks koeficientas kiekvieniems finansiniams metams, pradedant grynųjų pinigų keitimo data:

                           Finansiniai metai

                           Koeficientas

                           Grynųjų pinigų keitimo metai

                           1

                           Grynųjų pinigų keitimo metai plius vieneri metai

                           0,8606735

                           Grynųjų pinigų keitimo metai plius dveji metai

                           0,7013472

                           Grynųjų pinigų keitimo metai plius treji metai

                           0,5334835

                           Grynųjų pinigų keitimo metai plius ketveri metai

                           0,3598237

                           Grynųjų pinigų keitimo metai plius penkeri metai

                           0,1817225

         2.   Nacionalinių centrinių bankų kompensacinių dydžių suma lygi nuliui.
   3.   Kompensacinės sumos skaičiuojamos kiekvieną kartą, kai valstybė narė įsiveda eurą, arba kai keičiamas ECB pasirašyto kapitalo raktas.
   4.   Kai NCB prisijungia prie Eurosistemos, jo kompensacinė suma paskirstoma kitiems nacionaliniams centriniams bankams, proporcingai kitų nacionalinių centrinių bankų atitinkamoms dalims pasirašyto kapitalo rakte, su atvirkštiniu ženklu (+/–), ir papildo visas kitiems nacionaliniams centriniams bankams jau galiojančias kompensacines sumas.
   5.   Kompensacinės sumos ir šias kompensacines sumas subalansuojantys apskaitos įrašai kiekvieno NCB apskaitoje parodomi grynųjų pinigų keitimo dienos data ir tikslinimo laikotarpio kiekvienų sekančių metų ta pačia data, apskaitos įrašus darant atskirose sąskaitose, kuriose apskaitomi vidiniai Eurosistemos likučiai. Kompensacines sumas subalansuojantys apskaitos įrašai neatlyginami.
   6.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, įvykus konkretiems įvykiams, susijusiems su banknotų apyvartos modelių pokyčiais, kaip nurodyta šio sprendimo III priede, kiekvieno NCB vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinami pagal to priedo nuostatas.
   7.   Šiame straipsnyje numatyti vidinių Eurosistemos likučių tikslinimai nebetaikomi nuo pirmos šeštųjų metų po atitinkamų grynųjų pinigų keitimo metų dienos.
   5 straipsnis
   Pinigų politikos pajamų apskaičiavimas ir paskirstymas
   1.   ECB kasdien skaičiuoja kiekvieno NCB pinigų politikos pajamas. Skaičiuojama pagal apskaitos duomenis, kuriuos nacionaliniai centriniai bankai pateikia ECB. ECB kas ketvirtį informuoja nacionalinius centrinius bankus apie sukauptas sumas.
   2.   Kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma patikslinama dydžiu, lygiu visoms už į įsipareigojimų bazę įtrauktus įsipareigojimus sukauptoms, sumokėtoms arba gautoms palūkanoms, ir vadovaujantis Valdančiosios tarybos sprendimu, priimtu pagal ECBS statuto 32 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą.
   3.   Kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma paskirstoma proporcingai pasirašyto kapitalo raktui kiekvienų finansinių metų pabaigoje.
   6 straipsnis
   Pajamų, atsirandančių dėl iš apyvartos išimtų eurų banknotų nurašymo, apskaičiavimas ir paskirstymas
   1.   Iš apyvartos išimti eurų banknotai lieka įsipareigojimų bazės dalimi, kol jie yra pakeičiami arba nurašomi, atsižvelgiant į tai, kuris įvykis įvyksta pirmiau.
   2.   Valdančioji taryba gali nuspręsti nurašyti iš apyvartos išimtus eurų banknotus; tokiu atveju ji nustato nurašymo dieną ir visą sudarytinų atidėjinių sumą, skirtą tiems iš apyvartos išimtiems eurų banknotams, kurie, kaip tikimasi, dar gali būti pakeisti.
   3.   Iš apyvartos išimti eurų banknotai nurašomi taip:

               a)

               nurašymo dieną iš ECB ir nacionalinių centrinių bankų balanso straipsnių „Banknotai apyvartoje“ atimama visa iš apyvartos išimtų eurų banknotų, dar esančių apyvartoje, suma. Šiam tikslui faktinės iš apyvartos išimtų eurų banknotų, kurie buvo išleisti į apyvartą, sumos pakoreguojamos iki jų proporcinių sumų, apskaičiuotų pagal emisijos raktą, o skirtumai sureguliuojami tarp ECB ir nacionalinių centrinių bankų;

               b)

               pakoreguota iš apyvartos išimtų eurų banknotų suma nurašoma iš balanso straipsnio „Banknotai apyvartoje“ į nacionalinių centrinių bankų pelno (nuostolio) ataskaitas;

               c)

               kiekvienas NCB sudaro atidėjinius, skirtus iš apyvartos išimtiems eurų banknotams, kurie, kaip tikimasi, dar gali būti pakeisti. Atidėjiniai atitinka atitinkamo NCB dalį visoje atidėjinių sumoje, apskaičiuotą naudojant emisijos raktą.

