title: 2010 m. kovo 11 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Norvegijos Karalystės bendradarbiavimo palydovinės navigacijos srityje susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo

text:
29.10.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 283/11

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. kovo 11 d.
   dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Norvegijos Karalystės bendradarbiavimo palydovinės navigacijos srityje susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo
   (2010/652/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi ir 218 straipsnio 8 dalies pirma pastraipa,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Komisija derėjosi su Norvegijos Karalyste dėl Bendradarbiavimo palydovinės navigacijos srityje susitarimo (toliau – Susitarimas), kuris buvo parafuotas 2009 m. liepos 17 d.

               (2)

               Susitarimą turi ratifikuoti ir valstybės narės.

               (3)

               Pagal Susitarimo 12 straipsnio 4 dalį Susitarimą iki jo įsigaliojimo Europos Sąjunga (jos kompetencijai priklausančiais klausimais) ir Norvegijos Karalystė turėtų laikinai taikyti.

               (4)

               Susitarimas turėtų būti pasirašytas Europos Sąjungos vardu ir laikinai taikomas, kaip nustatyta šiame sprendime,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Norvegijos Karalystės bendradarbiavimo palydovinės navigacijos srityje susitarimo pasirašymas su sąlyga, kad minėtas Susitarimas bus sudarytas.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą su sąlyga, kad jis bus sudarytas.
   3 straipsnis
   Pagal Susitarimo 12 straipsnio 4 dalį Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais Susitarimas iki jo įsigaliojimo taikomas laikinai. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą, kuriame pateikiama informacija apie Susitarimo laikino taikymo datą.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 11 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. BLANCO

    ---documentbreak---

               29.10.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 283/12

         Europos Sąjungos
   bei jos valstybių narių ir Norvegijos Karalystės bendradarbiavimo palydovinės navigacijos srityje
   SUSITARIMAS
   EUROPOS SĄJUNGA (toliau taip pat – Sąjunga)
   bei
   BELGIJOS KARALYSTĖ,
   BULGARIJOS RESPUBLIKA,
   ČEKIJOS RESPUBLIKA,
   DANIJOS KARALYSTĖ,
   VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA,
   ESTIJOS RESPUBLIKA,
   AIRIJA,
   GRAIKIJOS RESPUBLIKA,
   ISPANIJOS KARALYSTĖ,
   PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA,
   ITALIJOS RESPUBLIKA,
   KIPRO RESPUBLIKA,
   LATVIJOS RESPUBLIKA,
   LIETUVOS RESPUBLIKA,
   LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ,
   VENGRIJOS RESPUBLIKA,
   MALTA,
   NYDERLANDŲ KARALYSTĖ,
   AUSTRIJOS RESPUBLIKA,
   LENKIJOS RESPUBLIKA,
   PORTUGALIJOS RESPUBLIKA,
   RUMUNIJA,
   SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA,
   SLOVAKIJOS RESPUBLIKA,
   SUOMIJOS RESPUBLIKA,
   ŠVEDIJOS KARALYSTĖ,
   JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ,
   Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Susitariančiosios Šalys (toliau – valstybės narės),
   ir
   NORVEGIJOS KARALYSTĖ (toliau – Norvegija),
   Nu exista
   Europos Sąjunga, valstybės narės ir Norvegija (toliau kartu – Šalys),
   PRIPAŽINDAMOS, kad Norvegija visapusiškai dalyvavo Galileo ir EGNOS programose nuo tų programų projektavimo etapų,
   SUVOKDAMOS, kad Europos GNSS programų valdymas, nuosavybės teisės ir finansavimas palaipsniui keitėsi dėl 2004 m. liepos 12 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo (1), jo pakeitimų ir 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 683/2008 dėl tolesnio Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir Galileo) įgyvendinimo (2),
   ATSIŽVELGDAMOS į naudą, kuri būtų gauta, jei Šalių teritorijose būtų užtikrinamas vienodas Europos GNSS ir jomis teikiamų paslaugų apsaugos lygis,
   PRIPAŽINDAMOS Norvegijos ketinimą laiku priimti ir pagal savo jurisdikciją taikyti priemones, kuriomis užtikrinamas saugumo ir saugos lygis, lygiavertis užtikrinamam Europos Sąjungoje taikomomis priemonėmis,
   PRIPAŽINDAMOS Šalių įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę,
   PRIPAŽINDAMOS, kad Norvegija suinteresuota visomis Galileo paslaugomis, įskaitant paslaugas valstybinėms institucijoms (toliau – PRS),
   PRIPAŽINDAMOS Norvegijos ir Europos Sąjungos susitarimą dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų,
   NORĖDAMOS oficialiai įtvirtinti glaudų bendradarbiavimą, susijusį su visais Europos GNSS programų aspektais,
   MANYDAMOS, kad Europos ekonominės erdvės susitarimas (toliau – EEE susitarimas) yra tinkamas teisinis ir institucinis pagrindas Europos Sąjungos ir Norvegijos bendradarbiavimui palydovinės navigacijos srityje plėtoti,
   NORĖDAMOS papildyti EEE susitarimo nuostatas dvišaliu susitarimu dėl palydovinės navigacijos, susijusiu su Norvegijai, Sąjungai bei jos valstybėms narėms ypač svarbiais klausimais,
   SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Susitarimo tikslas
   Pagrindinis šio Susitarimo tikslas – toliau stiprinti Šalių bendradarbiavimą papildant palydovinei navigacijai taikomas EEE susitarimo nuostatas.
   2 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame Susitarime:
   a)   Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS)– Galileo sistema ir Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema (EGNOS);
   b)   Patikslinimo sistemos– regioninės sistemos, pavyzdžiui, EGNOS. Tos sistemos užtikrina geresnę GNSS vartotojams teikiamų paslaugų kokybę, pavyzdžiui, didesnį tikslumą, geresnes prieigos galimybes, didesnį integralumą ir patikimumą;
   c)   Galileo– civilinių tarnybų administruojama autonomiška civilinė Europos pasaulinė palydovinė navigacijos ir laiko nustatymo sistema, skirta Sąjungos bei jos valstybių narių sukurtoms ir išplėtotoms GNSS paslaugoms teikti. Galileo valdymas gali būti perduotas privačiai šaliai.
   Naudojantis Galileo numatoma teikti viešas komercines žmonių gyvybės apsaugos ir paieškos bei gelbėjimo paslaugas, taip pat riboto naudojimo saugias PRS, skirtas įgaliotų viešojo sektoriaus vartotojų reikmėms tenkinti;
   d)   Reguliavimo priemonė– Šalies įstatymas, kitas teisės aktas, politika, taisyklė, procedūra, sprendimas ar panašus administracinis veiksmas;
   e)   Įslaptinta informacija–
   – bet kokios formos informacija, kuri turi būti apsaugota nuo neleistino atskleidimo, kuris galėtų įvairiai pakenkti pagrindiniams Šalių arba atskirų valstybių narių interesams, įskaitant nacionalinį saugumą. Jos įslaptinimo laipsnis nurodomas slaptumo žyma. Tokią informaciją Šalys įslaptina laikydamosi galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų; turi būti saugomas jos konfidencialumas, vientisumas ir galimybė ja naudotis.
   3 straipsnis
   Bendradarbiavimo principai
   1.   Bendradarbiaudamos pagal šį Susitarimą Šalys susitaria taikyti šiuos principus:

               a)

               Šalių bendradarbiavimas palydovinės navigacijos srityje grindžiamas EEE susitarimu;

               b)

               palydovinės navigacijos paslaugų teikimo laisvė Šalių teritorijose;

               c)

               laisvė naudotis visomis Galileo ir EGNOS paslaugomis, įskaitant PRS, jei laikomasi naudojimosi jomis sąlygų;

               d)

               glaudus bendradarbiavimas GNSS saugumo klausimais Sąjungoje ir Norvegijoje priimant ir vykdant lygiavertes GNSS saugumo užtikrinimo priemones;

               e)

               pagarba Šalių tarptautiniams įsipareigojimams, susijusiems su Europos GNSS antžemine įranga.

