title: 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas 2007/643/BUSP dėl Europos gynybos agentūros finansinių taisyklių bei dėl viešųjų pirkimų taisyklių ir finansinius įnašus iš Europos gynybos agentūros veiklos biudžeto reglamentuojančių taisyklių

text:
12.10.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 269/1

      TARYBOS SPRENDIMAS 2007/643/BUSP
   2007 m. rugsėjo 18 d.
   dėl Europos gynybos agentūros finansinių taisyklių bei dėl viešųjų pirkimų taisyklių ir finansinius įnašus iš Europos gynybos agentūros veiklos biudžeto reglamentuojančių taisyklių
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 2004 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2004/551/BUSP dėl Europos gynybos agentūros įsteigimo (1), ypač į jų 18 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2004 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė Sprendimą 2004/658/BUSP dėl Europos gynybos agentūros bendrajam biudžetui taikomų finansinių nuostatų (2).

               (2)

               2005 m. lapkričio 21 d. Taryba priėmė Sprendimą 2005/821/BUSP, iš dalies keičiantį Sprendimą 2004/658/BUSP (3), kuriame numatyta, kad Agentūros valdančioji taryba iki 2006 m. gruodžio 31 d. turėtų peržiūrėti arba prireikus iš dalies pakeisti šias finansines nuostatas.

               (3)

               2006 m. lapkričio 13 d. Valdančioji taryba priėmė Sprendimą 2006/09 (Cor.), kuriuo iš dalies pakeistos esamų „Agentūros bendrajam biudžetui taikomų finansinių nuostatų“ I, II ir IV antraštinės dalys pakeičiamos „Europos gynybos agentūros finansinėmis taisyklėmis“.

               (4)

               2006 m. gruodžio 14 d. Valdančioji taryba priėmė Sprendimą 2006/34, kuriuo iš dalies pakeista esamų „Agentūros bendrajam biudžetui taikomų finansinių nuostatų“ III antraštinė dalis iš pakeičiama „Viešųjų pirkimų taisyklėmis ir finansinius įnašus iš Europos gynybos agentūros veiklos biudžeto reglamentuojančiomis taisyklėmis“.

               (5)

               Priimdama pirmiau nurodytus sprendimus Valdančioji taryba taip pat pasiūlė Tarybai įgalioti ją nuolat iš dalies keisti šias taisykles.

               (6)

               Agentūros valdančiosios tarybos priimtas naujas finansines taisykles reikėtų patvirtinti, o Agentūros valdančiąją tarybą reikėtų įgalioti peržiūrėti ir prireikus iš dalies keisti šias taisykles laikantis tam tikrų apribojimų,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   1.   Europos gynybos agentūros finansinės taisyklės bei viešųjų pirkimų taisyklės ir finansinius įnašus iš Europos gynybos agentūros veiklos biudžeto reglamentuojančios taisyklės išdėstytos priede. Šios taisyklės pakeičia Valdančiosios tarybos iš dalies pakeistas Sprendimo 2004/658/BUSP priede išdėstytas taisykles (4).
   2.   Valdančioji taryba peržiūri šias taisykles ir prireikus priima jų techninius pakeitimus, visų pirma siekdama užtikrinti jų ir kitų atitinkamų Bendrijos taisyklių nuoseklumą. Esminiai pakeitimai, susiję su jų taikymo sritimi ir tikslu, biudžeto ir finansų valdymo principais bei bendrųjų viešųjų pirkimų taisyklių esminiai pakeitimai, taip pat didelį poveikį biudžetui turinčios naujos taisyklės teikiamos Tarybai patvirtinti.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2007 m. rugsėjo 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         R. PEREIRA

      (1)  OL L 245, 2004 7 17, p. 17.

      (2)  OL L 300, 2004 9 25, p. 52.

      (3)  OL L 305, 2005 11 24, p. 43.

      (4)  2005 m. birželio 21 d. Valdančiosios tarybos sprendimas 2005/06.

      PRIEDAS
      EUROPOS GYNYBOS AGENTŪROS FINANSINĖS TAISYKLĖS
      TURINYS

                  TAIKYMO SRITIS

                  I ANTRAŠTINĖ DALIS

                  BENDROJO BIUDŽETO PRINCIPAI

                     1 straipsnis

                  Bendrasis biudžetas

                     2 straipsnis

                  Veiklos biudžetas

                     3 straipsnis

                  Finansinė programa

                     4 straipsnis

                  Bendrojo biudžeto priėmimas

                     5 straipsnis

                  Paskirtosios pajamos

                     6 straipsnis

                  Dalyvaujančių valstybių narių vardu Agentūros vykdomas išlaidų valdymas

                     7 straipsnis

                  Įnašai

                     8 straipsnis

                  Biudžeto perteklius

                     9 straipsnis

                  Biudžeto principai

                     10 straipsnis

                  Apskaitos principai

                     11 straipsnis

                  Perkėlimai į kitą laikotarpį

                     12 straipsnis

                  Taisomasis biudžetas

                     13 straipsnis

                  Patikslintas biudžetas

                  II ANTRAŠTINĖ DALIS

                  BENDROJO BIUDŽETO VYKDYMAS

                     1 SKYRIUS

                     Finansų pareigūnai

                     14 straipsnis

                  Pareigų atskyrimo principas

                     15 straipsnis

                  Leidimus duodančio pareigūno vaidmuo

                     16 straipsnis

                  Leidimus duodančio pareigūno atsakomybė

                     17 straipsnis

                  Iniciavimo ir patikrinimo pareigų atskyrimas

                     18 straipsnis

                  Valdymo ir vidaus kontrolės procedūros

                     19 straipsnis

                  Leidimus duodančio pareigūno vaidmuo

                     20 straipsnis

                  Apskaitos pareigūno atsakomybė

                     2 SKYRIUS

                     Finansų pareigūnų atsakomybė

                     21 straipsnis

                  Bendros taisyklės

                     22 straipsnis

                  Įgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams taikomos taisyklės

                     23 straipsnis

                  Apskaitos pareigūnams taikomos taisyklės

                     3 SKYRIUS

                     Pajamos

                     24 straipsnis

                  Agentūros pajamų naudojimas

                     25 straipsnis

                  Gautinų sumų sąmata

                     26 straipsnis

                  Gautinų sumų nustatymas

                     27 straipsnis

                  Įgaliojimas išieškoti skolą

                     28 straipsnis

                  Lėšų išieškojimas

                     29 straipsnis

                  Palūkanos už pavėluotus mokėjimus

                     4 SKYRIUS

                     Išlaidos

                     30 straipsnis

                  Bendrieji principai

                     31 straipsnis

                  Biudžetinio įsipareigojimo sąvokos apibrėžtis

                     32 straipsnis

                  Įsipareigojimų procedūra

                     33 straipsnis

                  Leidimo vykdyti įsipareigojimą davimas

                     34 straipsnis

                  Išlaidų patvirtinimas

                     35 straipsnis

                  Leidimo išlaidoms davimas

                     36 straipsnis

                  Išlaidų apmokėjimas

                     37 straipsnis

                  Mokėjimo terminai

                     5 SKYRIUS

                     IT sistemos

                     38 straipsnis

                  Apskaitos programinė įranga

                     6 SKYRIUS

                     Vidaus auditas

                     39 straipsnis

                  Vidaus auditoriaus vaidmuo

                     40 straipsnis

                  Vidaus auditoriaus atsakomybė

                  III ANTRAŠTINĖ DALIS

                  FINANSINIŲ ATASKAITŲ TEIKIMAS IR METINIS AUDITAS

                     41 straipsnis

                  Biudžetinių dokumentų ir ataskaitų teikimo tvarkaraštis

                     42 straipsnis

                  Ketvirčio ataskaitų teikimas

                     43 straipsnis

                  Auditorių kolegija

                     44 straipsnis

                  Metinis auditas

                     45 straipsnis

                  Baigiamasis straipsnis

            TAIKYMO SRITIS
      Europos gynybos agentūros finansinėmis taisyklėmis įgyvendinami ir papildomi susiję 2004 m. liepos 12 d. Tarybos bendrųjų veiksmų 2004/551/BUSP dėl Europos gynybos agentūros (BV) įsteigimo (1) straipsniai dėl finansinių aspektų.
      I ANTRAŠTINĖ DALIS
      BENDROJO BIUDŽETO PRINCIPAI
      1 straipsnis
      Bendrasis biudžetas
      1.   Bendrąjį biudžetą sudaro vienų finansinių metų pajamos ir išlaidos.
      2.   Bendrajame biudžete visiškai atsižvelgiama į Agentūros finansinėje programoje, kurią pagal 3 straipsnį tvirtina Taryba, nustatytas ribas.
      3.   Išlaidas sudaro personalui skirti, administracinio valdymo, veiklos ir laikinieji asignavimai. Pajamas sudaro įvairios pajamos, įskaitant atskaitymus iš personalo atlyginimo ir palūkanas už lėšas Agentūros banko sąskaitose; bei Agentūros veikloje dalyvaujančių valstybių narių („dalyvaujančių valstybių narių“) įnašai.
      4.   Administracinio valdymo biudžetas yra bendrasis biudžetas, išskyrus veiklos biudžetą, kaip apibrėžta 2 straipsnyje.
      2 straipsnis
      Veiklos biudžetas
      1.   Veiklos biudžetas yra bendrojo biudžeto dalis, kurią sudaro asignavimai, skirti išorės konsultacijoms, kurios yra esminės Agentūros užduočių vykdymui, ypač operatyvinės analizės konsultacijoms, pirkti, taip pat konkrečiai mokslinių tyrimų ir technologijų veiklai, vykdomai visų dalyvaujančių valstybių narių bendrai naudai, ypač techninėms konkrečių atvejų studijoms ir išankstinėms galimybių įvertinimo studijoms.
      2.   Vyriausiasis pareigūnas reguliariai informuoja Valdančiąją tarybą apie tuo metu vykdomą ir būsimą veiklą, finansuojamą iš veiklos biudžeto.
      3 straipsnis
      Finansinė programa
      Kas treji metai Taryba vieningai patvirtina kitų trejų metų Agentūros finansinę programą. Šioje finansinėje programoje išdėstomi sutarti prioritetai ir nurodomos teisiškai įpareigojančios viršutinės ribos. Pirmoji finansinė programa apima 2007–2009 m. laikotarpį.
      4 straipsnis
      Bendrojo biudžeto priėmimas
      1.   Iki kiekvienų metų birželio 30 d. Agentūros vadovas Valdančiajai tarybai teikia kitų metų bendrojo biudžeto projekto bendrą sąmatą visiškai laikydamasis finansinėje programoje numatytų ribų.
      2.   Iki kiekvienų metų rugsėjo 30 d. Agentūros vadovas Valdančiajai tarybai teikia bendrojo biudžeto projektą. Į biudžeto projektą įtraukiami:

                  a)

                  asignavimai, reikalingi:

                              i)

                              Agentūros valdymo, personalo ir posėdžių išlaidoms padengti;

                              ii)

                              išorės konsultacijoms, kurios yra esminės Agentūros užduočių vykdymui, ypač operatyvinės analizės konsultacijoms, pirkti ir konkrečiai mokslinių tyrimų ir technologijų veiklai, vykdomai visų dalyvaujančių valstybių bendrai naudai, ypač techninėms konkrečių atvejų studijoms ir išankstinėms galimybių įvertinimo studijoms;

                  b)

                  išlaidoms padengti būtinų pajamų prognozei.

            3.   Valdančioji taryba siekia užtikrinti, kad 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodyti asignavimai sudarytų didesnę dalį 2 dalyje nurodytų visų asignavimų. Šie asignavimai parodo tikrus poreikius ir sudaro sąlygas Agentūrai vykdyti operatyvinį vaidmenį.
      4.   Prie bendrojo biudžeto projekto pridedamas išsamus personalo formavimo planas ir išsamūs pagrindimai.
      5.   Valdančioji taryba gali vieningai nuspręsti, kad bendrojo biudžeto projektas dar turi apimti konkretų projektą ar programą, kai tai aiškiai daroma visų dalyvaujančių valstybių narių bendrai naudai.
      6.   Asignavimai klasifikuojami pagal antraštines dalis ir skyrius, grupuojant išlaidas pagal rūšį ar paskirtį ir, jei reikia, dalijami į straipsnius.
      7.   Kiekvienoje antraštinėje dalyje gali būti skyrius „laikinieji asignavimai“. Šie asignavimai įrašomi, jei dėl rimtų priežasčių nežinomas reikalingų asignavimų dydis ar įrašytų asignavimų panaudojimo apimtis.
      8.   Pajamas sudaro:

                  a)

                  įvairios pajamos;

                  b)

                  Agentūros veikloje dalyvaujančių valstybių narių mokami įnašai, grindžiami bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dydžiu.

            Bendrojo biudžeto projekte turi būti eilutės paskirtosioms pajamoms ir, kai įmanoma, turi būti nurodyta numatyta suma.
      9.   Valdančioji taryba bendrojo biudžeto projektą priima iki kiekvienų metų gruodžio 31 d., atsižvelgdama į Agentūros finansinę programą. Tą darant, Valdančiajai tarybai pirmininkauja Agentūros vadovas arba jo paskirtas atstovas iš Tarybos generalinio sekretoriato, arba jo tam pakviestas Valdančiosios tarybos narys. Vyriausiasis pareigūnas paskelbia, kad biudžetas priimtas ir praneša apie tai dalyvaujančioms valstybėms narėms.
      10.   Jeigu finansinių metų pradžioje bendrojo biudžeto projektas nebuvo priimtas, suma, lygi ne daugiau kaip vienai dvyliktajai praėjusių finansinių metų biudžeto asignavimų daliai, gali būti išleista kiekvieną mėnesį pagal bet kurį biudžeto skyrių ar poskyrį. Tačiau ši tvarka nesuteikia Agentūrai teisės disponuoti asignavimais, viršijančiais vieną dvyliktąją dalį asignavimų, numatytų rengiamame bendrojo biudžeto projekte. Remdamasi vyriausiojo pareigūno pasiūlymu, Valdančioji taryba kvalifikuota balsų dauguma gali leisti didesnes nei vienos dvyliktosios dalies išlaidas. Vyriausiasis pareigūnas gali pareikalauti įnašų, būtinų padengti pagal šią dalį leistus asignavimus, kurie sumokami per 30 dienų nuo įnašų pareikalavimo išsiuntimo.
      5 straipsnis
      Paskirtosios pajamos
      1.   Kaip konkrečiam tikslui paskirtąsias pajamas, į savo bendrąjį biudžetą Agentūra gali gauti finansinius įnašus, skirtus padengti išlaidas, kurios nenurodytos 4 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje:

                  a)

                  iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kiekvienu konkrečiu atveju ir visiškai laikantis jam taikomų taisyklių, procedūrų ir sprendimų priėmimo procesų;

                  b)

                  iš dalyvaujančių valstybių narių, trečiųjų valstybių ar kitų trečiųjų šalių.

            2.   Paskirtosios pajamos gali būti naudojamos tik konkrečiam tikslui, kuriam jos yra priskirtos.
      6 straipsnis
      Dalyvaujančių valstybių narių vardu Agentūros vykdomas išlaidų valdymas
      1.   Remdamasi vyriausiojo pareigūno arba dalyvaujančios valstybės narės pasiūlymu, Valdančioji taryba gali priimti sprendimą, kad dalyvaujančios valstybės narės sutarčių pagrindu gali pavesti Agentūrai vykdyti tam tikros veiklos, patenkančios į Agentūros kompetenciją, administracinį ir finansinį valdymą.
      2.   Valdančioji taryba savo sprendimu gali įgalioti Agentūrą sudaryti sutartis tam tikrų dalyvaujančių valstybių narių vardu. Ji gali įgalioti Agentūrą iš tų dalyvaujančių valstybių narių iš anksto surinkti reikalingas lėšas sudarytų sutarčių vykdymui.
      7 straipsnis
      Įnašai
      1.   Įnašų nustatymas, kai taikomas bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dydis:

                  1.1.

                  Kai taikomas BNP dydis, įnašus teikti privalančioms dalyvaujančioms valstybėms narėms įnašai paskirstomi pagal bendrojo nacionalinio produkto dydį, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 28 straipsnio 3 dalyje, ir pagal 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimą 2000/597/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2) arba pagal bet kurį kitą Tarybos sprendimą, kuris gali jį pakeisti.

                  1.2.

                  Kiekvieno įnašo apskaičiavimui naudojami duomenys, kurie yra išdėstyti prie Europos Bendrijų priimto naujausio biudžeto pridėtos lentelės „Bendrojo biudžeto finansavimo suvestinė pagal nuosavų išteklių rūšis ir pagal valstybes nares“ skiltyje „Nuosavi ištekliai iš BNP“. Kiekvienos privalančios teikti įnašą dalyvaujančios valstybės narės įnašas yra proporcingas tos valstybės narės BNP daliai privalančių teikti įnašus dalyvaujančių valstybių narių bendrame suvestiniame BNP.

            2.   Įnašų mokėjimo tvarkaraštis

                  2.1.

                  ES bendrajam biudžetui finansuoti skirtus įnašus dalyvaujančios valstybės narės sumoka trimis lygiomis dalimis iki atitinkamų finansinių metų vasario 15 d., birželio 15 d. ir spalio 15 d.

                  2.2.

                  Priėmus taisomąjį biudžetą, reikiamus įnašus atitinkamos dalyvaujančios valstybės narės sumoka per 60 dienų nuo įnašų pareikalavimo išsiuntimo.

                  2.3.

                  Kiekviena dalyvaujanti valstybė narė sumoka su jos įnašų mokėjimu susijusius banko mokesčius.