         4.   Iš apyvartos išimti eurų banknotai, kurie pakeičiami po nurašymo datos, įtraukiami į juos priėmusio NCB apskaitą. Iš apyvartos išimtų eurų banknotų įplaukos bent kartą per metus perskirstomos tarp nacionalinių centrinių bankų taikant emisijos raktą, o skirtumai tarp jų apmokami. Kiekvienas NCB atima proporcinę sumą iš savo atidėjinių arba, jei įplaukos viršija atidėjinius – įtraukia atitinkamas išlaidas į savo pelno (nuostolio) ataskaitą.
   5.   Valdančioji taryba kasmet peržiūri visą atidėjinių sumą.
   7 straipsnis
   Panaikinimas
   1.   Sprendimas ECB/2010/23 panaikinamas.
   2.   Nuorodos į panaikintąjį sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą.
   8 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja 2016 m. gruodžio 31 d.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2016 m. lapkričio 3 d.

            ECB Pirmininkas

         Mario DRAGHI

      (1)  2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimas ECB/2010/23 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (OL L 35, 2011 2 9, p. 17).

      (2)  Žr. IV priedą.

      (3)  1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (OL L 139, 1998 5 11, p. 1).

      (4)  2006 m. liepos 14 d. Gairės ECB/2006/9 dėl tam tikrų pasiruošimų grynųjų pinigų keitimui į eurą bei dėl eurų banknotų ir monetų išankstinio pristatymo bei išankstinio subpristatymo ne euro zonoje (OL L 207, 2006 7 28, p. 39).

      (5)  2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimas ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (OL L 35, 2011 2 9, p. 26).

      (6)  2014 m. gruodžio 15 d. Sprendimas ECB/2014/57 dėl tarpinio Europos Centrinio Banko pajamų paskirstymo (OL L 53, 2015 2 25, p. 24).

      (7)  2003 m. kovo 20 d. Sprendimas ECB/2003/4 dėl euro banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (OL L 78, 2003 3 25, p. 16).

      (8)  2009 m. liepos 2 d. Sprendimas ECB/2009/16 dėl padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (OL L 175, 2009 7 4, p. 18).

      (9)  2011 m. lapkričio 3 d. Sprendimas ECB/2011/17 dėl antrosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (OL L 297, 2011 11 16, p. 70).

      (10)  2015 m. kovo 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2015/10) (OL L 121, 2015 5 14, p. 20).

      (11)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

      (12)  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (Bendrųjų dokumentų gairės) (ECB/2014/60) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).

      (13)  Nurodant Vidurio Europos laiką atsižvelgiama į perėjimą prie Vidurio Europos vasaros laiko.

      (14)  2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2249 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (ECB/2016/34) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 37).

      I PRIEDAS

         ĮSIPAREIGOJIMŲ BAZĖS STRUKTŪRA

                  A.

                  Išskyrus visus kitus punktus, įsipareigojimų bazę sudaro:

                              1.

                              Banknotai apyvartoje
                              Šiame priede grynųjų pinigų keitimo metais kiekvieno prie Eurosistemos prisijungiančio nacionalinio centrinio banko (NCB) „banknotai apyvartoje“:

                                          a)

                                          apima banknotus, kuriuos išleido NCB ir kurie išreikšti jo nacionaline valiuta ir

                                          b)

                                          turi būti mažinami neatlygintų paskolų, susijusių su iš anksto pristatytais eurų banknotais, kurie dar nebuvo debetuoti, vertės dydžiu (suderinto balanso (SB) 6 turto straipsnio dalis).

                                    Po grynųjų pinigų keitimo metų kiekvieno NCB „banknotai apyvartoje“ reiškia eurais išreikštus banknotus ir neapima jokių kitų banknotų.
                              Jei grynųjų pinigų keitimo diena yra diena, kurią TARGET2 nedirba, NCB įsipareigojimas, atsirandantis iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos, yra įsipareigojimų bazės dalis (kaip korespondentinių sąskaitų dalis SB 10.4 įsipareigojimų straipsnyje), kol įsipareigojimas tampa vidinių Eurosistemos įsipareigojimų, atsirandančių iš TARGET2 sandorių, dalimi.

                              2.

                              Įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais, susiję su pinigų politikos operacijomis, įskaitant bet kurį iš šių punktų:

                                          a)

                                          einamąsias sąskaitas, įskaitant privalomųjų atsargų reikalavimus pagal ECBS statuto 19 straipsnio 1 dalį (SB įsipareigojimų 2.1 straipsnis);

                                          b)

                                          indėlių sumas pagal Eurosistemos indėlių galimybę (SB įsipareigojimų 2.2 straipsnis);

                                          c)

                                          terminuotuosius indėlius (SB įsipareigojimų 2.3 straipsnis);

                                          d)

                                          įsipareigojimus, kylančius iš koreguojamųjų grįžtamųjų operacijų (SB įsipareigojimų 2.4 straipsnis);

                                          e)

                                          indėlius, susijusius su įkaito vertės išlaikymo prievole (SB įsipareigojimų 2.5 straipsnis).