         2.   Šis Susitarimas neturi įtakos Europos Sąjungos teisės aktais nustatytai Galileo programos valdymo institucinei struktūrai. Šis Susitarimas neturi įtakos nei taikomoms reguliavimo priemonėms, kuriomis įgyvendinami neplatinimo įsipareigojimai, eksporto kontrolė ir nematerialaus technologijų perdavimo kontrolė, nei nacionalinėms saugumo užtikrinimo priemonėms.
   4 straipsnis
   Radijo dažnių spektras
   1.   Šalys susitaria bendradarbiauti Tarptautinėje telekomunikacijų sąjungoje (toliau – ITU) sprendžiant radijo dažnių spektro klausimus, susijusius su Europos palydovinės navigacijos sistemomis, atsižvelgdamos į 2004 m. lapkričio 5 d. pasirašytą Susitarimo memorandumą dėl Galileo radionavigacijos palydovinės paslaugų sistemos ITU registracijos valdymo.
   2.   Atsižvelgdamos į tai, Šalys saugo Europos palydovinės navigacijos sistemoms paskirtus atitinkamus dažnius siekdamos užtikrinti, kad vartotojai galėtų gauti šiomis sistemomis teikiamas paslaugas.
   3.   Be to, Šalys pripažįsta, kad radionavigacijos dažnių spektrą svarbu apsaugoti nuo trukdžių ir kitų trukdymų. Šiuo tikslu jos nustato trukdžių šaltinius ir ieško abipusiai priimtinų tokių trukdžių pašalinimo būdų.
   4.   Jokia šio Susitarimo nuostata negali būti suprantama kaip nukrypstanti nuo taikomų ITU nuostatų, įskaitant ITU radijo ryšio reglamentus.
   5 straipsnis
   Europos GNSS antžeminė įranga
   1.   Norvegija imasi visų įmanomų priemonių, kad sudarytų palankesnes sąlygas Europos GNSS antžeminės įrangos (toliau – antžeminė įranga) diegimui, techninei priežiūrai ir keitimui jos jurisdikcijai priklausančiose teritorijose.
   2.   Norvegija imasi visų įmanomų priemonių, kad užtikrintų jos teritorijose esančios antžeminės įrangos apsaugą ir nepertraukiamą bei netrikdomą veikimą, prireikus pasitelkdama savo teisėsaugos institucijas. Norvegija imasi visų įmanomų priemonių, kad apsaugotų įrangą nuo vietos radijo trukdžių, bandymų įsilaužti į sistemą ir pasiklausyti.
   3.   Dėl sutartinių santykių, susijusių su antžemine įranga, susitars Europos Komisija ir nuosavybės teisių turėtojas. Norvegijos valdžios institucijos visiškai pripažins specialų antžeminės įrangos statusą ir, jei įmanoma, sieks iš anksto, prieš imdamosi bet kokių su antžemine įranga susijusių veiksmų, susitarti su Europos Komisija.
   4.   Norvegija suteikia visiems Europos Sąjungos paskirtiems ar kitaip įgaliotiems asmenims nuolatinę ir nekliudomą prieigą prie antžeminės įrangos. Šiuo tikslu Norvegija įkuria ryšių centrą, kuriam teikiama informacija apie asmenis, keliaujančius prie antžeminės įrangos, ir kuris kitaip praktiškai palengvina tokių asmenų judėjimą ir veiklą.
   5.   Antžeminės įrangos archyvų ir įrenginių, taip pat bet kuria forma perduodamų dokumentų, paženklintų oficialiu antspaudu ar žyma, muitinė ar policija netikrina.
   6.   Jei antžeminės įrangos ar jos veikimo saugumui iškiltų grėsmė ar pavojus, Norvegija ir Europos Komisija nedelsdamos informuoja viena kitą apie įvykį ir priemones padėčiai ištaisyti. Europos Komisija gali paskirti kitą patikimą subjektą, kuris veiktų kaip ryšių centras keičiantis tokia informacija su Norvegija.
   7.   Su 1–6 dalyse nurodytais klausimais susijusias išsamesnes procedūras Šalys nustatys atskiru susitarimu. Tokios procedūros turėtų apimti, inter alia, aiškesnes nuostatas dėl patikrinimų, ryšių centrų pareigų, reikalavimų kurjeriams ir kovos su vietos radijo dažnių trukdžiais ir pasikėsinimais pakenkti priemonių.
   6 straipsnis
   Saugumas
   1.   Šalys yra įsitikinusios, kad pasaulines palydovines navigacijos sistemas reikia apsaugoti nuo pavojų, pavyzdžiui, piktnaudžiavimo, trukdžių, kitokių trukdymų ir priešiškų veiksmų. Todėl Šalys imasi visų įmanomų priemonių, įskaitant, atitinkamais atvejais, atskirus susitarimus, kad savo teritorijose užtikrintų palydovinės navigacijos paslaugų, susijusios infrastruktūros ir ypatingos svarbos turto vientisumą, saugą ir saugumą.
   Siekdama apsisaugoti nuo tokių pavojų ir nepageidaujamo platinimo, Europos Komisija ketina parengti Europos GNSS programų svarbaus turto, informacijos ir technologijų apsaugos, kontrolės ir valdymo priemones.
   2.   Atsižvelgdama į tai, Norvegija patvirtina, kad ketina laiku priimti ir pagal savo jurisdikciją vykdyti priemones, kuriomis užtikrinamas saugumo ir saugos lygis, lygiavertis užtikrinamam Europos Sąjungoje taikomomis priemonėmis.
   Tai pripažindamos, Šalys spręs GNSS saugumo klausimus, įskaitant akreditavimą, atitinkamuose Europos GNSS valdymo sistemos komitetuose. Praktinė tvarka ir procedūros turi būti nustatytos atitinkamų komitetų darbo tvarkos taisyklėse, atsižvelgiant ir į EEE susitarimo sistemą.
   3.   Jei tam tikru atveju tokio lygiaverčio saugumo ir saugos lygio pasiekti neįmanoma, Šalys rengia konsultacijas, kad ištaisytų susidariusią padėtį. Jei reikia, bendradarbiavimo šiame sektoriuje mastas gali būti atitinkamai pakeistas.
   7 straipsnis
   Keitimasis įslaptinta informacija
   1.   Sąjungos įslaptinta informacija keičiamasi ir ji saugoma pagal 2004 m. lapkričio 22 d. pasirašytą Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimą dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų (3) ir pagal to Susitarimo įgyvendinimo priemones.
   2.   Norvegija gali keistis nacionaline slaptumo žyma pažymėta įslaptinta informacija apie Galileo su tomis valstybėmis narėmis, su kuriomis ji tuo tikslu sudarė dvišalius susitarimus.
   3.   Šalys siekia nustatyti išsamią ir nuoseklią teisinę sistemą, pagal kurią jos galėtų keistis su Galileo programa susijusia įslaptinta informacija.
   8 straipsnis
   Eksporto kontrolė
   1.   Siekiant užtikrinti, kad Šalys taikytų vienodą su Galileo susijusią eksporto kontrolės ir neplatinimo politiką, Norvegija patvirtina, kad ketina laiku priimti ir pagal savo jurisdikciją vykdyti priemones, kuriomis užtikrinamas eksporto kontrolės ir Galileo technologijų duomenų ir elementų neplatinimo lygis, lygiavertis užtikrinamam Sąjungoje ir jos valstybėse narėse.
   2.   Jei tam tikru atveju tokio lygiaverčio eksporto kontrolės ir neplatinimo lygio pasiekti neįmanoma, Šalys rengia konsultacijas, kad ištaisytų susidariusią padėtį. Jei reikia, bendradarbiavimo šiame sektoriuje mastas gali būti atitinkamai pakeistas.
   9 straipsnis
   Paslauga valstybinėms institucijoms
   Norvegija pareiškė esanti suinteresuota galimybe teikti Galileo PRS, nes tai ji laiko svarbiu savo dalyvavimo Europos GNSS programose aspektu. Šalys susitaria spręsti šį klausimą, kai bus apibrėžta prieigos prie PRS politika ir veiklos priemonės.
   10 straipsnis
   Tarptautinis bendradarbiavimas
   1.   Šalys pripažįsta, kad tarptautiniuose standartizavimo ir sertifikavimo forumuose svarbu suderinti požiūrį į pasaulinės palydovinės navigacijos paslaugas. Visų pirma Šalys kartu rems Galileo standartų kūrimą ir skatins jų taikymą visame pasaulyje, pabrėždamos jų sąveikumą su kitomis GNSS.
   2.   Todėl, norėdamos propaguoti ir įgyvendinti šio Susitarimo tikslus, Šalys atitinkamai bendradarbiauja visais GNSS klausimais, kurie iškyla pirmiausia Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, Tarptautinėje jūrų organizacijoje ir ITU.
   11 straipsnis
   Konsultacijos ir ginčų sprendimas
   Bet kurios iš Šalių prašymu Šalys nedelsdamos pradeda konsultacijas bet kuriuo klausimu, kylančiu dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo. Visi ginčai dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo sprendžiami Šalių konsultacijomis.
   12 straipsnis
   Įsigaliojimas ir nutraukimas
   1.   Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po to, kai Šalys viena kitai praneša apie tam būtinų procedūrų užbaigimą, pirmą dieną.
   Pranešimai siunčiami Tarybos Generaliniam sekretoriatui – šio Susitarimo depozitarui.
   2.   Šio Susitarimo galiojimo pabaiga ar nutraukimas neturi įtakos pagal jį nustatytų priemonių ar suteiktų konkrečių teisių ir prisiimtų įsipareigojimų intelektinės nuosavybės teisių srityje galiojimui ar trukmei.
   3.   Šis Susitarimas gali būti keičiamas abipusiu rašytiniu Šalių susitarimu. Bet koks pakeitimas įsigalioja tą dieną, kai gaunama paskutinė diplomatinė nota, kuria kita Šalis informuojama, kad pakeitimui įsigalioti būtinos atitinkamos vidaus procedūros yra baigtos.
   4.   Neatsižvelgiant į 1 dalį, Norvegija ir Europos Sąjunga (jos kompetencijai priklausančiais klausimais) susitaria laikinai taikyti šį Susitarimą nuo kito mėnesio po to, kai jos viena kitai praneša apie tam būtinų procedūrų užbaigimą, pirmos dienos.
   5.   Bet kuri Šalis gali nutraukti šį Susitarimą, prieš šešis mėnesius apie tai raštu pranešdama kitai Šaliai.
   Šis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir norvegų kalbomis; visi tekstai yra vienodai autentiški.

         Voor het Koninkrijk België
         Pour le Royaume de Belgique
         Für das Königreich Belgien

         За Република България

         Za Českou republiku

         På Kongeriget Danmarks vegne

         Für die Bundesrepublik Deutschland

         Eesti Vabariigi nimel

         Thar cheann Na hÉireann
         For Ireland

         Για την Ελληνική Δημοκρατία

         Por el Reino de España

         Pour la République française

         Per la Repubblica italiana

         Για την Κυπριακή Δημοκρατία

         Latvijas Republikas vārdā

         Lietuvos Respublikos vardu

         Pour le Grande-Duché de Luxembourg

         A Magyar Köztársaság részéről

         Għal Malta

         Voor het Koninkrijk der Nederlanden

         Für die Republik Österreich

         W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

         Pela República Portuguesa

         Pentru România

         Za Republiko Slovenijo

         Za Slovenskú republiku

         Suomen tasavallan puolesta
         För Republiken Finland

         För Konungariket Sverige

         For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sąjunga vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         For Kongeriket Norge

      (1)  OL L 246, 2004 7 20, p. 1.

      (2)  OL L 196, 2008 7 24, p. 1.

      (3)  OL L 362, 2004 12 9, p. 29.


title: 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 922/2009/EB dėl Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumo sprendimų (ISA) (Tekstas svarbus EEE)

text:
3.10.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 260/20

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 922/2009/EB
   2009 m. rugsėjo 16 d.
   dėl Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumo sprendimų (ISA)
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 156 straipsnio pirmą pastraipą,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),
   kadangi:

               (1)

               Pagal Sutarties 154 straipsnį, kad padėtų pasiekti 14 ir 158 straipsniuose nustatytus tikslus ir suteiktų Europos Sąjungos piliečiams, ūkio subjektams bei regionų ir vietos bendruomenėms galimybę gauti visą vidaus sienų neturinčios erdvės teikiamą naudą, Bendrija turėtų prisidėti prie transeuropinių tinklų kūrimo ir plėtojimo imdamasi veiksmų tų tinklų tarpusavio ryšiams, sąveikumui ir prieinamumui skatinti.

               (2)

               2005 m. gruodžio 1 d. išvadose dėl Komisijos komunikato „i2010 – Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“ Taryba pabrėžė, kad siekiant ekonominio augimo ir produktyvumo tikslų itin svarbu įgyvendinti tikslingesnę, veiksmingesnę ir integruotesnę informacinių ir ryšių technologijų (toliau – IRT) politiką Europos ir nacionaliniu lygiais. Komisija buvo paraginta skatinti veiksmingą IRT naudojimą teikiant viešąsias paslaugas keičiantis patirtimi ir plėtoti bendrąjį požiūrį tokiais svarbiais klausimais kaip sąveikumas ir veiksmingas atvirųjų standartų taikymas.

               (3)

               2006 m. kovo 14 d. rezoliucijoje dėl Europos informacinės visuomenės augimui ir užimtumui skatinti (4) Europos Parlamentas ragino skirti daugiau dėmesio sąveikumui ir piliečiams bei įmonėms skirtų viešojo sektoriaus elektroninių paslaugų pažangiosios patirties klausimams. Pagrindinis šio raginimo tikslas – skatinti laisvą ir nevaržomą piliečių judėjimą, apsigyvenimą ir įsidarbinimą valstybėse narėse. Europos Parlamentas taip pat ragino valstybes nares reformuojant savo viešojo administravimo sistemas įgyvendinti strategijos i2010 iniciatyvas ir programas, taip užtikrinant geresnes, veiksmingesnes ir prieinamesnes paslaugas šiose valstybėse veikiančioms mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms (MVĮ) bei jose gyvenantiems piliečiams.