            8 straipsnis
      Biudžeto perteklius
      Finansiniais metais dėl pajamų ir išlaidų skirtumo susidaręs biudžeto perteklius laikomas dalyvaujančioms valstybėms narėms skirtomis lėšomis ir grąžinamas joms, išskaitant jį iš kitų finansinių metų trečiojo įnašo (spalio 15 d.).
      9 straipsnis
      Biudžeto principai
      1.   Biudžetai, sudaromi eurais, yra aktai, kuriuose kiekvieniems finansiniams metams nustatomos visos Agentūros administruojamos pajamos ir išlaidos ir joms duodamas leidimas.
      2.   Į biudžetą įrašytiems asignavimams leidimas duodamas vieneriems finansiniams metams, prasidedantiems tų pačių metų sausio 1 d. ir pasibaigiantiems gruodžio 31 d.
      3.   Kiekvieno biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos. Visos pajamos ir išlaidos įrašomos į atitinkamą biudžetą, nekoreguojant jų viena kitos atžvilgiu.
      4.   Biudžetą sudaro diferencijuotieji asignavimai, kurie susideda iš įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų, ir nediferencijuotieji asignavimai.
      5.   Iš įsipareigojimų asignavimų dengiamos visos einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų išlaidos. Tačiau prisiimti įsipareigojimai gali būti vykdomi bendrai ar metinėmis dalimis. Įsipareigojimai įrašomi į sąskaitas teisinių įsipareigojimų, prisiimtų iki gruodžio 31 d., pagrindu.
      6.   Mokėjimų asignavimai apima mokėjimus, atliekamus vykdant einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtus teisinius įsipareigojimus. Mokėjimai įrašomi į sąskaitas biudžetinių įsipareigojimų, prisiimtų iki gruodžio 31 d., pagrindu.
      7.   Finansinių metų pajamos įrašomos į finansinių metų sąskaitas, remiantis finansiniais metais surinktomis sumomis.
      8.   Pajamas gauti ir išlaidas daryti galima, tik jei jos numatomos biudžeto išlaidų kategorijoje ir tik neviršijant ten nurodytų asignavimų.
      9.   Asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principų, t. y., laikantis ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principų.
      10.   Turtui ir nusidėvėjimui taikoma tvarka: biudžeto atžvilgiu visų išlaidų, susijusių su turto įsigijimu, sumos įrašomos į biudžetą įsigijimo verte; nusidėvėjimas neatskaitomas.
      10 straipsnis
      Apskaitos principai
      1.   Finansinė atskaitomybė parengiama pagal visuotinai priimtus Europos Sąjungos apskaitos principus, būtent:

                  a)

                  tęstinumo principą, kuris reiškia, jog laikoma, kad Agentūra įsteigta neribotam laikui;

                  b)

                  atsargumo principą, kuris reiškia, kad turtas ir pajamos neturi būti įvertinti per didele suma, o įsipareigojimai ir mokėtinos sumos neturi būti įvertinti per maža suma;

                  c)

                  apskaitos metodų nuoseklumo principą, kuris reiškia, kad finansinės atskaitomybės sudedamųjų dalių struktūra ir apskaitos metodai bei vertinimo taisyklės negali būti keičiamos kasmet. Apskaitos pareigūnas privalo laikytis apskaitos metodų nuoseklumo principo, nebent susiklostytų išimtinės aplinkybės, visų pirma tuo atveju, kai pakeitimo tikslas – tinkamesnis apskaitos operacijų pateikimas;

                  d)

                  informacijos palyginamumo principą, kuris reiškia, kad taip pat turi būti nurodyta ir kiekvieną finansinės atskaitomybės punktą atitinkančio punkto suma ankstesniaisiais metais. Kai vienos iš finansinės atskaitomybės sudėtinės dalies pateikimas ar klasifikacija pasikeičia, atitinkamos ankstesnių metų sumos turi būti panašiai pakeičiamos ir perklasifikuojamos;

                  e)

                  reikšmingumo principą, kuris reiškia, kad finansinėje atskaitomybėje atsižvelgiama į visas ieškomai informacijai svarbias operacijas. Reikšmingumas įvertinamas visų pirma remiantis sandorio pobūdžiu arba suma;

                  f)

                  tarpuskaitos netaikymo principą, kuris reiškia, kad gautinos sumos ir skolos, taip pat mokėtinos sumos ir pajamos negali būti tarpusavyje įskaitomos, išskyrus atvejus, kai mokėtinos sumos ir pajamos atsiranda iš to paties sandorio, iš panašių sandorių arba iš apsidraudimo operacijų, jei kiekvienos atskirai nėra reikšmingos;

                  g)

                  realumo, o ne tariamumo principą, kuris reiškia, kad apskaitiniai įvykiai įrašomi į finansinę atskaitomybę remiantis jų ekonominiu pobūdžiu;

                  h)

                  apskaitos kaupiamuoju pagrindu principą, kuris reiškia, kad sandoriai ir įvykiai įrašomi į sąskaitas, kai jie įvyksta, o ne kada sumos yra faktiškai sumokamos arba susigrąžinamos;

                  i)

                  turto ir nurašymų atsekamumo principą, kuris reiškia, kad Agentūra sudaro inventorinius sąrašus, kuriuose nurodo viso materialaus, nematerialaus ir finansinio turto, įskaitant nurašymus, kiekį ir vertę.

            2.   Kai konkrečiu atveju apskaitos pareigūnas mano, kad pirmoje dalyje apibrėžtų apskaitos principų turiniui reikėtų taikyti išimtį, ši išimtis turi būti tinkamai pagrįsta ir nurodyta.
      11 straipsnis
      Perkėlimai į kitą laikotarpį
      1.   Asignavimai, nepanaudoti finansinių metų, kuriems jie buvo įrašyti, pabaigoje, panaikinami.
      2.   Tačiau įsipareigojimų asignavimai, kurie dar nėra priskirti įsipareigojimams finansinių metų pabaigoje, gali būti perkelti į kitą laikotarpį sumoms, atitinkančioms įsipareigojimų asignavimus, kurių įsipareigojimų procedūros parengiamųjų etapų didžioji dalis, t. y. potencialių rangovų atranka, yra užbaigta iki gruodžio 31 d., padengti. Šios sumos gali būti priskirtos įsipareigojimams iki kitų metų kovo 31 d.
      3.   Mokėjimų asignavimai gali būti perkelti į kitą laikotarpį sumoms, reikalingoms esamiems įsipareigojimams ar įsipareigojimams, susijusiems su į kitą laikotarpį perkeltais įsipareigojimų asignavimais, padengti, kai kitų finansinių metų biudžeto atitinkamose eilutėse numatytų asignavimų toms reikmėms nepakanka. Konkretūs asignavimai į kitą laikotarpį perkeliami tik vieną kartą.
      4.   Į rezervą įrašytų asignavimų ir išlaidoms personalui skirtų asignavimų perkelti į kitą laikotarpį negalima.
      5.   Nepanaudotos paskirtosios pajamos ir gruodžio 31 d. turimi asignavimai, susidarę iš 5 straipsnyje nurodytų tokių pajamų, į kitą laikotarpį perkeliami automatiškai ir gali būti naudojami tik konkrečiam tikslui, kuriam jie yra priskirti. Turimi asignavimai, atitinkantys į kitą laikotarpį perkeltas paskirtąsias pajamas, turi būti naudojami pirmiausia.
      6.   Iki vasario 15 d. vyriausiasis pareigūnas Valdančiajai tarybai pateikia pasiūlymą dėl perkėlimų į kitą laikotarpį. Valdančioji taryba sprendimą priima iki kovo 15 d.
      12 straipsnis
      Taisomasis biudžetas
      1.   Jei yra neišvengiamų, išimtinių ar nenumatytų aplinkybių, vyriausiasis pareigūnas gali siūlyti taisomojo biudžeto projektą neviršydamas finansinėje programoje nustatytų ribų, kaip apibrėžta 3 straipsnyje.
      2.   Taisomojo biudžeto projektas rengiamas, teikiamas ir priimamas bei apie jį pranešama laikantis tokios pačios procedūros, kuri taikoma bendrajam biudžetui neviršijant finansinėje programoje nustatytų ribų. Valdančioji taryba veikia deramai atsižvelgdama į skubumą.
      3.   Kai finansinėje programoje numatytos ribos laikomos nepakankamomis dėl išimtinių ar nenumatytų aplinkybių, Valdančioji taryba, taip pat visiškai atsižvelgdama į 4 straipsnio 2 dalyje ir 4 straipsnio 3 dalyje išdėstytas taisykles, pateiks taisomąjį biudžetą Tarybai vieningai priimti.
      13 straipsnis
      Patikslintas biudžetas
      1.   Prireikus vyriausiasis pareigūnas Valdančiajai tarybai gali pateikti einamųjų finansinių metų patikslintą biudžetą, grindžiamą faktinėmis išlaidomis, patirtomis per pirmuosius devynis mėnesius, ir iki tų finansinių metų pabaigos numatomomis išlaidomis, neviršijant priimto biudžeto.
      2.   Vyriausiasis pareigūnas gali daryti perkėlimus iš vienos antraštinės dalies į kitą, neviršydamas 10 % finansiniams metams skirtų asignavimų, iš vieno skyriaus į kitą ar iš vieno straipsnio į kitą.
      3.   Likus trims savaitėms iki 2 dalyje minėtų perkėlimų, vyriausiasis pareigūnas apie savo ketinimus praneša Valdančiajai tarybai. Jei per šį laikotarpį dalyvaujanti valstybė narė nurodo tinkamai pagrįstas priežastis, Valdančioji taryba priima sprendimą.
      4.   Vyriausiasis pareigūnas gali daryti perkėlimus straipsnių viduje ir siūlyti Valdančiajai tarybai kitus perkėlimus.
      II ANTRAŠTINĖ DALIS
      BENDROJO BIUDŽETO VYKDYMAS
      1 SKYRIUS
      Finansų pareigūnai
      14 straipsnis
      Pareigų atskyrimo principas
      Leidimus duodančio pareigūno ir apskaitos pareigūno pareigos yra atskirtos ir tarpusavyje nesuderinamos.
      15 straipsnis
      Leidimus duodančio pareigūno vaidmuo
      1.   Vyriausiasis pareigūnas Agentūros vardu atlieka leidimus duodančio pareigūno pareigas.
      2.   Agentūra savo vidaus administracinėse taisyklėse nustato atitinkamo lygio personalą, kuriam vyriausiasis pareigūnas pagal Agentūros darbo tvarkos taisyklių sąlygas gali pavesti leidimus duodančio pareigūno pareigas ir nustato perduotų įgaliojimų taikymo sritį.
      3.   Leidimus duodančio pareigūno įgaliojimai perduodami tik tiesiogiai Agentūros pagal terminuotas sutartis įdarbintam personalui, atrinktam iš dalyvaujančių valstybių narių piliečių, pagal Tarybos bendrųjų veiksmų 2004/551/BUSP 11 straipsnio 3 dalies 3.1 punktą.
      4.   Įgalioti leidimus duodantys pareigūnai gali veikti tik neperžengdami juos įgaliojančiame dokumente nustatytų ribų. Atsakingam įgaliotam leidimus duodančiam pareigūnui atlikti savo užduotis gali padėti vienas ar daugiau personalo narių, kuriam jo atsakomybe pavesta atlikti tam tikras biudžeto vykdymui ir sąskaitų pateikimui būtinas operacijas.
      16 straipsnis
      Leidimus duodančio pareigūno atsakomybė
      1.   Leidimus duodantis pareigūnas yra atsakingas už pajamų ir išlaidų vykdymą, vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais, įskaitant ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus, ir už teisėtumo bei taisyklingumo reikalavimų laikymosi užtikrinimą.
      2.   Vykdydamas išlaidas, įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas prisiima biudžetinius ir teisinius įsipareigojimus, tvirtina išlaidas, duoda leidimus vykdyti mokėjimus ir imasi preliminarių priemonių asignavimams vykdyti.
      3.   Pajamų vykdymas apima gautinų sumų sąmatų rengimą, išieškotinų sumų nustatymą ir vykdomųjų raštų sumoms išieškoti išdavimą. Atitinkamais atvejais jis apima teisės į priklausančias sumas atsisakymą.
      4.   Įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas, vadovaudamasis Agentūros priimtais būtiniausiais standartais ir tinkamai atsižvelgdamas į riziką, susijusią su valdymo aplinka bei finansuojamos veiklos pobūdžiu, nustato organizacinę struktūrą bei vidaus valdymo ir kontrolės procedūras, tinkančias jo pareigoms atlikti, atitinkamais atvejais įskaitant ex post patikrinimus. Prieš duodant leidimą vykdyti operaciją, personalo nariai, kurie nėra operaciją iniciavę nariai, patikrina tos operacijos veiklos ir finansinius aspektus. Operacijos iniciavimas ir ex ante bei ex post patikrinimas yra atskiros funkcijos.
      5.   Visas personalas, atsakingas už finansinių operacijų valdymo kontrolę, turi turėti būtinus profesinius įgūdžius. Personalas turi laikytis Agentūros profesinių standartų kodekso.
      6.   Bet kuris finansų valdyme ir sandorių kontrolėje dalyvaujantis personalo narys, kuris mano, kad sprendimas, kurį jo viršininkas reikalauja taikyti arba priimti, yra klaidingas arba neatitinka patikimo finansų valdymo principų ar profesinių taisyklių, kurių iš jo reikalaujama laikytis, apie tai raštu praneša leidimus duodančiam pareigūnui. Jei leidimus duodantis pareigūnas nesiima veiksmų, tas personalo narys raštu praneša apie tai 22 straipsnio 3 dalyje nurodytai komisijai. Neteisėtos veiklos, sukčiavimo ar korupcijos, kuri gali pakenkti Agentūros interesams, atveju leidimus duodantis pareigūnas apie tai praneša valdžios institucijoms ir organams, nurodytiems taikomuose teisės aktuose.
      7.   Leidimus duodantis pareigūnas Valdančiajai tarybai atsiskaito už savo pareigų atlikimą, pateikdamas metinę veiklos ataskaitą kartu su finansine ir valdymo informacija. Šioje ataskaitoje nurodomi operacijų rezultatai, remiantis nustatytais tikslais, su tomis operacijomis susijusi rizika, suteiktų išteklių panaudojimas ir tai, kaip veikia vidaus kontrolės sistema. Vidaus auditorius atsižvelgia į metinę ataskaitą ir visą kitą nurodytą informaciją.
      17 straipsnis
      Iniciavimo ir patikrinimo pareigų atskyrimas
      1.   Operacijos iniciavimas reiškia visas operacijas, kurias paprastai atlieka 16 straipsnio 4 dalyje ir 16 straipsnio 5 dalyje nurodytas personalas ir kurios yra kompetentingo įgalioto leidimus duodančio pareigūno biudžeto vykdymo aktų priėmimo parengiamosios operacijos.
      2.   Operacijos ex ante patikrinimas reiškia visus ex ante patikrinimus, kuriuos nustato įgaliotas atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, kad patikrintų savo veiklos ir finansinius aspektus.
      3.   Atliekamas mažiausiai vienas kiekvienos operacijos ex ante patikrinimas. Tokio patikrinimo tikslas – nustatyti, kad:

                  a)

                  išlaidos ir pajamos valdomos tinkamai pagal taikomas taisykles, visų pirma pagal biudžeto ir atitinkamų reglamentų bei visų teisės aktų, priimtų įgyvendinant atitinkamas Sutartis, taisykles, taikomus teisės aktus ir atitinkamais atvejais sutarčių sąlygas;

                  b)

                  taikomas patikimo finansų valdymo principas.

            4.   Ex post dokumentų patikrinimų ir atitinkamais atvejais patikrinimų vietoje metu tikrinama, ar iš biudžeto finansuojamos operacijos yra tinkamai įgyvendinamos, ir visų pirma, ar laikomasi 3 dalyje nurodytų kriterijų. Šie patikrinimai gali būti organizuojami atrankos būdu, taikant rizikos analizę.
      5.   Už 2 ir 4 dalyse nurodytus patikrinimus atsakingi pareigūnai arba kiti darbuotojai negali būti tie patys asmenys, kurie atlieka 1 dalyje nurodytas operacijos iniciavimo užduotis, ir nėra jų pavaldiniai.
      18 straipsnis
      Valdymo ir vidaus kontrolės procedūros
      Valdymo ir vidaus kontrolės sistemos ir procedūros parengiamos taip, kad:

                  a)

                  Agentūros politikos, programų ir veiklos tikslai būtų pasiekti vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu;

                  b)

                  būtų laikomasi ES teisės normų ir Agentūros nustatytų kontrolės standartų;

                  c)

                  būtų apsaugotas Agentūros turtas ir informacija;

                  d)

                  būtų užkirstas kelias pažeidimams, klaidoms bei sukčiavimui ir jie būtų nustatyti;

                  e)

                  būtų nustatyta valdymo rizika ir jai būtų užkirstas kelias;

                  f)

                  būtų užtikrintas patikimas finansų ir valdymo informacijos parengimas;

                  g)

                  būtų saugomi su biudžeto vykdymu ir biudžeto vykdymo priemonėmis susiję ir vėlesni patvirtinamieji dokumentai;

                  h)

                  būtų saugomi su Agentūrai suteiktomis išankstinių mokėjimų garantijomis susiję dokumentai ir vedamas žurnalas, sudarantis sąlygas tinkamai tokių garantijų stebėsenai.

            19 straipsnis
      Apskaitos pareigūno vaidmuo
      Agentūra skiria apskaitos pareigūną iš tiesiogiai Agentūros pagal terminuotas sutartis įdarbinto personalo, atrinkto iš dalyvaujančių valstybių narių piliečių pagal Tarybos bendrųjų veiksmų 2004/551/BUSP 11 straipsnio 3 dalies 3.1 punktą. Apskaitos pareigūną skiria Valdančioji taryba remdamasi jo konkrečia kompetencija, kuri yra įrodoma profesine kvalifikacija arba jai lygiaverte profesine patirtimi.
      20 straipsnis
      Apskaitos pareigūno atsakomybė
      1.   Apskaitos pareigūnas Agentūroje yra atsakingas už:

                  a)

                  tinkamą mokėjimų vykdymą, pajamų surinkimą ir nustatytų gautinų sumų išieškojimą, įskaitant palūkanas už pavėluotus mokėjimus, kaip apibrėžta 29 straipsnyje;

                  b)

                  sąskaitų parengimą ir pristatymą;

                  c)

                  sąskaitų tvarkymą;

                  d)

                  apskaitos taisyklių ir metodų bei sąskaitų plano nustatymą;

                  e)

                  apskaitos sistemų nustatymą bei tvirtinimą ir atitinkamais atvejais sistemų, kurias leidimus duodantis pareigūnas yra nustatęs apskaitos informacijos teikimui ir pagrindimui, tvirtinimą;

                  f)

                  iždo valdymą.