                              3.

                              Indėlių įsipareigojimai Eurosistemos kitoms sandorio šalims, kurios neįvykdė įsipareigojimų, kurie buvo perklasifikuoti iš SB įsipareigojimų 2.1 straipsnio.

                              4.

                              Nacionalinių centrinių bankų vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, susidarantys dėl ECB skolos sertifikatų išleidimo pagal Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 13 straipsnį (SB 10.2 įsipareigojimų straipsnis).

                              5.

                              Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tuos, kurie atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (SB įsipareigojimų 10.3 straipsnio dalis).

                              6.

                              Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, atsirandantys iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine norma (SB 10.4 įsipareigojimų straipsnio dalis).

                              7.

                              Iš pinigų politikos įsipareigojimų, kurių terminas yra vieneri metai arba ilgesnis, sukauptos palūkanos, kurias kiekvieno ketvirčio pabaigoje apskaito kiekvienas NCB (SB 12.2 įsipareigojimų straipsnio dalis).

                              8.

                              Įsipareigojimai ECB atžvilgiu, atitinkantys pretenziją, susijusią su apsikeitimo sandoriais tarp ECB ir ne Eurosistemos centrinio banko, generuojančią Eurosistemos grynąsias pajamas (nebalansinių įsipareigojimų dalis).

                  B.

                  Kiekvieno NCB įsipareigojimų bazės suma apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34).

      II PRIEDAS

         ATSKIRTAS TURTAS

                  A.

                  Išskyrus visus kitus punktus, atskirtą turtą sudaro:

                              1.

                              Skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais, susijęs su pinigų politikos operacijomis (suderinto balanso (SB) 5 turto straipsnis).

                              2.

                              Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai (SB 7.1 turto straipsnio dalis).

                              3.

                              Vidinės Eurosistemos pretenzijos, atitinkančios užsienio atsargų, išskyrus auksą, pervedimą į ECB, kaip numatyta ECBS statuto 30 straipsnyje (SB 9.2 turto straipsnio dalis).

                              4.

                              Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tas, kurios atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (SB turto 9.4 straipsnio dalis).

                              5.

                              Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos, atsirandančios iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine palūkanų norma (SB 9.5 turto straipsnio dalis).

                              6.

                              Tokia aukso suma, įskaitant pretenzijas dėl ECB pervesto aukso, kad kiekvienas NCB galėtų atskirti savo aukso dalį, atitinkančią jo dalies pasirašyto kapitalo rakte taikymą bendrai visų nacionalinių centrinių bankų atskirto aukso sumai (SB 1 turto straipsnis ir 9.2 turto straipsnio dalis).
                              Šiame sprendime auksas vertinamas pagal vienos grynos aukso uncijos kainą eurais 2002 m. gruodžio 31 d.

                              7.

                              Pretenzijos, atsirandančios iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie tuomet pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos (iki grynųjų pinigų keitimo dienos – SB 4.1 turto straipsnio dalis, po to – korespondentinių sąskaitų dalis SB 9.5 turto straipsnyje), bet tik kol tokios pretenzijos tampa vidinių Eurosistemos pretenzijų, kylančių iš TARGET2 sandorių, dalimi.

                              8.

                              Likusios pretenzijos, atsirandančios kitoms Eurosistemos sandorio šalims nevykdant įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste, ir (arba) finansinis turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant Eurosistemos kredito operacijų kontekste įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių pateiktą įkaitą, perklasifikuoti iš SB 5 turto straipsnio (SB 11.6 turto straipsnio dalis).

                              9.

                              Iš pinigų politikos turto, kurio terminas yra vieneri metai arba ilgesnis, sukauptos palūkanos, kurias ketvirčio pabaigoje apskaito kiekvienas NCB (SB 11.5 turto straipsnio dalis).

                              10.

                              Su apsikeitimo sandoriais tarp ECB ir ne Eurosistemos centrinio banko susijusios pretenzijos kitoms euro zonos sandorio šalims, generuojančios Eurosistemos grynąsias pajamas (SB 3.1 turto straipsnio dalis).

                  B.

                  Kiekvieno NCB atskirto turto vertė apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34).

      III PRIEDAS
      A.   Pirmasis nenumatytas patikslinimas

      Jei bendras grynųjų pinigų keitimo metais apyvartoje esančių banknotų vertės vidurkis yra mažesnis negu bendras ataskaitiniu laikotarpiu apyvartoje esančių banknotų (įskaitant eurą įsivedusios valstybės narės banknotus nacionaline valiuta, perskaičiuotus į eurus kiekvienos ataskaitinio laikotarpio dienos užsienio valiutos keitimo kursu) vertės vidurkis eurais, „S“ koeficientas, kuris grynųjų pinigų keitimo metams taikomas vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, atgaline tvarka mažinamas proporcingai tiek, kiek sumažėja bendras apyvartoje esančių banknotų vidurkis.
      Po sumažinimo koeficientas negali būti mažesnis negu 0,8606735. Jei taikoma ši leidžianti nukrypti nuostata, po ketvirtadalį nacionalinių centrinių bankų kompensacinės sumos („C“), taikytinos grynųjų pinigų keitimo metais, sumažinimo pridedama prie kiekvieno NCB kompensacinės sumos, kuri, vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, taikoma antraisiais – penktaisiais metais po grynųjų pinigų keitimo metų.
      B.   Antrasis nenumatytas patikslinimas