               (4)

               2005 m. lapkričio 24 d. Mančesterio ministrų deklaracijoje už IRT politiką atsakingi ministrai susitarė, inter alia, bendradarbiauti tarpusavyje ir su Komisija, siekiant veiksmingiau dalintis turimomis priemonėmis, bendrosiomis specifikacijomis, standartais ir sprendimais bei prireikus skatinti sprendimų priėmimą bendradarbiaujant.

               (5)

               2007 m. rugsėjo 19 d. Lisabonos ministrų deklaracijoje ministrai paragino Komisiją, inter alia, palengvinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis apibrėžiant, kuriant, įgyvendinant ir stebint tarpvalstybinį ir tarpsektorinį sąveikumą, bei nurodė, kad būsimuose Bendrijos teisės aktuose visų pirma turėtų būti numatytas ir įvertintas tų teisės aktų poveikis IRT infrastruktūrų ir paslaugų pokyčiams.

               (6)

               Atsižvelgiant į sparčią IRT plėtrą, yra pavojus, kad valstybės narės pasirinks skirtingus ar nesuderinamus sprendimus ir atsiras naujų elektroninių kliūčių, galinčių kliudyti tinkamam vidaus rinkos veikimui ir su juo susijusioms judėjimo laisvėms. Tai galėtų turėti neigiamos įtakos rinkų atvirumui ir konkurencingumui ir ekonominį ar neekonominį poveikį kai kurių visuotinės svarbos paslaugų teikimui piliečiams ir įmonėms. Valstybės narės ir Komisija turėtų sustiprinti pastangas, kad išvengtų rinkos suskaidymo, užtikrintų sąveikumą ir skatintų bendru sutarimu priimamus IRT sprendimus, kartu užtikrindamos tinkamą valdymą.

               (7)

               Piliečiams ir įmonėms taip pat būtų naudingi bendrieji, pakartotinai naudotini ir suderinami sprendimai bei suderinami administraciniai vidaus procesai, nes taikant šiuos sprendimus ir vykdant procesus būtų skatinamas efektyvus ir veiksmingas viešųjų paslaugų teikimas piliečiams ir įmonėms tarpvalstybiniu ir tarpsektoriniu mastu.

               (8)

               Reikia nuolat dėti pastangas siekiant užtikrinti tarpvalstybinį ir tarpsektorinį sąveikumą, keitimąsi patirtimi, bendrųjų metodų, specifikacijų, standartų ir sprendimų priėmimą bei išsaugojimą ir įvertinti su IRT susijusius Bendrijos teisės aktų aspektus siekiant paskatinti veiksmingą tarpvalstybinį bendravimą, inter alia, įgyvendinant šiuos teisės aktus ir mažinant administracinę naštą bei sąnaudas.

               (9)

               Šiems sunkumams įveikti reikėtų dėti pastangas, t. y. Komisijai ir valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiauti, koordinuoti ir palaikyti dialogą, glaudžiai bendraujant su sektoriais, atsakingais už Europos Sąjungos politikos įgyvendinimą, ir prireikus su kitomis suinteresuotomis šalimis, tinkamai atsižvelgiant į Europos Sąjungos prioritetus ir kalbų įvairovę, bei į bendrų metodų sprendžiant esminius, pvz., sąveikumo ir veiksmingo atvirųjų standartų naudojimo, klausimus formavimą.

               (10)

               Infrastruktūros paslaugas reikėtų palaikyti ir teikti tvariu būdu remiantis 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2004/387/EB dėl suderinto paneuropinių e. valdžios paslaugų teikimo valstybės valdymo institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams (IDABC) (5), pagal kurį reikalaujama, kad Komisija nustatytų mechanizmus infrastruktūros paslaugų finansiniam ir veiklos tvarumui užtikrinti. Dėl tokių infrastruktūros paslaugų su valstybėmis narėmis buvo susitarta įgyvendinant 1999 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1719/1999/EB dėl transeuropinių tinklų gairių, apimančių ir bendros svarbos projektus, skirtų elektroniniu būdu keistis duomenimis tarp administracijų (IDA) (6), ir 1999 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1720/1999/EB, kuriuo patvirtinamas veiksmų ir priemonių paketas siekiant užtikrinti transeuropinių tinklų sąveikumo gebą ir galimybę jais naudotis elektroniniams duomenų mainams tarp valstybės valdymo institucijų (IDA) (7) bei įgyvendinant IDABC ir kitas susijusias programas.

               (11)

               IDABC programa pasibaigs 2009 m. gruodžio 31 d., o po jos turėtų būti pradėta Bendrijos programa, susijusi su sąveikumo sprendimais, skirtais Europos viešojo administravimo institucijoms (toliau – ISA programa), kuri atitinka minėtus iššūkius.

               (12)

               ISA programa turėtų būti pagrįsta iš IDA ir IDABC programų įgyta patirtimi. Taip pat turėtų būti atsižvelgta į IDABC programos vertinimų išvadas, t. y. į šios programos svarbą, efektyvumą, veiksmingumą, naudingumą ir nuoseklumą. Taip pat ypač daug dėmesio turėtų būti skirta šios programos naudotojų nurodytiems poreikiams. Buvo įrodyta, kad laikantis koordinuoto požiūrio, taikant bendruosius sprendimus, priimtus ir taikomus bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, galima prisidėti prie greitesnio ir geresnės kokybės rezultatų pasiekimo ir administracinių reikalavimų įvykdymo. Veikla pagal IDA ir IDABC programas jau padėjo ir tebepadeda užtikrinti sąveikumą Europos viešojo administravimo institucijoms keičiantis elektronine informacija ir daro itin teigiamą poveikį bendrai rinkai.

               (13)

               Siekiant išvengti susiskaidymo ir užtikrinti holistinį požiūrį, nustatant ISA programos prioritetus reikėtų tinkamai atsižvelgti į Europos sąveikumo strategiją ir Europos sąveikumo sistemą.

               (14)

               Pagal ISA programą priimti ar taikomi sprendimai turėtų būti pagrįsti paklausa ir, kiek įmanoma, sudaryti nuoseklios paslaugų, kuriomis lengvinamas Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumas ir užtikrinamas, lengvinamas tarpvalstybinis ir tarpsektorinis sąveikumas ar jam sudaromos sąlygos, ekosistemos dalį.

               (15)

               ISA programa turėtų užtikrinti, kad sukurtos bendrosios sistemos, paslaugos ir priemonės, kuriomis skatinamas tarpvalstybinis ir tarpsektorinis Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumas, ir padėti sektoriams vertinant su IRT susijusius Bendrijos teisės aktų aspektus bei planuojant atitinkamų sprendimų įgyvendinimą.

               (16)

               Bendrosios sistemos turėtų aprėpti, inter alia, bendrąsias specifikacijas, gaires ir metodikas bei strategijas. Šios sistemos turėtų atitikti šiuo metu galiojančiuose Bendrijos teisės aktuose nustatytus reikalavimus.

               (17)

               Užtikrindama esamų pagal IDA ir IDABC programas ir kitas panašias iniciatyvas bendrųjų paslaugų teikimą ir tobulinimą, ISA programa turėtų padėti kurti, įgyvendinti, teikti ir tobulinti naujas bendrąsias paslaugas atsižvelgiant į naujus poreikius ir reikalavimus.

               (18)

               Atsižvelgiant į vietos ir regionų administravimo institucijų užduotį užtikrinti veiksmingą Europos viešojo administravimo institucijų veiklą ir jų sąveikumą, numatant sprendimus svarbu atsižvelgti į vietos ir regionų administravimo institucijų poreikius.

               (19)

               Užtikrinant esamų pagal IDA ir IDABC programas ir kitas panašias iniciatyvas sukurtų bendrųjų pakartotinai naudotinų priemonių tobulinimą, ISA programa turėtų padėti kurti, teikti ir tobulinti naujas pakartotinai naudotinas bendrąsias priemones atsižvelgiant į naujus poreikius ar reikalavimus, įskaitant nustatytąsias vertinant su IRT susijusius Bendrijos teisės aktų aspektus.

               (20)

               Kuriant, tobulinant ar naudojant bendruosius sprendimus, pagal ISA programą, prireikus, reikėtų remtis ar papildomai naudotis patirtimi ir sprendimais bei keistis pažangiąją patirtimi ir ją skatinti. Todėl turėtų būti skatinamas suderinamumas pagal Europos sąveikumo sistemą ir atviri standartai bei specifikacijos.

               (21)

               Pagal ISA programą priimti ar taikomi sprendimai turėtų būti pagrįsti technologinio neutralumo ir pritaikomumo principais siekiant taip pat užtikrinti, kad piliečiai, įmonės ir administravimo institucijos galėtų laisvai pasirinkti norimą technologiją.

               (22)

               Vykdant veiklą pagal ISA programą reikėtų vadovautis asmens duomenų saugumo, privatumo ir apsaugos principais.

               (23)

               Nors reikėtų skatinti visas valstybes nares dalyvauti veikloje pagal ISA programą, turėtų būti skatinama kelių valstybių narių inicijuota veikla. Tokioje veikloje nedalyvaujančias valstybes nares reikėtų skatinti prisijungti vėliau.

               (24)

               ISA programa turėtų padėti įgyvendinti visas po i2010 iniciatyvos vyksiančias iniciatyvas ir, siekiant išvengti dvigubo darbo, reikėtų atsižvelgti į kitas Bendrijos programas IRT srityje, ypač į Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos IRT politikos paramos programą (2007–2013 m.), numatytą 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (8).

               (25)

               Įrodyta, kad sąveikumas su privačiuoju sektoriumi ir kitais subjektais yra veiksmingas ir turi pridėtinės vertės. Todėl reikėtų siekti sinergijos su šiomis suinteresuotosiomis šalimis, kad prireikus prioritetas būtų teikiamas rinkoje esantiems ir joje įsitvirtinusiems sprendimams. Tokiomis aplinkybėmis siekiant sąveikumo su šiomis suinteresuotomis šalimis, turėtų būti tęsiama dabartinė konferencijų, seminarų ir kitų susitikimų rengimo veikla. Turėtų būti dar labiau skatinama naudoti elektronines platformas. Taip pat turėtų būti naudojamos bet kokios kitos tinkamos priemonės, skirtos ryšiams su šiomis suinteresuotomis šalimis palaikyti.

               (26)

               ISA programa turėtų būti įgyvendinama pagal Bendrijos viešųjų pirkimų taisykles.

               (27)

               Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9).

               (28)

               ISA programą reikėtų nuolat stebėti ir vertinti, kad ją būtų galima koreguoti.

               (29)

               Reikėtų skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, ir šiuo požiūriu Europos ekonominės erdvės valstybėms ir valstybėms kandidatėms taip pat turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti ISA programoje. Taip pat reikėtų skatinti bendradarbiavimą su kitomis trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ar institucijomis, ypač įgyvendinant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės ir Rytų partnerystės programas, ir su kaimyninėmis valstybėmis, ypač Vakarų Balkanų ir Juodosios jūros regiono valstybėmis.