            2.   Apskaitos pareigūnas iš leidimus duodančio pareigūno, kuris garantuoja suteikiamos informacijos patikimumą, gauna visą informaciją, kuri yra būtina sąskaitoms, teisingai atspindinčioms Agentūros turtą ir biudžeto vykdymą, parengti.
      3.   Tik apskaitos pareigūnas yra įgaliotas valdyti pinigus ir kitą turtą. Jis atsako už jų saugojimą.
      4.   Apskaitos pareigūnas, vykdydamas savo pareigas, gali pavesti tam tikras užduotis pavaldiniams, kurie yra tiesiogiai Agentūros pagal terminuotas sutartis įdarbinti personalo nariai, atrinkti iš dalyvaujančių valstybių narių piliečių, pagal Tarybos bendrųjų veiksmų 2004/551/BUSP 11 straipsnio 3 dalies 3.1 punktą. Įgaliojimo dokumente nurodomos įgaliotiems asmenims patikėtos užduotys.
      2 SKYRIUS
      Finansų pareigūnų atsakomybė
      21 straipsnis
      Bendros taisyklės
      1.   Nepažeisdama drausminių priemonių, institucija, paskyrusi įgaliotus leidimus duodančius pareigūnus, gali bet kuriuo metu jų įgaliojimą laikinai ar visam laikui atšaukti.
      2.   Nepažeisdama drausminių priemonių, institucija, paskyrusi apskaitos pareigūną, gali bet kuriuo metu laikinai ar visam laikui atšaukti jį iš pareigų.
      3.   Šio skyriaus nuostatos neapriboja galimos šiame straipsnyje nurodytų asmenų baudžiamosios atsakomybės, kuri yra numatyta taikomoje nacionalinėje teisėje ir galiojančiose nuostatose dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir dėl kovos su Europos Bendrijų ar dalyvaujančių valstybių narių pareigūnų korupcija.
      4.   Kiekvienas leidimus duodantis pareigūnas ir apskaitos pareigūnas gali būti baudžiamas drausminėmis priemonėmis ir iš jo gali būti reikalaujama sumokėti kompensaciją. Neteisėtos veiklos, sukčiavimo ar korupcijos atveju, kuris gali pakenkti Agentūros interesams, klausimas perduodamas valdžios institucijoms ir organams, nurodytiems taikomuose teisės aktuose.
      22 straipsnis
      Įgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams taikomos taisyklės
      1.   Gali būti reikalaujama, kad leidimus duodantis pareigūnas atlygintų visą žalą ar jos dalį, kurią Agentūra patyrė dėl jo rimto nusižengimo jam atliekant savo pareigas arba susijusio su jo pareigų atlikimu, ypač jei pareigūnas nustato išieškotinas sumas ar išduoda vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, nustato išlaidų paskirtį ar pasirašo mokėjimo pavedimą nesilaikydamas šių finansinių taisyklių. Tas pat taikoma, kai dėl rimto nusižengimo pareigūnas neparengia dokumento, nustatančio gautiną sumą, arba neišduoda vykdomojo rašto sumoms išieškoti, arba nepateisinamai vėluoja tai padaryti, arba neišduoda mokėjimo pavedimo arba nepateisinamai vėluoja jį išduoti, ir dėl to trečiosios šalys gali pateikti Agentūrai civilinį ieškinį.
      2.   Įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas, kuris mano, kad jo prašoma priimti sprendimą, kuris yra neteisingas arba prieštarauja patikimo finansų valdymo principams, apie tai raštu praneša paskyrusiajai institucijai. Jei po to paskyrusioji institucija įgaliotam leidimus duodančiam pareigūnui raštu pateikia pagrįstą nurodymą priimti tą sprendimą, leidimus duodantis pareigūnas nelaikomas už jį atsakingu. Neteisėtos veiklos, sukčiavimo ar korupcijos, kuri gali pakenkti Agentūros interesams, atveju įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas apie tai praneša valdžios institucijoms ir organams, nurodytiems taikomuose teisės aktuose.
      3.   Agentūra sudaro specialią finansinių pažeidimų komisiją, kuri veikia nepriklausomai ir nustato, ar yra padarytas finansinis pažeidimas ir kokie jo padariniai, jei tokie būtų. Remdamasi šios komisijos nuomone, Agentūra nusprendžia, ar pradėti procesą dėl nubaudimo drausmine priemone ar kompensacijos sumokėjimo. Jei komisija nustato problemas pačioje sistemoje, ji nusiunčia pranešimą su rekomendacijomis leidimus duodančiam pareigūnui ir įgaliotam leidimus duodančiam pareigūnui, jei pastarasis nėra su tuo susijęs, bei vidaus auditoriui.
      23 straipsnis
      Apskaitos pareigūnams taikomos taisyklės
      Gali būti reikalaujama, kad apskaitos pareigūnas atlygintų visą žalą ar jos dalį, kurią Agentūra patyrė dėl jo rimto nusižengimo jam atliekant savo pareigas arba susijusio su jo pareigų atlikimu. Visų pirma jis gali prisiimti atsakomybę už bet kurį iš šių nusižengimų, jeigu:

                  a)

                  jis praranda ar sugadina saugomus pinigus, turtą ir dokumentus;

                  b)

                  jis neteisingai pakeičia banko sąskaitas;

                  c)

                  jo išieškotos ar sumokėtos sumos neatitinka vykdomųjų raštų sumoms išieškoti ar mokėjimų pavedimų;

                  d)

                  jis nesurenka reikiamų pajamų.

            3 SKYRIUS
      Pajamos
      24 straipsnis
      Agentūros pajamų naudojimas
      Iš įvairių pajamų ir dalyvaujančių valstybių narių įnašų sudaryta pajamų sąmata į bendrąjį biudžetą įrašoma eurais. Dalyvaujančių valstybių narių įnašai apima į ES bendrąjį biudžetą įtrauktus visus asignavimus išskaičiavus įvairias pajamas.
      25 straipsnis
      Gautinų sumų sąmata
      1.   Gautinų sumų sąmatą sudaro atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, atsižvelgdamas į visas priemones ar aplinkybes, dėl kurių gali atsirasti ar pasikeisti skolos Agentūrai suma.
      2.   Atsakingas leidimus duodantis pareigūnas išduoda vykdomąjį raštą šioms sumoms išieškoti.
      26 straipsnis
      Gautinų sumų nustatymas
      1.   Gautinų sumų nustatymas – veiksmas, kuriuo įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas:

                  a)

                  patikrina ir patvirtina, kad skola yra;

                  b)

                  nustato ar patikrina skolos tikrumą ir jos sumą;

                  c)

                  patikrina sąlygas, kuriomis skola turi būti sumokėta.

            2.   Agentūros pajamos ir bet kuri neabejotina nustatyto dydžio ir jai priklausanti gautina suma turi būti nustatoma apskaitos pareigūnui skirtame vykdomajame rašte sumoms išieškoti, o po to skolininkui skirtame skolos rašte; abu dokumentus parengia atsakingas leidimus duodantis pareigūnas.
      3.   Neteisingai išmokėtos sumos atgaunamos.
      27 straipsnis
      Įgaliojimas išieškoti skolą
      1.   Įgaliojimas išieškoti skolą – veiksmas, kuriuo atsakingas įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas, išduodamas vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, nurodo apskaitos pareigūnui išieškoti gautiną sumą, kurią jis yra nustatęs.
      2.   Agentūra gali oficialiai nustatyti sumą, gautiną iš asmenų, išskyrus valstybes, priimdama sprendimą, kuris vykdomas taikant civilinio proceso taisykles, galiojančias toje valstybėje, kurioje toks procesas vykdomas.
      28 straipsnis
      Lėšų išieškojimas
      1.   Apskaitos pareigūnas veikia pagal vykdomuosius raštus gautinoms sumoms, kurias yra tinkamai nustatęs atsakingas įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas, išieškoti. Jis deramai rūpestingai užtikrina, kad Agentūra gautų pajamas, ir rūpinasi jos teisių apsauga.
      Apskaitos pareigūnas išieško sumas pagal visas Agentūros pretenzijas.
      2.   Kai atsakingas leidimus duodantis pareigūnas ketina atsisakyti teisės išieškoti nustatytą gautiną sumą, jis užtikrina, kad toks atsisakymas galimas ir atitinka patikimo finansų valdymo ir proporcingumo principą pagal įgyvendinimo taisyklėse nustatytą tvarką ir kriterijus. Sprendimą atsisakyti išieškoti sumas būtina pagrįsti.
      29 straipsnis
      Palūkanos už pavėluotus mokėjimus
      1.   Kiekvienai iki termino pabaigos negrąžintai gautinai sumai skaičiuojamos palūkanos pagal 2 ir 3 dalį.
      2.   Iki termino pabaigos negrąžintoms gautinoms sumoms palūkanos skaičiuojamos taikant palūkanų normą, kurią savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taiko Europos centrinis bankas, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje, galiojusią mėnesio, kurį sueina grąžinimo terminas, pirmą kalendorinę dieną, padidinus ją:

                  a)

                  septyniais procentiniais punktais, kai skola yra susidariusi pagal viešojo tiekimo ir paslaugų sutartį;

                  b)

                  trimis su puse procentinių punktų visais kitais atvejais.