      Tiems nacionaliniams centriniams bankams, kurių 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompensacinės sumos sudaro teigiamą skaičių, o į pelno (nuostolio) ataskaitos pajamų straipsnį „Pinigų politikos pajamų grynasis rezultatas“ metų gale įtraukus sumokėtą grynąjį atlygį už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais banknotais, susidaro grynosios išlaidos, „S“ koeficientas, kuris grynųjų pinigų keitimo metams taikomas vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, mažinamas iki tiek, kad būtų išvengta tokios padėties.
      Po sumažinimo koeficientas negali būti mažesnis negu 0,8606735. Jei taikoma ši leidžianti nukrypti nuostata, po ketvirtadalį nacionalinių centrinių bankų kompensacinės sumos („C“), taikytinos grynųjų pinigų keitimo metais,sumažinimo pridedama prie kiekvieno NCB kompensacinės sumos, kuri, vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, taikoma antraisiais – penktaisiais metais po grynųjų pinigų keitimo metų.

      IV PRIEDAS

         PANAIKINTAS SPRENDIMAS IR VĖLESNI DALINIAI PAKEITIMAI

                  Sprendimas ECB/2010/23

                     OL L 35, 2011 2 9, p. 17

                  Sprendimas ECB/2011/18

                     OL L 319, 2011 12 2, p. 116

                  Sprendimas ECB/2014/24

                     OL L 117, 2014 6 7, p. 168

                  Sprendimas ECB/2014/56

                     OL L 53, 2015 2 25, p. 21

                  Sprendimas ECB/2015/37

                     OL L 313, 2015 11 28, p. 42


title: 2012/584/ES: 2012 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos geležinkelių agentūros 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
17.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/229

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2012 m. gegužės 10 d.
   dėl Europos geležinkelių agentūros 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2012/584/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos geležinkelio agentūros 2010 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos geležinkelių agentūros 2010 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 21 d. Tarybos rekomendaciją (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantį Europos geležinkelio agentūrą (3), ypač į jo 39 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (4), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7-0118/2012),

               1.

               patvirtina Europos geležinkelių agentūros vykdomajam direktoriui, kad Agentūros 2010 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos geležinkelio agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 366, 2011 12 15, p. 100.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 164, 2004 4 30, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.
   PRIEDAS

      EUROPOS PARLAMENTO PASTARŲJŲ METŲ REKOMENDACIJOS

               Europos geležinkelio agentūra

               2006 m.

               2007 m.

               2008 m.

               2009 m.

               Veikla

               Agentūros veikla vykdoma dviejose vietose, dėl to atsiranda papildomų išlaidų: Agentūra dar nesurado būdų, kaip padengti išlaidas, atsirandančias dėl jos įsipareigojimo veikti dviejuose miestuose.

                           —

                           Nebuvo griežtai laikomasi patikimo finansų valdymo principo: Agentūros grynųjų pinigų prognozė neparengta tinkamai.

                           —

                           Agentūros veikla vykdoma dviejose vietose, dėl to atsiranda papildomų išlaidų (tiesioginės išlaidos – 450 000 EUR).

                           —

                           Ragina Agentūrą atlikti diachronišką veiklos, vykdytos šiais ir ankstesniais metais, analizę.

                           —

                           Ragina Agentūrą nustatyti SMART tikslus ir RACER rodiklius, taip pat parengti Gannto diagramą skatinant į rezultatus orientuotą požiūrį.

                           —

                           Neveiksmingas vadovavimas dėl dviejų vienos agentūros būstinių.

                           —

                           Agentūros veikla vykdoma dviejose vietose, dėl to atsiranda papildomų išlaidų.

                           —

                           Dėl dviejų veiklos vietų Agentūra patiria papildomų išlaidų.

                           —

                           Ragina Agentūrą pateikti operacijų, atliktų metais, kurių biudžeto įvykdymas tvirtinamas, palyginimą su ankstesnių finansinių metų operacijomis.

               Asignavimų perkėlimas į kitus metus

               Nebuvo griežtai laikomasi biudžeto metinio periodiškumo principo: Agentūra panaudojo 72 % įsipareigojimų asignavimų. Administracinių išlaidų ir veiklos išlaidų perkėlimo į kitus metus lygis sudarė atitinkamai 37,5 ir 85 %.

                           —

                           Agentūra patyrė sunkumų programuojant ir įtraukiant į biudžetą savo veiklą: daugiau negu 35 % galutinių 2007 m. asignavimų per metus nebuvo panaudoti.

                           —

                           Ragina agentūrą siekti padidinti biudžeto įgyvendinimo lygį.

               Agentūra patyrė sunkumų programuojant ir įtraukiant į biudžetą savo veiklą.