               (30)

               Siekiant palengvinti valstybių kandidačių dalyvavimą ISA programoje taip pat turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti pasirengimo narystei lėšas ir galimybė struktūriniams fondams ir naudotojams bendrai finansuoti bendrųjų sistemų ir bendrųjų priemonių, sukurtų ar patobulintų vykdant ISA programą, naudojimą.

               (31)

               Siekiant užtikrinti patikimą Bendrijos finansinių išteklių valdymą ir išvengti nereikalingo įrangos platinimo, pakartotinių tyrimų ir skirtingų požiūrių, turėtų būti įmanoma naudoti pagal ISA programą priimtus ar taikomus sprendimus ne Bendrijos iniciatyvose, su sąlyga, kad dėl to nekyla išlaidų Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ir nepažeidžiamas pagrindinis sprendimų naudojimo Bendrijoje tikslas.

               (32)

               Šiuo sprendimu daugiametei programai nustatomas finansinis paketas, kuris biudžeto valdymo institucijai kasmetinės biudžeto rengimo procedūros metu yra svarbiausias orientacinis dydis, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (10) 37 punkte. Šis paketas taip pat turėtų padengti išlaidas, susijusias su parengiamosiomis, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo priemonėmis, kurios tiesiogiai reikalingos programai valdyti ir jos tikslams įgyvendinti, ypač tyrimams, ekspertų posėdžiams, informavimo ir skelbimo veiklai, išlaidas, susijusias su informacijos mainų ir tvarkymo IRT sistemomis ir tinklais, taip pat visas kitas techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, kurių gali patirti Komisija valdydama programą.

               (33)

               Kadangi šio sprendimo tikslo, t. y. palengvinti veiksmingą ir efektyvų elektroninį Europos viešojo administravimo institucijų tarpvalstybinį ir tarpsektorinį sąveikumą, taip užtikrinant elektroninių viešųjų paslaugų teikimą įgyvendinant Bendrijos politiką ir veiklą, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Dalykas ir tikslas
   1.   Šiuo sprendimu 2010–2015 m. nustatoma Europos viešojo administravimo institucijų, įskaitant vietos ir regionų viešojo administravimo institucijas ir Bendrijos institucijas ir organus, sąveikumo sprendimų programa, kuria užtikrinami bendrieji sąveikumą skatinantys sprendimai (toliau – ISA programa).
   2.   ISA programos tikslas – skatinti Europos viešojo administravimo institucijų bendradarbiavimą remiant veiksmingą šių institucijų, įskaitant įstaigas, kurios jų vardu vykdo viešąsias funkcijas, tarpvalstybinį ir tarpsektorinį elektroninį bendravimą teikiant elektronines viešąsias paslaugas ir taip įgyvendinant Bendrijos politiką ir veiklą.
   2 straipsnis
   Sąvokų apibrėžtys
   Šiame sprendime vartojamų sąvokų apibrėžtys:
   a)   „sąveikumas“– atskirų ir skirtingų organizacijų gebėjimas bendrai veikti siekiant abiem šalims naudingų ir sutartų tikslų, įskaitant informacijos ir žinių mainus tarp organizacijų, atliekant veiklos procesus, kuriuos jos gali vykdyti, duomenų mainams naudojant tų organizacijų IRT sistemas;
   b)   „sprendimai“– bendrosios sistemos, bendrosios paslaugos ir bendrosios priemonės;
   c)   „bendrosios sistemos“– strategijos, specifikacijos, metodikos, gairės ir panašios koncepcijos bei dokumentai;
   d)   „bendrosios paslaugos“– bendro pobūdžio veiklos taikomosios programos ir infrastruktūra, atitinkančios bendruosius naudotojų reikalavimus įvairiose politikos srityse;
   e)   „bendrosios priemonės“– referencinės platformos, bendros ir bendradarbiavimo platformos bei panašios sudedamosios dalys, atitinkančios bendruosius naudotojų reikalavimus įvairiose politikos srityse;
   f)   „veiksmai“– tyrimai, projektai ir papildomos priemonės;
   g)   „papildomos priemonės“– strateginės ir informavimo priemonės, priemonės ISA programos valdymui remti, su dalijimusi patirtimi, keitimusi pažangiąją praktika ir jos skatinimu susijusios priemonės.
   3 straipsnis
   Veikla
   Pagal ISA programą remiama ir skatinama:

               a)

               kurti ir tobulinti bendrąsias sistemas remiant tarpvalstybinį ir tarpsektorinį sąveikumą;

               b)

               vertinti siūlomų ar priimtų Bendrijos teisės aktų poveikį IRT aspektu ir planuoti IRT sistemų diegimą remiant tų teisės aktų įgyvendinimą;

               c)

               teikti ir tobulinti esamas bendrąsias paslaugas ir kurti, įgyvendinti, teikti ir tobulinti naujas bendrąsias paslaugas, įskaitant pagrindinių viešojo rakto infrastruktūrų sąveikumą (PKI);

               d)

               tobulinti esamas pakartotinai naudotinas bendrąsias priemones ir kurti, teikti bei tobulinti naujas pakartotinai naudotinas bendrąsias priemones.

         4 straipsnis
   Bendrieji principai
   Pagal ISA programą pradėti ar tęsiami veiksmai grindžiami šiais principais:

               a)

               technologinio neutralumo ir pritaikomumo;

               b)

               atvirumo;

               c)

               pakartotinio panaudojimo;

               d)

               asmens duomenų privatumo ir apsaugos; ir

               e)

               saugumo.

         5 straipsnis
   Veiksmai
   1.   Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Bendrija įgyvendina pagal 9 straipsnį parengtoje tęstinėje darbo programoje nurodytus veiksmus pagal 8 straipsnyje nustatytas įgyvendinimo taisykles. Šiuos veiksmus įgyvendina Komisija.
   2.   Tyrimas vykdomas vienu etapu ir baigiamas parengiant galutinę ataskaitą.
   3.   Projektą, prireikus, sudaro trys etapai:

               a)

               pradinis etapas, kuris baigiamas sudarant projekto aprašą;

               b)

               vykdymo etapas, kuriam pasibaigus rengiama vykdymo ataskaita; ir

               c)

               naudojimo etapas, prasidedantis tuomet, kai sprendimą galima naudoti.

         Atitinkami projekto etapai nustatomi įtraukiant veiksmą į tęstinę darbo programą.
   4.   Įgyvendinant ISA programą naudojamos papildomos priemonės.
   6 straipsnis
   Projekto aprašas ir vykdymo ataskaita
   1.   Projekto apraše nurodoma:

               a)

               taikymo sritis, tikslai ir problema ar galimybė, įskaitant tikėtinus naudos gavėjus ir naudą bei šios naudos vertinimo kiekybinius ir kokybinius rodiklius;

               b)

               metodas, įskaitant projekto organizacinius aspektus, pvz., etapus, rezultatus ir tikslus bei daugiakalbio bendravimo priemones;

               c)

               suinteresuotos šalys ir naudotojai bei su projektu susijusi valdymo struktūra;

               d)

               išsami informacija apie sprendimą, įskaitant jo atitiktį kitiems sprendimams ir priklausomumą nuo kitų sprendimų, planuojamų išlaidų paskirstymą, terminus ir reikalavimus, bei bendrųjų įgyvendinimo išlaidų sąmatą kartu su, jei jų yra, metinėmis veiklos išlaidomis;

               e)

               sprendimo savybės; ir

               f)

               apribojimai, įskaitant saugumo ir duomenų apsaugos reikalavimus.

         2.   Vykdymo ataskaitoje nurodoma:

               a)

               taikymo sritis, tikslai ir problema ar galimybė pagal projekto aprašą;

               b)

               projekto veiksmingumas, įskaitant pasiekimų, patirtų išlaidų, faktinių terminų ir reikalavimų vertinimas pagal projekto aprašą, tikėtina investicijų grąža ir bendrosios įgyvendinimo išlaidos kartu su metinėmis veiklos išlaidomis;

               c)

               organizaciniai aspektai, įskaitant taikomos valdymo struktūros tinkamumą ir, prireikus, rekomendacijos dėl valdymo struktūros po įgyvendinimo;

               d)

               prireikus, siūlomas sprendimo įgyvendinimo planas iki naudojimo etapo ir aptarnavimo lygio rodikliai; ir

               e)

               galutinis naudotojas ir turima techninės pagalbos medžiaga.

         7 straipsnis
   Sprendimai
   1.   Bendrosios struktūros parengiamos ir išsaugomos atliekant tyrimus.
   Tyrimas taip pat yra priemonė įvertinti siūlomų ar priimtų Bendrijos teisės aktų poveikį IRT aspektu ir planuoti sprendimų diegimą remiant tų teisės aktų įgyvendinimą.
   2.   Tyrimai skelbiami ir, kaip reikalingų būsimų teisės aktų pakeitimų pagrindas, persiunčiami atsakingiems Europos Parlamento komitetams siekiant užtikrinti Europos viešojo administravimo institucijų naudojamų IRT sistemų sąveikumą.
   3.   Bendrosios priemonės priimamos ir išsaugomos vykdant projektus. Projektai taip pat yra priemonė bendrosioms paslaugoms kurti, įgyvendinti, teikti ir išsaugoti.
   8 straipsnis
   Įgyvendinimo taisyklės
   1.   Įgyvendinant ISA programą reikia tinkamai atsižvelgti į Europos sąveikumo strategiją ir Europos sąveikumo sistemą.
   2.   Skatinama, kad tyrime ar projekte dalyvautų kuo daugiau valstybių narių. Galimybė įsitraukti į tyrimus ir projektus suteikiama bet kuriame etape, o šiuose tyrimuose ir projektuose nedalyvaujančios valstybės narės skatinamos prisijungti ir vėlesniame etape.
   3.   Siekiant užtikrinti nacionalinių ir Bendrijos sistemų sąveikumą, nustatomos bendrosios sistemos, bendrosios paslaugos ir bendrosios priemonės, grindžiamos galiojančiais Europos standartais ar viešai prieinamomis arba atviromis informacijos mainų ir paslaugų integravimo specifikacijomis.
   4.   Kuriant ar tobulinant sprendimus, prireikus, remiamasi ar papildomai dalijamasi jau turima patirtimi, pažangiąją patirtimi bei skatinama ja naudotis.
   5.   Siekiant išvengti sprendimų dubliavimo ir paspartinti jų kūrimą, prireikus, atsižvelgiama į rezultatus, pasiektus pagal kitas tos pačios srities Bendrijos ir valstybių narių iniciatyvas.
   Kad sinergija būtų didžiausia ir kad būtų dedamos bendros pastangos, prireikus, veiksmai koordinuojami su kitomis Bendrijos iniciatyvomis šioje srityje.
   6.   Veiksmus pradeda, tokių veiksmų etapus nustato bei projekto aprašą ir vykdymo ataskaitas rengia ir prižiūri Komisija, įgyvendindama pagal 9 straipsnį parengtą tęstinę darbo programą.
   9 straipsnis
   Tęstinė darbo programa
   1.   Komisija parengia tęstinę darbo programą veiksmams šio sprendimo taikymo metu įgyvendinti.
   2.   Komisija tvirtina tęstinę darbo programą ir bent kartą per metus – bet kokius jos pakeitimus.
   3.   Nedarant poveikio 10 straipsnio 4 dalies taikymui, 12 straipsnio 2 dalyje nurodyta valdymo procedūra taikoma Komisijai tvirtinant tęstinę darbo programą ir bet kokius jos pakeitimus.
   4.   Kiekvieno veiksmo tęstinę darbo programą, prireikus, sudaro:

               a)

               taikymo srities, tikslų, problemos ar galimybės, tikėtinų naudos gavėjų ir naudos, taip pat organizacinių ir techninių aspektų aprašymas;

               b)

               tikėtinų išlaidų paskirstymas ir, prireikus, siektini tikslai.