            3.   Palūkanos skaičiuojamos nuo kalendorinės dienos, kuri eina po skolos grąžinimo termino, nurodyto skolos rašte, iki kalendorinės dienos, kurią skola yra visiškai grąžinama.
      4.   Iš dalinių sumokėtų sumų pirma padengiamos palūkanos, nustatytos pagal 2 ir 3 dalis.
      5.   Baudų atveju, kai skolininkas pateikia finansinę garantiją, kurią apskaitos pareigūnas priima vietoj išankstinio mokėjimo, nuo skolos grąžinimo termino dienos skaičiuojant palūkanas, taikoma 2 dalyje nurodyta norma, padidinus ją tik vienu su puse procentinio punkto.
      6.   Siekiant, kad palūkanos nebūtų skaičiuojamos už dalyvaujančių valstybių narių įnašų pavėluotus mokėjimus, tokios valstybės narės iš Agentūros gauna pasirašytų įnašų pareikalavimo raštų originalus ne vėliau kaip likus 30 dienų iki dalinių mokėjimų terminų, kaip apibrėžta 7 straipsnio 2.1 dalyje.
      4 SKYRIUS
      Išlaidos
      30 straipsnis
      Bendrieji principai
      1.   Kiekvienas išlaidų punktas turi būti priskirtas įsipareigojimui, būti patvirtintas, jam turi būti duotas leidimas ir pagal jį turi būti atliktas mokėjimas.
      2.   Prieš priskiriant išlaidas įsipareigojimams, Agentūra arba valdžios institucijos, kurioms įgaliojimus suteikė Agentūra, priima finansinį sprendimą.
      31 straipsnis
      Biudžetinio įsipareigojimo sąvokos apibrėžtis
      1.   Biudžetinis įsipareigojimas – operacija, kuria rezervuojamas asignavimas, būtinas būsimiems mokėjimams vykdant teisinius įsipareigojimus padengti. Teisinis įsipareigojimas – veiksmas, kuriuo leidimus duodantis pareigūnas prisiima arba nustato įsipareigojimą, kuriam įvykdyti mokamos lėšos. Biudžetinį įsipareigojimą ir teisinį įsipareigojimą priima tas pats leidimus duodantis pareigūnas, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, numatytus įgyvendinimo taisyklėse.
      2.   Biudžetinis įsipareigojimas yra individualus, kai yra žinomas naudos gavėjas ir išlaidų suma. Biudžetinis įsipareigojimas yra bendro pobūdžio, kai bent vienas iš elementų, būtinų individualiam įsipareigojimui nustatyti, dar yra nežinomas. Biudžetinis įsipareigojimas yra preliminarus, kai jis yra skirtas įprastoms administracinėms išlaidoms padengti ir kai jo suma ar galutiniai naudos gavėjai nėra konkrečiai žinomi.
      3.   Biudžetiniai įsipareigojimai veiklai, kuri tęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, gali būti suskaidyti į mokamas per keletą metų metines dalis tik tuo atveju, kai taip yra numatyta pagrindiniame teisės akte, o taip pat administracinėms išlaidoms. Kai biudžetinis įsipareigojimas yra taip suskaidomas į metines dalis, tai turi būti numatyta teisiniame įsipareigojime, išskyrus išlaidų personalui atveju.
      32 straipsnis
      Įsipareigojimų procedūra
      1.   Kiekvienai priemonei, dėl kurios gali atsirasti iš biudžeto mokamų išlaidų, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, prieš prisiimdamas teisinius įsipareigojimus trečiosioms šalims, privalo pirma nustatyti biudžetinį įsipareigojimą.
      2.   Bendro pobūdžio biudžetinius įsipareigojimus sudaro atitinkamų individualių teisinių įsipareigojimų, sudarytų iki n + 1 m. gruodžio 31 d., bendra suma.
      Atsižvelgiant į 31 straipsnio 3 dalį, individualūs teisiniai įsipareigojimai, susiję su individualiais arba preliminariais biudžetiniais įsipareigojimais, sudaromi iki n metų gruodžio 31 d.
      Pirmoje ir antroje pastraipose nurodytų laikotarpių pabaigoje atsakingas leidimus duodantis pareigūnas panaikina visus įsipareigojimus, susijusius su nepanaudotu tų biudžetinių įsipareigojimų likučiu.
      Kiekvieną individualaus teisinio įsipareigojimo sumą, priimtą pagal bendro pobūdžio įsipareigojimą, prieš pasirašant atsakingas leidimus duodantis pareigūnas įrašo biudžetinėse sąskaitose ir priskiria bendro pobūdžio įsipareigojimui.
      3.   Teisiniams įsipareigojimams vykdyti veiklą, kurie tęsiasi ilgiau nei vienerius finansinius metus, ir atitinkamiems biudžetiniams įsipareigojimams, išskyrus išlaidas personalui, nustatoma galutinė įvykdymo data vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu.
      Visos tokių įsipareigojimų dalys, kurios nėra įvykdytos praėjus šešiems mėnesiams nuo tos galutinės datos, ir atitinkami asignavimai yra panaikinami.
      Jei po trejų metų pagal teisinį įsipareigojimą nėra atliktas mokėjimas, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas tokį teisinį įsipareigojimą panaikina.
      33 straipsnis
      Leidimo vykdyti įsipareigojimą davimas
      1.   Priimdamas biudžetinį įsipareigojimą, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas užtikrina, kad:

                  a)

                  išlaidos yra priskirtos tinkamam biudžeto punktui;

                  b)

                  asignavimai turimi;

                  c)

                  išlaidos atitinka Sutarčių, biudžeto, šių taisyklių ir taikomų teisės aktų nuostatas;

                  d)

                  laikomasi patikimo finansų valdymo principo.

            2.   Registruodamas teisinį įsipareigojimą, leidimus duodantis pareigūnas užtikrina, kad:

                  a)

                  įsipareigojimas paremtas atitinkamu biudžetiniu įsipareigojimu;

                  b)

                  išlaidos yra tinkamos ir atitinka Sutarčių, biudžeto, šių taisyklių ir taikomų teisės aktų nuostatas;

                  c)

                  laikomasi patikimo finansų valdymo principo.

            34 straipsnis
      Išlaidų patvirtinimas
      Išlaidų patvirtinimas yra veiksmas, kuriuo atsakingas leidimus duodantis pareigūnas:

                  a)

                  patikrina kreditoriaus teisės buvimą;

                  b)

                  nustato arba patikrina pretenzijos tikrumą ir sumą;

                  c)

                  tikrina sąlygas, kuriomis turi būti atliktas mokėjimas.

            35 straipsnis
      Leidimo išlaidoms davimas
      Leidimo išlaidoms davimas – veiksmas, kuriuo atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, patikrinęs, kad asignavimai turimi, ir išdavęs mokėjimo pavedimą, nurodo apskaitos pareigūnui išmokėti jo patvirtintą išlaidų sumą.
      36 straipsnis
      Išlaidų apmokėjimas
      1.   Mokėjimas atliekamas pateikus įrodymus, kad atitinkamas veiksmas atitinka pagrindinio teisės akto arba sutarties nuostatas, ir susideda iš vienos ar kelių šių operacijų:

                  a)

                  visos mokėtinos sumos išmokėjimo;

                  b)

                  vienos ar kelių tarpinių mokėjimų įvykdymo.

            2.   Sąskaitose, įrašant skirtingų rūšių mokėjimus, nurodytus 1 dalyje, būtina juos atskirti jų įvykdymo metu.
      3.   Apskaitos pareigūnas išlaidas apmoka neviršydamas turimų lėšų.
      37 straipsnis
      Mokėjimo terminai
      1.   Mokėtinos sumos išmokamos ne vėliau kaip per 45 kalendorines dienas nuo dienos, kurią atsakingo leidimus duodančio pareigūno įgaliotas skyrius užregistruoja priimtiną mokėjimo prašymą. Mokėjimo data – dienos, kurią debetuojama Agentūros sąskaita, data.
      Mokėjimo prašymas yra nepriimtinas, jei nėra įvykdytas nors vienas esminis reikalavimas.
      2.   Nepaisant 1 dalies, paslaugų ar tiekimo sutarčių atveju mokėjimo laikotarpis yra 30 kalendorinių dienų, išskyrus atvejus, kai sutartyje numatyta kitaip.
      3.   Sutarčių ar susitarimų, pagal kuriuos mokėjimas priklauso nuo ataskaitos patvirtinimo, atveju 1 ir 2 dalyse nurodytas mokėjimo laikotarpis nepradedamas skaičiuoti tol, kol nėra aiškiai patvirtinta atitinkama ataskaita ir pranešta apie tai naudos gavėjui, arba kol ataskaita nėra patvirtinta netiesiogiai, nes sutartyje numatytas ataskaitos tvirtinimo laikas praėjo, o sutartis nebuvo sustabdyta oficialiu naudos gavėjui nusiųstu dokumentu.
      Patvirtinimui skirtas laikotarpis negali būti ilgesnis kaip:

                  a)

                  20 kalendorinių dienų paprastų sutarčių dėl prekių tiekimo ar paslaugų teikimo atveju;

                  b)

                  45 kalendorinės dienos kitų sutarčių ir negrąžinamos paramos susitarimų atveju;

                  c)

                  60 kalendorinių dienų sutarčių dėl techninių paslaugų, kurias ypač sudėtinga įvertinti, atveju.

            4.   Atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas gali sustabdyti mokėjimo terminą bet kuriuo 1 dalyje minėto laikotarpio metu, pranešdamas kreditoriams, kad mokėjimo prašymo negalima patenkinti dėl to, kad sumą išmokėti nepriklauso, arba dėl to, kad nėra pateikti atitinkami patvirtinamieji dokumentai. Jei atsakingajam leidimus duodančiam pareigūnui tampa žinoma informacija, kuri kelia abejonių dėl išlaidų, nurodytų mokėjimo prašyme, atitikimo reikalavimams, leidimus duodantis pareigūnas gali sustabdyti mokėjimo terminą, kad būtų galima atlikti tolesnį patikrinimą, įskaitant patikrinimus vietoje, ir prieš mokėjimą įsitikinti, kad išlaidos tikrai atitinka finansavimo reikalavimus. Leidimus duodantis pareigūnas kuo greičiau apie tai praneša naudos gavėjui.
      Mokėjimo terminas vėl pradedamas skaičiuoti nuo tos dienos, kurią tinkamai parengtas mokėjimo prašymas buvo užregistruotas pirmą kartą.
      5.   Pasibaigus 1 ir 2 dalyse nurodytam terminui, kreditorius per du mėnesius nuo tos dienos, kai pavėluotai gavo išmokėtą sumą, gali pareikalauti palūkanų pagal šias nuostatas:

                  a)

                  taikomos 29 straipsnio 2 dalies pirmame punkte nurodytos palūkanų normos;

                  b)

                  palūkanos mokamos už laikotarpį, prasidėjusį kitą kalendorinę dieną po termino pabaigos, iki mokėjimo dienos.