                           —

                           Agentūra neišsprendė asignavimų perkėlimo iš vienų metų į kitus problemos. II antraštinės dalies 41 % asignavimų perkėlimas į kitus metus yra rimtas biudžeto metinio periodiškumo principo pažeidimas.

                           —

                           Reikalauja prie kiekvienų metų biudžeto pridėti ataskaitą dėl nepanaudotų asignavimų, perkeltų iš ankstesnių metų.

                           —

                           Audito Rūmai atkreipė dėmesį į tai, jog per šiuos metus pasitaikė viešųjų pirkimų atšaukimo ir atidėjimo, taip pat pasikartojančių mokėjimų vykdymo vėlavimo atvejų ir esminių darbo programos pakeitimų.

               Viešųjų pirkimų procedūros

               Agentūra turi pradėti taikyti viešųjų pirkimų procedūras tose pagal sutartis reguliuojamose srityse, kuriose įprasta procedūra dar netaikoma.

                           —

                           Skaidrumo problemos, susijusios su atrankos ir laimėtojų nustatymo kriterijais: derybų procedūros taikymas nepagrįstas.

                           —

                           Primena, kad reikia gerinti viešųjų pirkimų valdymą.

               Skaidrumo problemos, susijusios su atrankos ir laimėtojų nustatymo kriterijais.

               Nepateikta

               Žmogiškieji ištekliai

               Nepateikta

               Nepateikta

               Nepateikta

                           —

                           Ragina Agentūrą savo darbo programoje ir metinėje veiklos ataskaitoje geriau atspindėti planuojamą personalo išteklių paskirstymą.

                           —

                           Išreiškia susirūpinimą dėl to, kad nebuvo laikomasi Tarnybos nuostatų ir jų įgyvendinimo taisyklių atgaline data.

                           —

                           Primygtinai ragina Agentūrą sukurti bendrą priėmimo į darbą tvarką, kuria galėtų vadovautis visi darbuotojai, susiję su naujų darbuotojų įdarbinimu.

               Vidaus auditas

               Pastebėti vidaus kontrolės sistemos trūkumai: Agentūra nepatvirtino savo finansinių reglamentų įgyvendinimo taisyklių.

               Agentūra ne visada laikosi Tarnybos nuostatų.

               Ragina Agentūrą imtis žingsnių ir įgyvendinti 4 iš 36 rekomendacijų, kurias pateikė Vidaus audito tarnyba, t. y. pradėti taikyti tam tikrus vidaus kontrolės standartus, susijusius su bankų parašais, pareigų atskyrimu, vadinamosiomis pažeidžiamomis pareigomis ir įgaliojimų perdavimo palaikymu.

               Pripažįsta, kad vis dar reikia įgyvendinti 6 iš 10 Vidaus audito tarnybos rekomendacijas dėl žmogiškųjų išteklių valdymo.

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/230

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2012 m. gegužės 10 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos geležinkelio agentūros 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos geležinkelio agentūros 2010 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos geležinkelių agentūros 2010 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 21 d. Tarybos rekomendaciją (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantį Europos geležinkelio agentūrą (3), ypač į jo 39 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (4), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7-0118/2012),

               A.

               kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog 2010 finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir pagal jas atliktos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos,

               B.

               kadangi Parlamentas 2011 m. gegužės 10 d. Europos geležinkelių agentūros vykdomajam direktoriui patvirtino, kad Agentūros 2009 finansinių metų biudžetas įvykdytas (5), ir kadangi prie biudžeto įvykdymo patvirtinimo pridėtoje rezoliucijoje, be kita ko:

                           —

                           ragino Agentūrą spręsti asignavimų perkėlimo iš vienų metų į kitus metus problemą; II antraštinės dalies 41 % asignavimų perkėlimas į kitus metus yra rimtas biudžeto metinio periodiškumo principo pažeidimas,

                           —

                           pažymėjo, kad Audito Rūmai dar kartą atkreipė dėmesį į tai, jog per šiuos metus pasitaikė viešųjų pirkimų atšaukimo ir atidėjimo, taip pat pasikartojančių mokėjimų vykdymo vėlavimo atvejų ir esminių darbo programos pakeitimų,

                           —

                           primygtinai ragino Agentūrą sukurti bendrą priėmimo į darbą tvarką, kuria galėtų vadovautis visi darbuotojai, susiję su naujų darbuotojų įdarbinimu;

               C.

               kadangi bendras Agentūros 2010 m. biudžetas buvo 24 147 240 EUR, t. y. 14,9 % didesnis nei 2009 metais; kadangi pradinis Europos Sąjungos įnašas į Agentūros biudžetą 2010 m. buvo 23 260 000 EUR, palyginti su 16 060 000 EUR (44,83 % didesnis) 2009 m.;

      Biudžeto ir finansų valdymas

               1.

               primena, kad pradinis Sąjungos įnašas į Agentūros 2010 m. biudžetą sudarė 23 260 000 EUR; vis dėlto pažymi, kad prie jo pridėta 214 000 EUR susigrąžinto perviršio suma, todėl bendras Sąjungos įnašas 2010 m. – 23 474 000 EUR;