         5.   Projektas gali būti įtrauktas į tęstinę darbo programą bet kuriame jo etape.
   10 straipsnis
   Biudžeto nuostatos
   1.   Lėšos skiriamos remiantis tuo, ar pasiekti šie specifiniai tikslai:

               a)

               pradedant tyrimą, papildomą priemonę arba pradinį projekto etapą – veiksmų įtraukimas į tęstinę darbo programą;

               b)

               pradedant projekto vykdymo etapą – projekto aprašas;

               c)

               pradedant paskesnį projekto naudojimo etapą – vykdymo ataskaita.

         2.   Vykdymo ir naudojimo etapų tikslai, jei jie yra, apibrėžiami tęstinėje darbo programoje.
   3.   Jei projektas įtrauktas į tęstinę darbo programą vykdymo ar naudojimo etape, lėšos skiriamos šį projektą įtraukus į tęstinę darbo programą.
   4.   Tęstinės darbo programos pakeitimai, susiję su daugiau kaip 400 000 EUR biudžeto asignavimais vienam veiksmui, tvirtinami taikant 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą valdymo procedūrą.
   5.   ISA programa įgyvendinama laikantis Bendrijos viešųjų pirkimų taisyklių.
   11 straipsnis
   Bendrijos finansinis įnašas
   1.   Bendrųjų sistemų ir bendrųjų priemonių kūrimas ir tobulinimas visiškai finansuojamas pagal ISA programą. Šių sistemų ir priemonių naudojimą finansuoja naudotojai.
   2.   Bendrųjų paslaugų kūrimas, įgyvendinimas ir tobulinimas visiškai finansuojamas pagal ISA programą. Šių paslaugų teikimas visiškai finansuojamas pagal ISA programą tiek, kiek jų naudojimas gali būti naudingas Bendrijos interesams. Kitais atvejais šių paslaugų naudojimą, įskaitant jų decentralizuotą taikymą, finansuoja naudotojai.
   3.   Papildomos priemonės visiškai finansuojamos pagal ISA programą.
   12 straipsnis
   Komitetas
   1.   Komisijai padeda Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumo sprendimų komitetas (toliau – ISA komitetas).
   2.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
   3.   Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai.
   13 straipsnis
   Stebėsena ir vertinimas
   1.   Komisija nuolat stebi ISA programos įgyvendinimą. Ji nagrinėja sinergiją su papildomomis Bendrijos programomis.
   Komisija kasmet teikia ataskaitą ISA komitetui apie ISA programos įgyvendinimą.
   2.   Sprendimai peržiūrimi kas dvejus metus.
   3.   Atliekamas tarpinis ir galutinis ISA programos vertinimas, apie kurio rezultatus Europos Parlamentui ir Tarybai pranešama atitinkamai iki 2012 m. gruodžio 31 d. ir 2015 m. gruodžio 31 d. Tokiomis aplinkybėmis atsakingas Europos Parlamento komitetas gali kreiptis į Komisiją su prašymu pateikti vertinimo rezultatus ir atsakyti į minėto komiteto narių klausimus.
   Vertinant atsižvelgiama į tokius klausimus, kaip ISA programų veiksmų aktualumas, veiksmingumas, naudingumas, tvarumas ir nuoseklumas bei įvertinami veiklos rezultatai atsižvelgiant į ISA programos ir tęstinės darbo programos tikslą. Vykdant galutinį vertinimą taip pat nagrinėjama, kaip ISA programa pasiektas jai numatytas tikslas.
   Vertinant taip pat nagrinėjama veiksmų nauda Bendrijai skatinant bendrąją politiką, nustatomos galimos patobulinti sritys ir nagrinėjami ryšiai su kitomis Bendrijos iniciatyvomis tarpvalstybinio ir tarpsektorinio sąveikumo srityje.
   14 straipsnis
   Bendradarbiavimas su suinteresuotosiomis šalimis
   Komisija telkia atitinkamas suinteresuotąsias šalis, kurios tarpusavyje ir su Komisija keičiasi nuomonėmis su ISA programos vykdymu susijusiais klausimais. Šiuo tikslu Komisija rengia konferencijas, seminarus ir kitus susitikimus. Komisija taip pat naudojasi interaktyviomis elektroninėmis platformomis bei gali naudotis kitomis bendravimo priemonėmis, kurias ji laiko tinkamomis.
   15 straipsnis
   Tarptautinis bendradarbiavimas
   1.   ISA programoje gali dalyvauti Europos ekonominės erdvės valstybės ir valstybės kandidatės pagal jų atitinkamus susitarimus su Bendrija.
   2.   Skatinamas bendradarbiavimas su kitomis trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ar institucijomis, ypač pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės ir Rytų partnerystės programas, ir su kaimyninėmis valstybėmis, ypač Vakarų Balkanų ir Juodosios jūros regiono valstybėmis. Su šia veikla susijusios išlaidos pagal ISA programą nefinansuojamos.
   3.   Remiantis ISA programa prireikus skatinamas pakartotinis jos sprendimų naudojimas trečiosiose valstybėse.
   16 straipsnis
   Ne Bendrijos iniciatyvos
   Nedarant įtakos Bendrijos politikai kitose srityse, pagal ISA programą priimtus ar taikomus sprendimus galima naudoti pagal ne Bendrijos iniciatyvas, su sąlyga, kad dėl to Europos Sąjungos bendrajam biudžetui nesusidaro papildomų išlaidų ir nepažeidžiamas pagrindinis sprendimo naudojimo Bendrijoje tikslas.
   17 straipsnis
   Finansinės nuostatos
   1.   Finansinis paketas Bendrijos veiksmams pagal šį sprendimą įgyvendinti laikotarpiu nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d. yra 164 100 000 EUR, iš jų 103 500 000 skiriama laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.
   Laikotarpiui po 2013 m. gruodžio 31 d. skirta suma laikoma patvirtinta, jei ji atitinka 2014 m. prasidedančiam laikotarpiui galiosiančią finansinę programą.
   2.   Metinius asignavimus, neviršydama finansinės programos ribų, tvirtina biudžeto valdymo institucija.
   18 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d.

      Priimta Strasbūre 2009 m. rugsėjo 16 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BUZEK

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. MALMSTRÖM

      (1)  2009 m. vasario 25 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  OL C 200, 2009 8 25, p. 58..

      (3)  2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2009 m. liepos 27 d. Tarybos sprendimas.

      (4)  OL C 291 E, 2006 11 30, p. 133.

      (5)  OL L 144, 2004 4 30, p. 62 (Sprendimas yra OL L 181, 2004 5 18, p. 25).

      (6)  OL L 203, 1999 8 3, p. 1.

      (7)  OL L 203, 1999 8 3, p. 9.

      (8)  OL L 310, 2006 11 9, p. 15.

      (9)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

      (10)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.


23.12.2016

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  C 482/169

            P7_TA(2014)0035
      Darbo tvarkos taisyklių nuostatų dėl Parlamento narių imuniteto atšaukimo ir jo gynimo dalinis keitimas
      2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių dėl Parlamento narių imuniteto gynimo ir jo atšaukimo dalinio keitimo (2013/2031(REG))
      (2016/C 482/28)

         Europos Parlamentas,

                  —

                  atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pirmininko 2012 m. lapkričio 9 d. laišką,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius,

                  —

                  atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7-0012/2014),

                  1.

                  nusprendžia padaryti toliau pateiktą Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą;

                  2.

                  primena, kad šis pakeitimas įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną;

                  3.

                  paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

         Pakeitimas 1

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         5 straipsnio 1 a dalis (nauja)

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        1a.

                        Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija.

         Pakeitimas 2

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         6 straipsnio 1 dalis

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                  1.   Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais,
                        pirmiausia siekia išlikti
                      principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir
                        užtikrinti
                      Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas.

                  1.   Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais,
                        išlieka
                      principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir
                        užtikrina
                      Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas.
                        Bet koks prašymas atšaukti imunitetą vertinamas vadovaujantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 7, 8 ir 9 straipsniais bei šiame straipsnyje nurodytais principais.

         Pakeitimas 3

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         6 straipsnio 2 dalis

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        2.

                        Kiekvienas valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos Parlamento pirmininkui pateiktas prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą yra paskelbiamas plenarinio posėdžio metu ir perduodamas atsakingam komitetui.

                        Išbraukta.

         Pakeitimas 4

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         6 straipsnio 3 dalis

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        3.

                        Kiekvienas Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario Parlamento pirmininkui atsiųstas prašymas ginti imunitetą ir privilegijas yra paskelbiamas plenarinio posėdžio metu ir perduodamas atsakingam komitetui.

                        Išbraukta.

         Pakeitimas 5

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         6 straipsnio 4 dalis

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        4.

                        Tuo atveju, kai Parlamento narys yra sulaikomas ar apribojama jo judėjimo laisvė pažeidžiant privilegijas ir imunitetus, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir pranešėju, nedelsdamas gali imtis iniciatyvos patvirtinti atitinkamo Parlamento nario privilegijas ir imunitetus. Apie tokią iniciatyvą Parlamento pirmininkas praneša komitetui ir informuoja Parlamentą.

                        Išbraukta.

         Pakeitimas 6

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         6 straipsnio 4 a dalis (nauja)

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        4a.

                        Kai Parlamento nariai šaukiami kaip liudytojai ar ekspertai, nebūtina prašyti atšaukti Parlamento nario imuniteto, jei:

                              —

                                    jie neprivalės atvykti tą dieną ar tuo metu, kai tai trukdo jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigas ar kitaip apsunkina tų pareigų vykdymą, arba jei jie galės pateikti rašytinį ar kitos formos pareiškimą, kas netrukdytų jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigų, ir

                              —

                                    jie neprivalo liudyti dėl einant Parlamento nario pareigas konfidencialiai gautos informacijos, kurios, jų manymu, nedera atskleisti.

         Pakeitimas 7

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         6 a straipsnis (naujas)

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        6a straipsnis

                        Privilegijų ir imuniteto gynimas

                        1.

                        Tais atvejais, kai įtariama, kad valstybės narės valdžios institucijos yra pažeidusios Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario privilegijas ir imunitetus, pagal 7 straipsnio - 1 dalį gali būti kreipiamasi su prašymu, kad Parlamentas priimtų sprendimą dėl to, ar tos privilegijos ir imunitetai tikrai buvo pažeisti.

                        2.