            Šios dalies pirma pastraipa netaikoma dalyvaujančioms valstybėms narėms.
      5 SKYRIUS
      IT sistemos
      38 straipsnis
      Apskaitos programinė įranga
      1.   Agentūros apskaitos programinėje įrangoje turėtų būti taikomi šiose finansinėse taisyklėse nustatyti principai.
      2.   Dokumentai gali būti pasirašomi taikant saugią kompiuterinę ar elektroninę procedūrą.
      6 SKYRIUS
      Vidaus auditas
      39 straipsnis
      Vidaus auditoriaus vaidmuo
      1.   Agentūra sukuria vidaus audito funkciją, kuri turi būti vykdoma pagal atitinkamus tarptautinius standartus. Agentūros paskirtas vidaus auditorius yra jai atsakingas už tinkamo biudžeto vykdymo sistemų veikimo ir procedūrų patikrinimą. Vidaus auditorius negali būti nei leidimus duodantis pareigūnas, nei apskaitos pareigūnas.
      2.   Agentūra nustato specialias vidaus auditoriui taikomas taisykles, kuriomis vidaus auditoriui garantuojamas visiškas nepriklausomumas atliekant savo pareigas, ir nustatoma jo atsakomybė.
      40 straipsnis
      Vidaus auditoriaus vaidmuo
      1.   Vidaus auditorius pataria Agentūrai rizikų valdymo klausimais pateikdamas nepriklausomas nuomones dėl valdymo ir kontrolės sistemų kokybės bei teikdamas rekomendacijas, kaip patobulinti operacijų vykdymo sąlygas ir skatinti patikimą finansų valdymą.
      Vidaus auditorius visų pirma yra atsakingas:

                  a)

                  už vidaus valdymo sistemų tinkamumo ir veiksmingumo bei skyrių veiklos įgyvendinant politiką, programas ir veiksmus įvertinimą atsižvelgiant į su jais susijusias riziką;

                  b)

                  už vidaus kontrolės ir audito sistemų, taikomų kiekvienai biudžeto vykdymo operacijai, tinkamumo ir kokybės įvertinimą.

            2.   Vidaus auditorius atlieka savo pareigas visos Agentūros veiklos atžvilgiu ir visuose skyriuose. Vidaus auditoriui be jokių apribojimų galima naudotis visa informacija, kurios jam reikia pareigoms atlikti; prireikus informacija pateikiama vietoje.
      3.   Vidaus auditorius praneša Agentūrai savo išvadas ir rekomendacijas. Agentūra užtikrina, kad būtų imtasi priemonių, atitinkančių po audito pateiktas rekomendacijas. Vidaus auditorius Agentūrai taip pat pateikia metinę vidaus audito ataskaitą, nurodydamas, kiek ir kokios rūšies vidaus auditų atlikta, kokios rekomendacijos pateiktos ir kokių veiksmų imtasi pagal tas rekomendacijas.
      4.   Kiekvienais metais vyriausiasis pareigūnas Valdančiajai tarybai siunčia pranešimą, apibendrinantį atliktų vidaus auditų skaičių ir rūšis, pateiktas rekomendacijas ir veiksmus, kurių imtasi pagal tas rekomendacijas.
      III ANTRAŠTINĖ DALIS
      FINANSINIŲ ATASKAITŲ TEIKIMAS IR METINIS AUDITAS
      41 straipsnis
      Biudžetinių dokumentų ir ataskaitų teikimo tvarkaraštis
      Agentūra Valdančiajai tarybai pateikia šiuos dokumentus:

                  a)

                  iki vasario 15 d. – pasiūlymą dėl perkėlimų į kitą laikotarpį, kaip nustatyta 11 straipsnyje;

                  b)

                  iki birželio 30 d. – kitų metų bendrojo biudžeto projekto bendrą sąmatą, kaip nustatyta 4 straipsnio 1 dalyje;

                  c)

                  iki rugsėjo 30 d. – kitų finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kaip nustatyta 4 straipsnio 9 dalyje;

                  d)

                  prireikus, po pirmų devynių finansinių metų mėnesių, einamųjų finansinių metų patikslintą biudžetą, kaip nustatyta 13 straipsnyje;

                  e)

                  ketvirčio finansines ataskaitas, kaip nustatyta 42 straipsnyje;

                  f)

                  veiklos biudžeto ataskaitas, kaip nustatyta 2 straipsnyje;

                  g)

                  rugsėjo 1 d. – Valdančiosios tarybos patvirtintą auditorių patikrintą finansinę ataskaitą, kaip nustatyta 44 straipsnyje.

            42 straipsnis
      Ketvirčio ataskaitų teikimas
      Kas tris mėnesius vyriausiasis pareigūnas Valdančiajai tarybai pateikia ataskaitą dėl pajamų ir išlaidų vykdymo per tris praėjusius mėnesius ir nuo finansinių metų pradžios.
      43 straipsnis
      Auditorių kolegija
      1.   Agentūros administruojamų išlaidų, įskaitant administracinio valdymo ir veiklos biudžetus, ir pajamų išorės auditas atliekamas pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams.
      2.   Auditorių kolegiją sudaro trys auditoriai iš trijų skirtingų dalyvaujančių valstybių narių, kuriems prireikus padeda jų atsakomybe veikiantis personalas.
      3.   Auditorių kolegijos nariai skiriami trijų paeiliui vykdomų auditų laikotarpiui, išskyrus pirmuosius narius, kurie skiriami atitinkamai trims, dviems ir vienam auditui. Reikėtų užtikrinti sąžiningą dalyvaujančių valstybių narių, kurios pageidauja siųsti auditorius, rotaciją.
      4.   Valdančioji taryba skiria Auditorių kolegiją iš dalyvaujančių valstybių narių pasiūlytų kandidatų. Pageidautina, kad kandidatai būtų dalyvaujančių valstybių narių aukščiausiosios nacionalinės audito institucijos nariai ir galėtų pateikti tinkamas saugumo ir nepriklausomumo garantijas. Jie turi turėti galimybę prireikus vykdyti užduotis Agentūros vardu. Vykdydami šias užduotis:

                  a)

                  kolegijos nariai toliau gauna atlyginimą iš savo nacionalinės audito įstaigos, o iš Agentūros gauna tik savo misijos išlaidų atlyginimą, vadovaujantis tomis pačiomis sąlygomis, kokios numatytos taisyklėse, taikomose Europos Bendrijų lygiaverčio rango pareigūnams;

                  b)

                  išskyrus Valdančiosios tarybos nurodymus, jie neprašo ir negauna jokių kitų nurodymų; vykdydama savo audito įgaliojimus, Auditorių kolegija ir jos nariai yra visiškai nepriklausomi ir išimtinai atsakingi už išorės audito atlikimą;

                  c)

                  už savo užduoties įvykdymą jie atsiskaito tik Valdančiajai tarybai;

                  d)

                  jie tikrina, ar Agentūros administruojamos pajamos ir išlaidos buvo vykdomos laikantis taikomų teisės aktų ir patikimo finansų valdymo principų, tai yra, laikantis ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principų.

            5.   Kiekvienais metais Auditorių kolegija išrenka pirmininką ateinantiems finansiniams metams. Kolegija priima taisykles, taikomas jos narių atliekamam auditui pagal griežčiausius tarptautinius audito standartus. Auditorių kolegija tvirtina jos narių parengtas audito ataskaitas prieš perduodama jas vyriausiajam pareigūnui ir Valdančiajai tarybai.
      6.   Auditoriai užtikrina, kad jie laikysis informacijos konfidencialumo ir saugos duomenis, su kuriais jie susipažįsta vykdydami auditą, vadovaudamiesi tai informacijai ir duomenims taikomomis taisyklėmis.
      7.   Auditoriai turi teisę nedelsiant ir iš anksto neįspėję susipažinti su dokumentais ir su visais tas pajamas ir išlaidas patvirtinančiais duomenimis, įskaitant visus 22 straipsnyje nurodytus rašytinius dokumentus, bei patekti į patalpas, kur laikomi tie dokumentai ir saugojami duomenys. Jie gali daryti kopijas. Vykdant Agentūros pajamas ir išlaidas dalyvaujantys asmenys teikia vyriausiajam pareigūnui ir už tų išlaidų auditą atsakingiems asmenims jų uždaviniui įvykdyti reikalingą pagalbą. Su auditu susijusios išlaidos padengiamos iš Agentūros bendrojo biudžeto.
      8.   Remdamasi vyriausiojo pareigūno arba valstybės narės pasiūlymu, Valdančioji taryba gali bet kada papildomai paskirti išorės auditorius ir nustatyti jų darbo uždavinius bei sąlygas.
      44 straipsnis
      Metinis auditas
      1.   Iki kitų finansinių metų kovo 31 d. vyriausiasis pareigūnas Auditorių kolegijai pateikia metinės finansinės ataskaitos projektą, kad ji jį išnagrinėtų ir pateiktų nuomonę.
      Europos gynybos agentūros finansinę ataskaitą sudaro skirtingos dalys, tai yra:

                  a)

                  veiklos ataskaita, kurioje aprašomi svarbiausi finansinių metų aspektai;

                  b)

                  valdymo ataskaitos, kuriose nurodomi kiekvieno Agentūros administruojamo biudžeto asignavimai, įsipareigojimams priskirtos ir apmokėtos išlaidos bei įvairios pajamos, taip pat pajamos iš dalyvaujančių valstybių narių ir kitų šalių;

                  c)

                  finansinių metų pabaigos balansas, kuriame nurodomas Agentūrai priklausantis turtas ir įsipareigojimai atsižvelgiant į nusidėvėjimą ir perleidimą.