               2.

               pažymi, kad pagal Agentūros metinę veiklos ataskaitą (MVA) buvo prisiimta įsipareigojimų dėl 99 % asignavimų ir 77 % asignavimų panaudota mokėjimams; ypač pabrėžia, kad:

                           —

                           pagal I antraštinę dalį visa įsipareigojimų asignavimų suma sudarė 14 507 149 EUR, iš jų 99 % buvo panaudoti vykdant mokėjimus, taip pat 77 % į 2010 m. perkeltų asignavimų panaudoti vykdant mokėjimus,

                           —

                           pagal II antraštinę dalį buvo prisiimta įsipareigojimų dėl beveik 100 % asignavimų ir 62 % panaudoti vykdant mokėjimus, taip pat 92 % į 2010 m. perkeltų asignavimų panaudoti vykdant mokėjimus,

                           —

                           pagal III antraštinę dalį buvo prisiimta įsipareigojimų dėl beveik 100 % asignavimų, iš kurių 62 % panaudoti mokėjimams, taip pat 95 % į 2010 m. perkeltų asignavimų panaudoti vykdant mokėjimus;

                     džiaugiasi dėl to, kad Agentūra suteikia informaciją apie asignavimų, perkeltų iš 2009 į 2010 m., panaudojimą;

               3.

               mano, kad finansų krizės laikotarpiu itin svarbu optimaliai naudoti biudžeto išteklius, ir ragina Komisiją bei Agentūrą išanalizuoti ir nustatyti tikruosius Agentūros biudžeto poreikius, kad Agentūra galėtų vykdyti visas jai patikėtas užduotis;

      Perkeltos sumos

               4.

               pripažįsta, kad remiantis ataskaita dėl biudžeto ir finansų valdymo informacijos 2009 m. gruodžio mėn. Agentūra suprato, jog 2010 m. biudžete pagal 11 skyrių (personalo išlaidos) numatyta nepakankamai lėšų, nes pagal I antraštinę dalį numatyta maždaug 1 500 000 EUR per mažai; atsižvelgdamas į Agentūros informaciją daro išvadą, kad tokia padėtis susidarė dėl šių priežasčių:

                           —

                           nuolat neteisingai apskaičiuojamų personalo išlaidų prognozių, kadangi prognozių apskaičiavimas buvo grindžiamas 2007 m. baziniais atlyginimais, taigi neatsižvelgta į tris metinius indeksavimus,

                           —

                           išaugusio sutartininkų skaičiaus dėl to, kad sumažintas naujų nuolatinių pareigybių, kurių prašė Agentūra, skaičius;

               5.

               atsižvelgia į Agentūros sprendimą perkelti 500 000 EUR sumą iš II antraštinės dalies į I antraštinę dalį ir perkelti 500 000 EUR sumą iš III antraštinės dalies į I antraštinę dalį; atsižvelgia į Agentūros informaciją, kad sprendimą patvirtino administracinė valdyba ir Komisija;

               6.

               be to, pažymi, kad, siekdama padengti likusį trūkumą, Agentūra įgyvendino papildomas priemones, skirtas išlaidoms pagal I antraštinę dalį mažinti; atsižvelgia į Agentūros informaciją, kad taikant šias priemones buvo papildomai sutaupyta mažiau negu 300 000 EUR; atkreipia dėmesį į tai, kad ši suma perkelta atgal į II antraštinę dalį;

               7.

               apgailestauja, kad dėl biudžeto prognozių klaidų buvo atšauktos arba atidėtos tam tikros investicijos; ragina Agentūrą nedelsiant informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie įgyvendintas priemones siekiant užtikrinti geresnes išlaidų prognozes;

               8.

               išreiškia susirūpinimą dėl to, kad apie šią padėtį nepranešama Audito Rūmų ataskaitoje dėl Agentūros 2010 finansinių metų metinių ataskaitų; ragina Audito Rūmus paaiškinti, kodėl apie minėtą padėtį nepranešta biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai;

      Asignavimų perkėlimas į kitus metus

               9.

               atsižvelgia į tai, kad Audito Rūmai praneša, jog į 2011 m. perkelti asignavimai sudarė 5 500 000 EUR, iš jų 4 300 000 EUR (78 %) susiję su prekėmis ir paslaugomis, kurios teikiamos 2011 m.;

               10.

               primena, kad Agentūra jau 2008 ir 2009 finansiniais metais daug asignavimų perkėlė į 2010 finansinius metus; mano, kad nuo šiol ateityje netoleruotini šie didelių biudžeto metinio periodiškumo principo pažeidimai ir kad kitą kartą, jei vėl bus pažeistas biudžeto metinio periodiškumo principas, reikėtų nesuteikti biudžeto įvykdymo patvirtinimo; ragina Agentūrą nedelsiant imtis būtinų priemonių padėčiai gerinti;

               11.