                        Ypač toks prašymas ginti privilegijas ir imunitetus gali būti pateiktas tais atvejais, kai manoma, jog susiklostė tokios aplinkybės, kuriomis laisvam Parlamento narių, vykstančių į Parlamento posėdžių vietą bei grįžtantiems iš jos, judėjimui taikomi administraciniai ar kitokie apribojimai arba einant pareigas pareiškiama nuomonė ar balsuojama, arba tokios aplinkybės gali būti priskirtos Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnio taikymo sričiai.

                        3.

                        Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus nepriimtinas, jei jau buvo gautas su tais pačiais procesiniais veiksmais susijęs prašymas dėl to Parlamento nario imuniteto atšaukimo ar jo gynimo – nesvarbu, ar tuo metu buvo priimtas sprendimas.

                        4.

                        Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus toliau nesvarstomas, jei gautas su tais pačiais procesiniais veiksmais susijęs prašymas atšaukti to Parlamento nario imunitetą.

                        5.

                        Tais atvejais, kai buvo priimtas sprendimas neginti Parlamento nario privilegijų ir imunitetų, Parlamento narys gali pateikti prašymą dėl šio sprendimo persvarstymo ir pridėti naujų įrodymų. Prašymas persvarstyti nepriimtinas, jei sprendimas buvo apskųstas pradėjus procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnį arba jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pateikti nauji įrodymai nepakankamai pagrįsti, kad būtų galima leisti prašymą persvarstyti.

         Pakeitimas 8

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         6 b straipsnis (naujas)

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        6b straipsnis

                        Skubūs Parlamento pirmininko veiksmai siekiant patvirtinti imunitetą

                        1.

                        Tuo atveju, kai Parlamento narys sulaikomas ar jo judėjimo laisvė apribojama, kaip manoma, pažeidžiant jo privilegijas ir imunitetus, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir pranešėju, gali skubos tvarka imtis iniciatyvos, kad patvirtintų atitinkamo Parlamento nario privilegijas ir imunitetus. Apie tokią iniciatyvą Parlamento pirmininkas praneša komitetui ir informuoja Parlamentą.

                        2.

                        Parlamento pirmininkui pasinaudojus pagal 1 dalį jam suteiktais įgaliojimais, komitetas kitame savo posėdyje atsižvelgia į Parlamento pirmininko iniciatyvą. Jei komitetas mano esant reikalinga, jis gali parengti pranešimą ir pateikti jį Parlamentui.

         Pakeitimas 9

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         7 straipsnio - 1 dalis (nauja)

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        -1.

                        Bet koks prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą, kurį Parlamento pirmininkui pateikia valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, arba Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario prašymas apginti privilegijas ir imunitetus paskelbiamas per plenarinį posėdį ir perduodamas atsakingam komitetui.

         Pakeitimas 10

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         7 straipsnio 1 dalis

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                  1.   Prašymus atšaukti imunitetą ar prašymus ginti
                        imunitetą ir
                      privilegijas
                        atsakingas
                      komitetas nagrinėja nedelsdamas
                        ir ta pačia tvarka, kuria jie buvo pateikti
                     .

                  1.   Prašymus atšaukti imunitetą ar prašymus ginti privilegijas
                        ir imunitetus
                      komitetas nagrinėja nedelsdamas
                        , tačiau atsižvelgdamas į jų santykinį sudėtingumą
                     .

         Pakeitimas 11

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         7 straipsnio 3 dalis

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                  3.   Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos suteikti jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar ginamas.
                        Atitinkamam Parlamento nariui suteikiama galimybė duoti paaiškinimus. Jis gali pateikti dokumentus ir kitus rašytinius įrodymus, kuriuos mano esant svarbius.

                  3.   Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos suteikti jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar
                        privilegijos ir imunitetai turėtų būti ginami.

         Pakeitimas 12

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         7 straipsnio 3 a dalis (nauja)

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        3a.

                        Atitinkamam Parlamento nariui suteikiama galimybė pasiaiškinti. Jis gali pateikti dokumentus ir kitus rašytinius įrodymus, kuriuos mano esant svarbius, ir jam gali atstovauti kitas Parlamento narys.

                        Parlamento narys nedalyvauja diskusijose dėl prašymo atšaukti arba ginti jo imunitetą, išskyrus patį jo paaiškinimo klausymą.

                        Komiteto pirmininkas pakviečia Parlamento narį, kurio paaiškinimą ketinama išklausyti, ir nurodo datą ir laiką. Parlamento narys gali atsisakyti teisės būti išklausytam.

                        Parlamento nariui neatvykus į klausymą, į kurį jis buvo pakviestas, manoma, kad jis atsisakė teisės būti išklausytam, nebent jis paprašytų leisti neatvykti į konkrečią dieną ir konkrečiu laiku pasiūlytą klausymą ir nurodytų priežastis. Komiteto pirmininkas, atsižvelgdamas į pateiktas priežastis, nusprendžia, ar toks prašymas leisti neatvykti priimtinas. Šis sprendimas neskundžiamas.

                        Komiteto pirmininkui prašymą leisti neatvykti patenkinus, jis pakviečia Parlamento narį atvykti į klausymą kitą dieną ir kitu laiku. Parlamento nariui neatsiliepus į antrą kvietimą atvykti į klausymą, procedūra tęsiama neišklausius Parlamento nario paaiškinimo. Tuomet nebegali būti tenkinami jokie kiti prašymai leisti neatvykti ar pateikti paaiškinimą.

         Pakeitimas 13

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         7 straipsnio 5 dalis

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        5.

                        Kai Parlamento narys privalo dalyvauti teisme kaip liudininkas ar ekspertas, nebūtina prašyti atšaukti Parlamento nario imunitetą, jei:

                        Išbraukta.

                              —

                                    jis neprivalo dalyvauti teisme tą dieną ar tuo metu, kai tai trukdytų ar kitaip apsunkintų jo parlamentinės veiklos vykdymą, arba jei jis gali pateikti raštišką ar kitokio pobūdžio pareiškimą, kas netrukdytų jam vykdyti savo parlamentinių pareigų;

                              —

                                    jis neprivalo liudyti dėl įgaliojimų vykdymo metu konfidencialiai gautos informacijos, kurios, jo manymu, nedera atskleisti.

         Pakeitimas 14

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         7 straipsnio 6 dalis

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        6.

                        Prašymo ginti privilegijas ir imunitetą atveju komitetas nustato, ar susidariusios aplinkybės yra administracinio pobūdžio ar kitokie Parlamento narių, vykstančių į posėdžių vietą ir iš jos, laisvą judėjimą ribojantys suvaržymai, ar su nuomonės pareiškimu ar balsavimu vykdant įgaliojimus susiję apribojimai, ar aplinkybės gali būti priskirtos Protokolo dėl privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje numatytiems atvejams, nepriklausantiems nacionalinės teisės sričiai, ir pateikia atitinkamai institucijai pasiūlymą padaryti reikiamas išvadas.

                        Išbraukta.

         Pakeitimas 15

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         7 straipsnio 10 dalis

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        10.

                        Kai Parlamento pirmininkas naudojasi 6 straipsnio 4 dalies jam suteiktais įgaliojimais, atsakingas komitetas atsižvelgia į Parlamento pirmininko iniciatyvas kito savo posėdžio metu. Jei mano esant reikalinga, komitetas gali pateikti Parlamentui pranešimą.

                        Išbraukta.

         Pakeitimas 16

         Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

         7 straipsnio 12 a dalis (nauja)

                     Dabartinis tekstas

                     Pakeitimas

                        12a.

                        Komitetas nustato šio straipsnio taikymo principus.


title: 2012/694/ES: 2012 m. lapkričio 7 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Liuksemburgui atstovaujantis narys

text:
9.11.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 310/50

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. lapkričio 7 d.
   kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Liuksemburgui atstovaujantis narys
   (2012/694/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 302 straipsnį,
   atsižvelgdama į Liuksemburgo Vyriausybės pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1);

               (2)

               pasibaigus Christian ZEYEN kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. rugsėjo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariu skiriamas Christophe ZEEB, Conseiller à la Chambre de Commerce du Luxembourg.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 7 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OL L 251, 2010 9 25, p. 8.


title: 2013/514/ES: 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Italijos paraiška „EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili“ )

text:
22.10.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 280/24

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
   2013 m. spalio 9 d.
   dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Italijos paraiška „EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili“)
   (2013/514/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,
   atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

               (2)

               2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti EGF lėšas, neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR ribos;

               (3)

               2012 m. lapkričio 5 d. Italija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo iš įmonės „De Tomaso Automobili S.p.A.“ ir iki 2013 m. kovo 5 d. ją papildė išsamesne informacija. Ši paraiška atitinka finansinės paramos sumai nustatyti taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo mobilizuoti 2 594 672 EUR sumą;

               (4)

               todėl EGF lėšos turėtų būti mobilizuotos finansinei paramai pagal Italijos pateiktą paraišką suteikti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   2013 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 2 594 672 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre 2013 m. spalio 9 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         M. SCHULZ

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.


title: 2011/12/ES: 2011 m. sausio 12 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/134/EB, kuriuo įsteigiama Europos mokslinių tyrimų taryba

text:
13.1.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 9/5

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2011 m. sausio 12 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/134/EB, kuriuo įsteigiama Europos mokslinių tyrimų taryba
   (2011/12/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (1), visų pirma į jo 2 ir 3 straipsnius,
   atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimą 2006/972/EB dėl specialiosios programos „Idėjos“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (2), visų pirma į jo 4 straipsnio 2 ir 3 dalis,
   kadangi:

               (1)

               Europos mokslinių tyrimų taryba (toliau – EMTT) buvo įsteigta Komisijos sprendimu 2007/134/EB (3).

               (2)

               Pagal specialiąją programą „Idėjos“, visapusiškai dalyvaujant Mokslo tarybai, buvo atlikta nepriklausoma EMTT struktūrų ir mechanizmų peržiūra pagal mokslinės kompetencijos, savarankiškumo, veiksmingumo ir skaidrumo kriterijus. Peržiūros komisija pasiūlė keletą pakeitimų, kuriais būtų užtikrinta veiksmingesnė Europos mokslinių tyrimų taryba ir nuoseklus EMTT veiklos pristatymas suinteresuotosioms šalims.

               (3)

               Remiantis peržiūra ir siekiant visiškai tvarios EMTT, Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos mokslinių tyrimų taryba – siekiama pasaulinio lygio kompetencijos“ (4) išdėstyti antrojo EMTT plėtojimo etapo tikslai. Komunikate nurodyta keletas konkrečių veiksmų EMTT veiklai gerinti ir efektyviam bei veiksmingam specialiosios programos „Idėjos“ įgyvendinimui užtikrinti.

               (4)

               Pagal minėtą komunikatą būtina užtikrinti bendrą aiškią ir skaidrią viziją ir itin glaudų EMTT strategijos ir jos įgyvendinimo ryšį, atsižvelgiant tiek į Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos (EMTTVĮ), įsteigtos Komisijos sprendimu 2008/37/EB (5), tiek į Mokslo tarybos veiklą, taip pat plėtoti ir įgyvendinti nuoseklią ir integruotą ryšių palaikymo strategiją.

               (5)

               Siekiant pripažinti Mokslo tarybos narių, ypač jos pirmininko ir pirmininko pavaduotojų, asmeninį indėlį, už dalyvavimą Mokslo tarybos plenariniuose posėdžiuose tinkama skirti honorarą. Honoraro dydis turėtų būti nustatomas pagal jų pareigas, atsižvelgiant į panašiuose organuose ir valstybėse narėse taikomas panašias nuostatas. Taip pat tinkama skirti finansavimą nuolatiniam Atrankos komitetui, kuris vykdys būsimos Mokslo tarybos narių atranką.

               (6)

               Būtina toliau taikyti tvarką, pagal kurią Mokslo tarybos pirmininkui ir pirmininko pavaduotojams teikiama vietinė parama pagal Septintosios bendrosios programos Koordinavimo ir paramos veiklos dotacijų finansavimo priemonę.

               (7)

               2011 m. vasario 11 d. baigiasi Mokslo tarybos narių steigėjų kadencija ir Mokslo tarybą reikia palaipsniui atnaujinti, kaip nurodyta Sprendimo 2007/134/EB 4 straipsnio 6 dalyje. Nepriklausomas Atrankos komitetas atrinko naujus narius, atranka vykdyta pagal Sprendimo 2007/134/EB 4 straipsnio 4 dalies nuostatas, be kita ko, pateikta ataskaita Parlamentui ir Tarybai. Komitetas rekomendavo palaipsniui atnaujinti Mokslo tarybą ir šioms rekomendacijoms pritarta.

               (8)

               Todėl Sprendimą 2007/134/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Sprendimas 2007/134/EB iš dalies keičiamas taip:

               1.

               1 straipsnis pakeičiamas taip:
               „1 straipsnis
               Steigimas
               Šiuo sprendimu įsteigiama Europos mokslinių tyrimų taryba specialiajai programai „Idėjos“ įgyvendinti; ši taryba veiklą vykdys nuo 2007 m. vasario 2 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Europos mokslinių tyrimų tarybą sudaro Mokslo taryba ir Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga, įsteigta Komisijos sprendimu 2008/37/EB (6).

               2.

               3 straipsnis papildomas 3 dalimi:
               „3.   Mokslo taryba ir Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga bendradarbiauja, siekdamos užtikrinti nuoseklų ir veiksmingą specialiosios programos „Idėjos“ įgyvendinimą ir glaudžiai suderinti EMTT veiklos mokslinius ir administracinius aspektus. Minėtas bendradarbiavimas apima nuoseklų informacijos apie EMTT veiklą teikimą, taip pat bendros interneto svetainės, kurioje teikiama informacija apie įvairius EMTT veiklos aspektus, sukūrimą.“

               3.

               4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           4 dalis pakeičiama taip:
                           „4.   Būsimus narius skiria Komisija, atsižvelgdama į I priede nustatytus veiksnius ir kriterijus, laikydamasi nepriklausomos ir skaidrios tų narių atrankos tvarkos, gavusi Mokslo tarybos pritarimą, taip pat pasitarusi su mokslo bendruomene ir pateikusi ataskaitą Europos Parlamentui bei Tarybai. Pranešimas apie būsimų narių skyrimą skelbiamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001. Todėl aukšto lygio nuolatinis Atrankos komitetas, kurį sudaro nepriklausomi ekspertai, gali būti įsteigtas kaip ekspertų, kuriems iš specialiajai programai „Idėjos“ skirto veiklos biudžeto mokamas honoraras, grupė.“

                           b)

                           9 dalis išbraukiama.

               4.

               5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           4 dalis pakeičiama taip:
                           „4.   Mokslo taryba atsiskaito Komisijai, nuolat glaudžiai bendradarbiauja su ja ir su Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomąja įstaiga ir imasi visų reikiamų priemonių minėtam bendradarbiavimui užtikrinti.“

                           b)

                           6 dalis pakeičiama taip:
                           „6.   Komisija Mokslo tarybai teikia jos veiklai reikalingą informaciją ir pagalbą, kad ji galėtų veikti savarankiškai ir nepriklausomai. Teikiant vietos administracinę arba konsultacinę paramą Mokslo tarybos pirmininkui ir pirmininko pavaduotojams, gali būti naudojama Koordinavimo ir paramos veiklos priemonė, nurodyta Sprendimo Nr. 1982/2006/EB III priede.“

                           c)

                           Straipsnis papildomas 8 dalimi:
                           „8.   Mokslo taryba gali susipažinti su Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos turimais dokumentais ir duomenimis, laikydamasi III priede nustatytos tvarkos.“

               5.

               6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:
                           „3.   Mokslo taryba patvirtina darbo tvarkos taisykles, į kurias įtraukiamos išsamios nuostatos dėl šio straipsnio 1 dalyje nurodytų rinkimų, ir elgesio kodeksas, susijęs su konfidencialumu, galimu interesų konfliktu bei asmens duomenų tvarkymu pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001.
                           4.   Mokslo taryba į plenarinius posėdžius renkasi iki penkių kartų per metus, priklausomai nuo to, kiek yra darbo. Plenarinių posėdžių protokolo santrauka skelbiama EMTT interneto svetainėje.“

                           b)

                           Straipsnis papildomas 6 dalimi:
                           „6.   Mokslo taryba iš savo narių gali sudaryti nuolatinius komitetus, darbo grupes ir kitus organus konkrečioms Mokslo tarybos užduotims atlikti.“

               6.

               8 straipsnis pakeičiamas taip:
               „8 straipsnis
               Honorarai ir posėdžių išlaidos
               1.   Mokslo tarybos nariams už jų atliekamas užduotis atlyginama honoraru, kuris mokamas už jų dalyvavimą Mokslo tarybos plenariniuose posėdžiuose. Honorarai ir kelionės bei pragyvenimo išlaidos dengiamos iš specialiajai programai „Idėjos“ skirto veiklos biudžeto. Honorarai ir susijusios įgyvendinimo taisyklės nustatyti IV priede.
               2.   Kalbant apie neplenarinius posėdžius, Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga apmoka Mokslo tarybos narių keliones ir, kai tinkama, pragyvenimo išlaidas, susijusias su jų vykdoma veikla, vadovaudamasi Komisijos taisyklėmis dėl išorės ekspertų išlaidų kompensavimo (7). Jeigu iš anksto buvo suteiktas Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos patvirtinimas, taip pat gali būti apmokėtos su minėtais kitais posėdžiais, kuriuos reikėjo surengti vykdant Mokslo tarybos veiklą, susijusios kelionės ir pragyvenimo išlaidos.

               7.

               II priedas pakeičiamas, kaip nustatyta šio Sprendimo priede.

               8.

               III ir IV priedai pridedami, kaip nustatyta šio Sprendimo priede.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 12 d.

            Komisijos vardu

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Komisijos narė

      (1)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

      (2)  OL L 400, 2006 12 30, p. 244.

      (3)  OL L 57, 2007 2 24, p. 14.

      (4)  COM(2009) 552 galutinis.

      (5)  OL L 9, 2008 1 12, p. 15.

      (6)  OL L 9, 2008 1 12, p. 15.“

      (7)  Komisijos sprendimas C(2007) 5858.“

      PRIEDAS
      „
            II PRIEDAS

               EMTT MOKSLO TARYBOS NARIAI

                        Vardas, pavardė ir institucija

                        Kadencijos pabaiga

                        Claudio BORDIGNON, San Raffaele Scientific Institute, Milan

                        2013 m. vasario 1 d.

                        Nicholas CANNY, National University of Ireland, Galway

                        2013 m. gruodžio 31 d.

                        Sierd A.P.L. CLOETINGH, Free University of Amsterdam

                        2013 m. balandžio 26 d.

                        Mathias DEWATRIPONT, Université Libre de Bruxelles

                        2013 m. vasario 1 d.

                        Tomasz DIETL, Polish Academy of Sciences

                        2013 m. gruodžio 31 d.

                        Daniel DOLEV, The Hebrew University of Jerusalem

                        2013 m. gruodžio 31 d.

                        Carlos M. DUARTE, Spanish Council for Scientific Research, Majorca

                        2013 m. balandžio 26 d.

                        Daniel ESTEVE, CEA Saclay

                        2013 m. gruodžio 31 d.

                        Pavel EXNER, Doppler Institute, Prague

                        2013 m. gruodžio 31 d.

                        Hans-Joachim FREUND, Fritz-Haber-Institute, Berlin

                        2013 m. vasario 1 d.

                        Timothy HUNT, London Research Institute

                        2013 m. gruodžio 31 d.

                        Carl-Henrik HELDIN, Ludwig Institute for Cancer Research

                        2013 m. gruodžio 31 d.

                        Norbert KROO, Hungarian Academy of Sciences

                        2013 m. vasario 1 d.

                        Maria Teresa LAGO, University of Porto

                        2013 m. vasario 1 d.

                        Henrietta L. MOORE, University of Cambridge

                        2013 m. balandžio 26 d.

                        Helga NOWOTNY, Wissenschaftszentrum, Wien

                        2013 m. gruodžio 31 d.

                        Christiane NÜSSLEIN-VOLHARD, Max-Planck-Institute for Developmental Biology, Tübingen

                        2013 m. vasario 1 d.

                        Alain PEYRAUBE, CNRS, Paris

                        2013 m. gruodžio 31 d.

                        Jens ROSTRUP-NIELSEN, Haldor Topsoe A/S

                        2013 m. vasario 1 d.

                        Mart SAARMA, University of Helsinki

                        2013 m. gruodžio 31 d.

                        Anna TRAMONTANO, University of Rome La Sapienza

                        2013 m. gruodžio 31 d.

                        Isabelle VERNOS, Centre Regulació Genómica, Barcelona

                        2013 m. gruodžio 31 d.

            III PRIEDAS

               GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU DOKUMENTAIS IR DUOMENIMIS

               Galimybė susipažinti su dokumentais ir duomenimis

                        1.

                        Kad galėtų atlikti jai patikėtas užduotis, Mokslo taryba gali paprašyti leisti susipažinti su Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos turimais dokumentais ir tvarkyti jos turimus duomenis.

                        2.

                        Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga Mokslo tarybai pateikia ne tik medžiagą, su kuria Mokslo taryba turi teisę susipažinti, laikydamasi tvarkos, susijusios su galimybe visuomenei susipažinti su dokumentais (1), bet ir dokumentus bei duomenis, reikalingus jai patikėtoms užduotims atlikti, su sąlyga, kad tai atliekama laikantis konfidencialumo, asmens duomenų saugumo bei apsaugos įsipareigojimų ir jų nepažeidžiant, kaip nustatyta Europos Sąjungos teisės nuostatomis.

                        3.

                        Mokslo tarybos nariai tokiais dokumentais ir duomenimis naudojasi tik siekdami tų tikslų ir atlikdami tas užduotis, kuriems jie skirti, ir laikosi konfidencialumo įsipareigojimo.

                        4.