               mano, kad Agentūra tinkamai neišsprendė asignavimų perkėlimo iš vienų metų į kitus problemos; primena metinio biudžeto periodiškumo principo svarbą; ragina Agentūrą informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie veiksmus, kurių imtasi siekiant pagerinti metinio biudžeto įgyvendinimą ir sumažinti biudžeto asignavimų perkėlimų;

               12.

               vis dėlto atkreipia dėmesį į Agentūros atsakymą, kuriame nurodoma, kad Agentūra nagrinėja galimybę sudaryti bendruosius studijų susitarimus daug greičiau po biudžeto patvirtinimo; be to, pažymi, kad Agentūra įsipareigojo persvarstyti savo 2011 ir 2012 m. biudžeto prognozes, kad jos geriau atitiktų Agentūros realius poreikius ir būtų optimaliau panaudoti biudžeto ištekliai;

               13.

               ragina Agentūrą pranešti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai apie tai, kada bus parengta prie kiekvienų metų biudžeto pridedama ataskaita dėl nepanaudotų asignavimų, perkeltų iš ankstesnių metų; primena Agentūrai, kad šis prašymas jau buvo pateiktas per praėjusią biudžeto įvykdymo procedūrą;

      Viešieji pirkimai

               14.

               pažymi, kad metinėje darbo programoje (MDP) Agentūra, siekdama sudaryti palankesnes sąlygas metiniam viešųjų pirkimų planavimui, pradės taikyti „ABAC Contract“ sistemą, kad būtų remiamas decentralizuotas sutarčių valdymas;

               15.

               atsižvelgdamas į Agentūros MVA pažymi, kad 2010 m. buvo pradėta 21 viešųjų pirkimų procedūra (dėl jų buvo susitarta ir jos buvo pradėtos), o 12 viešųjų pirkimų procedūrų tais pačiais metais buvo užbaigtos;

      Apskaitos sistema

               16.

               atsižvelgdamas į Agentūros MVA pažymi, kad Agentūra atnaujino savo finansinių procedūrų vadovą ir jį suderino su „ABAC Workflow“ ir „ABAC Assets“ moduliais;

               17.

               pritaria tam, kad 2010 m. rugsėjo 1 d. Agentūra įdiegė centralizuotą gaunamų sąskaitų faktūrų registravimo sistemą; pabrėžia, kad ši priemonė būtina siekiant užtikrinti visų sąskaitų faktūrų registravimą laiku ir ją taikant prisidedama norint išvengti mokėjimų tvarkymo vėlavimo;

      Žmogiškieji ištekliai

               18.

               atsižvelgdamas į Agentūros ataskaitą dėl biudžeto ir finansų valdymo informacijos pažymi, kad 2010 m. gruodžio 31 d. Agentūroje dirbo 133 laikinieji darbuotojai ir 9 sutartininkai; taip pat pažymi, kad įdarbinimo procedūros vis dar vyksta norint, kad Agentūroje dirbtų 139 laikinieji darbuotojai, numatyti 2010 m. etatų plane, o vėliau – 144 laikinieji darbuotojai, numatyti 2011 m.;

               19.

               pažymi, kad Agentūros ataskaitoje dėl biudžeto ir finansų valdymo informacijos 2010 m. numatyti 6 komadiruotieji nacionaliniai ekspertai;

               20.

               pažymi, kad Agentūra parengė bendrą įvairių taisyklių, instrukcijų ir gairių, reglamentuojančių darbuotojų įdarbinimą, vadovą; pabrėžia, kad svarbu, jog atskirų darbuotojų įdarbinimas būtų tvarkomas ir valdomas nepažeidžiant vienodo požiūrio į kandidatus principo;

      Veikla

      Metinė darbo programa (MDP) ir strateginis planavimas

               21.

               ragina Agentūrą į savo MDP įtraukti aiškesnę informaciją dėl bendro biudžeto paketo, skirto viešiesiems pirkimams, taip pat numatomų sutarčių orientacinį skaičių ir jų rūšis; pažymi, kad to reikalaujama pagal Agentūros finansinio reglamento 60 straipsnio 3 dalį, kurioje nurodoma, kad Agentūros darbo programa atitinka sprendimą dėl jos atliekamos veiklos finansavimo, su sąlyga, kad veikla yra aiškiai nustatyta ir kriterijai, kuriais ji grindžiama, tiksliai apibrėžti;

               22.

               be to, ragina Agentūrą parengti daugiametį planą, kuriame ilgalaikiai tikslai būtų susiejami su daugiametėmis užduotimis ir pagrindiniais veiklos rodikliais; pabrėžia, kad tokiu būdu suinteresuotosioms šalims būtų geriau teikiama informacija apie tikslus ir (arba) veiklą, strateginius prioritetus ir išteklių paskirstymą;

               23.

               atsižvelgdamas į MVA pažymi, kad Agentūros veiklos planavimo ir biudžeto struktūra buvo persvarstyta 2010 m. siekiant nuo 2012 m. pradėti taikyti veikla grindžiamą planavimą;

      Dvi būstinės

               24.