                        Nustatomos tinkamos organizacinės ir techninės priemonės, kuriomis užtikrinamas galimybės susipažinti su duomenimis bei dokumentais ir jų tvarkymo saugumas ir konfidencialumas, siekiant užkirsti kelią neteisėtam duomenų ir dokumentų atskleidimui ar susipažinimui su jais, atsitiktiniam arba neteisėtam jų sunaikinimui, praradimui arba pakeitimui.

               Galimybė susipažinti su asmens duomenimis

                        5.

                        Tvarkydami asmens duomenis, Mokslo tarybos nariai, kuriems šie duomenys pateikiami, užtikrina tokį asmens duomenų apsaugos lygį, koks nustatytas Reglamento (EB) Nr. 45/2001 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB (2) nuostatomis.

                        6.

                        Mokslo tarybos nariai asmens duomenų netvarko tokiu būdu, kuris nesuderinamas su tikslais ir užduotimis, kuriems įgyvendinti tokie duomenys perduodami.

                        7.

                        Mokslo tarybos nariai tinkamai rūpinasi renkamų ir tvarkomų asmens duomenų teisėtumu, atitinkamumu, aktualumu, tikslumu, reikalingumu ir su jais susijusiu laiko ribojimu.

               Informacija

                        8.

                        Jeigu dėl priežasčių, susijusių su asmens duomenų apsauga, konfidencialumu, saugumu ar visuomenės interesais, negalima leisti susipažinti su dokumentais ir duomenimis arba asmens duomenimis, Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga Mokslo tarybai raštu paaiškina priežastis, dėl kurių negalima suteikti leidimo susipažinti su dokumentais ar duomenimis, taip pat pateikia visą su aptariamu klausimu susijusią informaciją, kurią, jos nuomone, galima pateikti pagal teisės aktų nuostatas.

            IV PRIEDAS

               EMTT Mokslo tarybos nariams už dalyvavimą Mokslo tarybos plenariniuose posėdžiuose skiriami honorarai ir susijusios jų skyrimo taisyklės

            Honorarai, kelionės ir pragyvenimo išlaidos, jeigu dalyvaujama ne daugiau kaip penkiuose plenariniuose posėdžiuose per metus, sumokami pateikus ad-hoc paskyrimo raštą, laikantis toliau nurodytų sąlygų.
            Paprastai Mokslo tarybos plenariniai posėdžiai trunka 1,5 dienos.
            Mokslo tarybos nariams, jeigu jie dalyvavo visame plenariniame posėdyje, skiriamas 2 000 EUR honoraras, jeigu ne visame posėdyje – 1 000 EUR honoraras.
            Mokslo tarybos pirmininko pavaduotojams, jeigu jie dalyvavo visame plenariniame posėdyje, skiriamas 3 500 EUR honoraras, jeigu ne visame posėdyje – 1 750 EUR honoraras.
            Mokslo tarybos pirmininkui, jeigu jis dalyvavo visame plenariniame posėdyje, skiriamas 5 000 EUR honoraras, jeigu ne visame posėdyje – 2 500 EUR honoraras.
            Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos direktorius arba jo tinkamai įgaliotas pavaduotojas leidžia atlikti mokėjimą pagal dalyvių sąrašą, kurį patvirtina Mokslo tarybos pirmininkas ir Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos direktorius arba tinkamai įgalioti juos pavaduojantys asmenys. Dalyvių sąraše nurodoma, ar narys dalyvavo visame posėdyje (dalyvavimas visame posėdyje), ar ne (dalyvavimas ne visame posėdyje).
         “

         (1)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais, OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

         (2)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.


title: 2012/496/ES: 2010 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl abipusių liberalizavimo priemonių, taikomų žemės ūkio produktams, perdirbtiems žemės ūkio produktams, žuviai ir žuvininkystės produktams, dėl 1, 2 bei 3 protokolų ir jų priedų pakeitimo ir dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, dalinio pakeitimo pasirašymo

text:
7.9.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 241/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. gruodžio 2 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl abipusių liberalizavimo priemonių, taikomų žemės ūkio produktams, perdirbtiems žemės ūkio produktams, žuviai ir žuvininkystės produktams, dėl 1, 2 bei 3 protokolų ir jų priedų pakeitimo ir dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, dalinio pakeitimo pasirašymo
   (2012/496/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2000 m. kovo 1 d. įsigaliojusio Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją (1) (toliau – Asociacijos susitarimas), 16 straipsnyje numatytas laipsniškas abipusės prekybos žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimi ir žuvininkystės produktais;

               (2)

               ES ir Maroko asociacijos taryba 2005 m. liepą priėmė Europos kaimynystės politikos veiksmų planą, nustatančio specialias nuostatas, kurių tikslas – tolesnis prekybos žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimi ir žuvininkystės produktais liberalizavimas;

               (3)

               2005 m. spalio 14 d. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis pagal Asociacijos susitarimą su Maroko Karalyste siekiant minėto tikslo;

               (4)

               2009 m. gruodžio 14 d. Komisija Sąjungos vardu baigė derybas dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais (toliau – Susitarimas) siekiant iš dalies pakeisti Asociacijos susitarimą;

               (5)

               Susitarimas turėtų būti pasirašytas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl abipusių liberalizavimo priemonių, taikomų žemės ūkio produktams, perdirbtiems žemės ūkio produktams, žuviai ir žuvininkystės produktams, dėl 1, 2 bei 3 protokolų ir jų priedų pakeitimo ir dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, dalinio pakeitimo pasirašymas patvirtinamas Sąjungos vardu, su sąlyga, kad minėtas susitarimas turi būti sudarytas (2).
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti susitarimą Sąjungos vardu, su sąlyga, kad jis turi būti sudarytas.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 2 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. WATHELET

      (1)  OL L 70, 2000 3 18, p. 2.

      (2)  Susitarimo tekstas bus paskelbtas kartu su sprendimu dėl jo sudarymo.


title: 2016 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1316, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/908/ES, nustatantis Europos Vadovų Tarybos sprendimo dėl pirmininkavimo Tarybai ir dėl pirmininkavimo Tarybos parengiamiesiems organams įgyvendinimo priemones

text:
2.8.2016

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 208/42

            TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/1316
      2016 m. liepos 26 d.
      kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/908/ES, nustatantis Europos Vadovų Tarybos sprendimo dėl pirmininkavimo Tarybai ir dėl pirmininkavimo Tarybos parengiamiesiems organams įgyvendinimo priemones
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 1 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą 2009/881/ES dėl pirmininkavimo Tarybai (1), ypač į jo 4 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  Sprendimu 2009/908/ES (2) Taryba nustatė tvarką, kurios laikydamosi Europos Sąjungos valstybės narės turėjo pirmininkauti Tarybai nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d., ir jame išdėstė, kaip pagal tą tvarką pirmininkaujančios valstybės narės suskirstytos į grupes po tris;

                  (2)

                  2013 m. liepos 1 d. Europos Sąjunga buvo išplėsta ir buvo priimta nauja valstybė narė – Kroatija;

                  (3)

                  viena valstybė narė viešai paskelbė, kad išstos iš Sąjungos, nors iš jos Vyriausybės dar nėra gautas pranešimas pagal ES sutarties 50 straipsnį. Siekiant atsižvelgti į tą aplinkybę, pirmininkavimo Tarybai tvarka turėtų būti iš dalies pakeista, nedarant poveikio tos valstybės narės teisėms ir pareigoms;

                  (4)

                  Taryba turėtų nustatyti tvarką, kurios laikydamosi valstybės narės turės pirmininkauti Tarybai artimiausioje ateityje. Ta tvarka turėtų būti nustatyta laikantis Sutartyse ir Europos Vadovų Tarybos sprendime 2009/881/ES nustatytų kriterijų. Sprendimas 2009/908/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/908/ES, nustatantis Europos Vadovų Tarybos sprendimo dėl pirmininkavimo Tarybai ir dėl pirmininkavimo Tarybos parengiamiesiems organams įgyvendinimo priemones, iš dalies keičiamas taip:

                  1.

                  1 straipsnis pakeičiamas taip:
                  „1 straipsnis
                  Tvarka, kurios laikydamosi valstybės narės pirmininkauja Tarybai nuo 2017 m. liepos 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d., ir tai, kaip pagal šią tvarką pirmininkaujančios valstybės narės yra suskirstytos į grupes po tris, išdėstyta šio sprendimo I priede.“;

                  2.

                  3 straipsnis pakeičiamas taip:
                  „3 straipsnis
                  Anksčiau nei 2029 m. gruodžio 31 d. Taryba nustato tvarką, kurios laikydamosi valstybės narės pirmininkaus Tarybai nuo 2031 m. sausio 1 d.“;

                  3.

                  Tarybos sprendimo 2009/908/ES I priedo tekstas pakeičiamas šio sprendimo priede išdėstytu tekstu.

            2 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
      Jis taikomas nuo 2017 m. liepos 1 d.
      Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

         Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 26 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            M. LAJČÁK

         (1)  OL L 315, 2009 12 2, p. 50.

         (2)  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/908/ES, nustatantis Europos Vadovų Tarybos sprendimo dėl pirmininkavimo Tarybai ir dėl pirmininkavimo Tarybos parengiamiesiems organams įgyvendinimo priemones (OL L 322, 2009 12 9, p. 28).

         PRIEDAS

               „I PRIEDAS

                  Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių lentelės projektas
                   (*)

                           Nyderlandai (**)

                           sausio–birželio mėn.

                           2016 m.

                           Slovakija (**)

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2016 m.

                           Malta (**)

                           sausio–birželio mėn.

                           2017 m.

                           Estija

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2017 m.

                           Bulgarija

                           sausio–birželio mėn.

                           2018 m.

                           Austrija

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2018 m.

                           Rumunija

                           sausio–birželio mėn.

                           2019 m.

                           Suomija

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2019 m.

                           Kroatija

                           sausio–birželio mėn.

                           2020 m.

                           Vokietija

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2020 m.

                           Portugalija

                           sausio–birželio mėn.

                           2021 m.

                           Slovėnija

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2021 m.

                           Prancūzija

                           sausio–birželio mėn.

                           2022 m.

                           Čekijos Respublika

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2022 m.

                           Švedija

                           sausio–birželio mėn.

                           2023 m.

                           Ispanija

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2023 m.

                           Belgija

                           sausio–birželio mėn.

                           2024 m.

                           Vengrija

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2024 m.

                           Lenkija

                           sausio–birželio mėn.

                           2025 m.

                           Danija

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2025 m.

                           Kipras

                           sausio–birželio mėn.

                           2026 m.

                           Airija

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2026 m.

                           Lietuva

                           sausio–birželio mėn.

                           2027 m.

                           Graikija

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2027 m.

                           Italija

                           sausio–birželio mėn.

                           2028 m.

                           Latvija

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2028 m.

                           Liuksemburgas

                           sausio–birželio mėn.

                           2029 m.

                           Nyderlandai

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2029 m.

                           Slovakija

                           sausio–birželio mėn.

                           2030 m.

                           Malta

                           liepos–gruodžio mėn.

                           2030 m.

            (*)  Nedarant poveikio Jungtinės Karalystės kaip valstybės narės teisėms ir pareigoms.

            (**)  Dabartinė trijų valstybių narių grupė šiame priede nurodyta informaciniais tikslais.“