               mano, kad dėl to, jog Agentūros veikla vykdoma dviejose vietose (Lilyje ir Valansjene) atsiranda papildomų išlaidų; taip pat pažymi, kad ši pastaba pateikiama nuo 2006 m., bet Taryba nesiėmė jokių veiksmų, kad būtų pakeistas Sprendimas 2004/97/EB, Euratomas (6), kuriuo Agentūra įpareigojama turėti dvi būstines;

      Vidaus auditas

               25.

               atsižvelgia į tai, kad Vidaus audito tarnyba (VAT) atliko auditą dėl planavimo ir biudžeto procesų 2010 m. siekdama suteikti pagrįstą patikinimą dėl Agentūros vidaus kontrolės sistemos taikymo planavimo ir biudžeto procesams; pažymi, kad VAT rekomendacijos susijusios su įplaukų ir išlaidų sąmatos projekto, MDP kaip sprendimo dėl finansavimo ir laikotarpio vidurio IT strategijos strateginiu planavimu, nuoseklumu ir tikslumu; todėl ragina Agentūrą įgyvendinti reikiamas priemones siekiant laikytis šių VAT rekomendacijų;

               26.

               ragina Agentūrą įgyvendinti VAT rekomendacijas, susijusias su žmogiškųjų išteklių valdymo auditu, kurį 2009 m. atliko VAT; pažymi, kad trijų iš šių rekomendacijų (dėl žmogiškųjų išteklių valdymo atliekant metinį planavimą, dėl taisyklių ir skaidrumo principų laikymosi vertinant darbuotojus, dėl išimties Tarnybos nuostatams atskleidimo) įgyvendinimas vėlavo 6–12 mėnesių; ragina Agentūrą informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie šių VAT rekomendacijų įgyvendinimo pažangą;

               27.

               palankiai vertina Agentūros iniciatyvą 2007 m. pabaigoje sukurti vidaus audito struktūrą, kurios paskirtis – teikti paramą ir konsultacijas vykdomajam direktoriui ir administracijai vidaus kontrolės, rizikos vertinimo ir vidaus audito klausimais;

               28.

               atkreipia dėmesį į savo ankstesnėse biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaitose pateiktas rekomendacijas, kurios nurodytos šios rezoliucijos priede;

               29.

               atkreipia Agentūros dėmesį į 2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo: ES agentūrų veikla, finansų valdymas ir kontrolė (7) ir ragina ją šia rezoliucija vadovautis;

               30.

               pažymi, kad kitos su sprendimu dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo susijusios pastabos, kurios yra horizontaliojo pobūdžio, pateikiamos jo 2012 m. gegužės 10 d. (8) rezoliucijoje dėl ES agentūrų veiklos, finansų valdymo ir kontrolės.

      (1)  OL C 366, 2011 12 15, p. 100.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 164, 2004 4 30, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (5)  OL L 250, 2011 9 27, p. 191.

      (6)  2003 m. gruodžio 13 d. Sprendimas 2004/79/EB, Euratomas, kurį bendru susitarimu priėmė valstybių narių atstovai, posėdžiavę valstybės arba Vyriausybės vadovų lygiu dėl tam tikrų Europos Sąjungos įstaigų ir agentūrų būstinių vietos (OL L 29, 2004 2 3, p. 15). Žr. 1 f straipsnį.

      (7)  OL L 250, 2011 9 27, p. 269.

      (8)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0164 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 388).


title: 2014/832/ES: 2014 m. lapkričio 7 d. Tarybos sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos administraciniame komitete, dėl naujos taisyklės vandeniliu ir kuru varomoms transporto priemonėms projekto

text:
27.11.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 341/15

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. lapkričio 7 d.
   kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos administraciniame komitete, dėl naujos taisyklės vandeniliu ir kuru varomoms transporto priemonėms projekto

      (2014/832/ES)

   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Tarybos sprendimu 97/836/EB (1) Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas);

               (2)

               standartizuotais naujos JT EEK taisyklės vandeniliu ir kuru varomoms transporto priemonėms reikalavimais ketinama pašalinti technines pataisyto 1958 m. susitarimo šalių prekybos variklinėms transporto priemonėms ir jų sudėtinėmis dalimis kliūtis ir užtikrinti, kad tokiomis transporto priemonėmis ir sudėtinėmis dalimis būtų pasiektas aukštas saugumo ir apsaugos lygis;

               (3)

               reikėtų nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turėtų būti laikomasi dėl to JT EEK taisyklės projekto priėmimo pataisyto 1958 m. susitarimo administraciniame komitete,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu pataisyto 1958 m. susitarimo administraciniame komitete – balsuoti už naujos JT EEK taisyklės vandeniliu ir kuru varomoms transporto priemonėmsprojektą, pateiktą dokumente ECE TRANS/ WP.29/2014/78.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 7 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. C. PADOAN

      (1)  1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 97/836/EB siekiant Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos susitarimo dėl vienodų ratinių transporto priemonių, įrengimų ir dalių, kurios gali būti sumontuotos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, techninių nurodymų ir dėl šių nurodymų pagrindu suteiktų leidimų abipusio pripažinimo sąlygų (persvarstytas 1958 m. susitarimas) (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).