            2.   Iki kitų finansinių metų birželio 15 d. Auditorių kolegija vyriausiajam pareigūnui pateikia metinę audito ataskaitą, apimančią kolegijos nuomonę ir pastabas dėl 1 dalyje nurodyto finansinės ataskaitos projekto.
      3.   Iki kitų finansinių metų liepos 15 d. vyriausiasis pareigūnas Valdančiajai tarybai pateikia auditorių patikrintą finansinę ataskaitą ir audito ataskaitą bei savo atsakymus.
      4.   Iki kitų finansinių metų rugsėjo 1 d. Valdančioji taryba patvirtina auditorių patikrintą finansinę ataskaitą, o vyriausiajam pareigūnui ir apskaitos pareigūnui pateikia patvirtinimą, kad tų finansinių metų biudžetas įvykdytas.
      5.   Valdančiajai tarybai patvirtinus auditorių patikrintą finansinę ataskaitą, apie jos paskelbimą pranešama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
      6.   Apskaitos pareigūnas visą atskaitomybę ir inventorinius sąrašus saugo penkerius metus nuo atitinkamo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dienos.
      45 straipsnis
      Baigiamasis straipsnis
      Šios finansinės taisyklės neturi poveikio galiojančioms priemonėms, kurių dalyvaujančios valstybės narės ėmėsi pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 296 straipsnį arba pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (3) 10 ir 14 straipsnius.

         (1)  OL L 245, 2004 7 17, p. 17.

         (2)  OL L 253, 2000 10 7, p. 42.

         (3)  OL L 134, 2004 4 30, p. 114. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos direktyva 2006/97/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 107).

      VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ TAISYKLĖS IR FINANSINIUS ĮNAŠUS IŠ EUROPOS GYNYBOS AGENTŪROS VEIKLOS BIUDŽETO REGLAMENTUOJANČIOS TAISYKLĖS („AGENTŪRA“)
      TURINYS

                  1 SKYRIUS

                  BENDROSIOS NUOSTATOS

                     1 straipsnis

                  Sąvokų apibrėžtys ir taikymo sritis

                     2 straipsnis

                  Sutarčių sudarymo principai ir sutartys, kuriose numatomos kelios dalys

                     3 straipsnis

                  Skelbimas

                     4 straipsnis

                  Viešųjų pirkimų procedūros

                     5 straipsnis

                  Ribinės vertės ir sutarties vertės nustatymas

                     6 straipsnis

                  Kvietimas teikti pasiūlymus

                     7 straipsnis

                  Dalyvavimas konkursų procedūrose

                     8 straipsnis

                  PPO susitarimas dėl vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų

                     9 straipsnis

                  Kriterijai, pagal kuriuos neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose

                     10 straipsnis

                  Interesų konflikto ir klaidinimo nebuvimas

                     11 straipsnis

                  Centrinė duomenų bazė

                     12 straipsnis

                  Administracinės ar finansinės nuobaudos

                     13 straipsnis

                  Atrankos kriterijai ir konkurso laimėtojo nustatymo procedūros

                     14 straipsnis

                  Bendrieji konkurso principai

                     15 straipsnis

                  Agentūros ir kandidatų ar konkurso dalyvių ryšiai

                     16 straipsnis

                  Kandidatų ir konkurso dalyvių informavimas

                     17 straipsnis

                  Procedūros nutraukimas arba atsisakymas

                     18 straipsnis

                  Garantijos

                     19 straipsnis

                  Procedūros pripažinimas negaliojančia

                  2 SKYRIUS

                  ĮGYVENDINIMO BŪDAI

                     20 straipsnis

                  Bendrieji susitarimai ir individualios sutartys

                     21 straipsnis

                  Sutarčių, kurioms taikoma Direktyva 2004/18/EB, reklamavimas

                     22 straipsnis

                  Sutarčių, kurioms netaikoma Direktyva 2004/18/EB, reklamavimas

                     23 straipsnis

                  Skelbimų paskelbimas

                     24 straipsnis

                  Kiti reklamavimo būdai

                     25 straipsnis

                  Viešųjų pirkimų procedūrų rūšys

                     26 straipsnis

                  Kandidatų skaičius taikant ribotas ar derybų procedūras

                     27 straipsnis

                  Derybų procedūrų tvarka

                     28 straipsnis

                  Konkursai

                     29 straipsnis

                  Dinaminė pirkimo sistema

                     30 straipsnis

                  Konkurencinis dialogas

                     31 straipsnis

                  Derybų procedūros taikymas prieš tai neskelbiant konkurso skelbimo

                     32 straipsnis

                  Derybų procedūros taikymas prieš tai paskelbiant konkurso skelbimą

                     33 straipsnis

                  Kvietimai pareikšti susidomėjimą

                     34 straipsnis

                  Mažos vertės sutartys

                     35 straipsnis

                  Išankstinės informacijos skelbimui taikomos ribinės vertės

                     36 straipsnis

                  Ribinės vertės, taikomos procedūroms pagal Direktyvą 2004/18/EB

                     37 straipsnis

                  Su kvietimu teikti pasiūlymus susiję dokumentai

                     38 straipsnis

                  Techninės specifikacijos

                     39 straipsnis

                  Kainos tikslinimas

                     40 straipsnis

                  Administracinės ir finansinės nuobaudos

                     41 straipsnis

                  Įrodymais pagrįsti dokumentai

                     42 straipsnis

                  Atrankos kriterijai

                     43 straipsnis

                  Ekonominis ir finansinis pajėgumas

                     44 straipsnis

                  Techninis ir profesinis pajėgumas

                     45 straipsnis

                  Konkurso laimėtojo nustatymo tvarka ir kriterijai

                     46 straipsnis

                  Elektroninių aukcionų naudojimas

                     47 straipsnis

                  Neįprastai mažos kainos pasiūlymai

                     48 straipsnis

                  Pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse priėmimo terminai

                     49 straipsnis

                  Laikas, skirtas susipažinimui su kvietimo pateikti pasiūlymus dokumentais

                     50 straipsnis

                  Terminai skubiais atvejais

                     51 straipsnis

                  Ryšių palaikymo būdai

                     52 straipsnis

                  Vokų su pasiūlymais ir prašymais dalyvauti konkurse atplėšimas

                     53 straipsnis

                  Pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse vertinimo komitetas

                     54 straipsnis

                  EB sutarties 296 straipsnis

                  3 SKYRIUS

                  FINANSINIUS ĮNAŠUS IŠ VEIKLOS BIUDŽETO REGLAMENTUOJANČIOS TAISYKLĖS

                     55 straipsnis

                  Taikymo sritis

                     56 straipsnis

                  Pasiūlymų vertinimas

                     57 straipsnis

                  Kvietimų teikti pasiūlymus turinys

                     58 straipsnis

                  Paraiškos finansiniams įnašams gauti

                     59 straipsnis

                  Susitarimo dėl finansinio įnašo turinys

                     60 straipsnis

                  Prašymų vykdyti mokėjimus patvirtinamieji dokumentai

            1 SKYRIUS
      BENDROSIOS NUOSTATOS
      1 straipsnis
      Sąvokų apibrėžtys ir taikymo sritis
      1.   Viešojo pirkimo sutartys – Agentūros, kaip perkančiosios organizacijos, atlygintinio piniginio pobūdžio raštu sudarytos sutartys, kad už tam tikrą visą ar iš dalies sumokėtą iš bendro biudžeto kainą jai būtų tiekiamas kilnojamasis ar nekilnojamasis turtas, vykdomi darbai arba teikiamos paslaugos.
      Į viešojo pirkimo sutartis įeina:

                  a)

                  pastato pirkimo ar nuomos sutartys;

                  b)

                  tiekimo sutartys;

                  c)

                  darbų sutartys;

                  d)

                  paslaugų sutartys.

                  2.

                              a)

                              Statybos sutartys apima žemės, esamų pastatų arba kitokio nekilnojamojo turto pirkimą, ilgalaikę nuomą, lizingą, nuomą arba pirkimą išsimokėtinai be pasirinkimo arba su pasirinkimu pirkti.

                              b)

                              Tiekimo sutartys apima prekių pirkimą, lizingą, nuomą arba pirkimą išsimokėtinai be pasirinkimo arba su pasirinkimu pirkti. Prekių tiekimo sutartis, kurioje papildomai numatomas pristatymas į vietą ir įrengimas, laikoma tiekimo sutartimi.

                              c)

                              Darbų sutartys apima darbų arba darbo, susijusio su viena iš veiklos rūšių, nurodytų 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (1) I priede, atlikimą arba atlikimą ir projektavimą, arba realizavimą bet kuriomis priemonėmis, atitinkančiomis Agentūros nustatytus reikalavimus. Darbas – statybos ar civilinės inžinerijos darbų rezultato visuma, kurios pakanka ekonominei ar techninei funkcijai atlikti.

                              d)

                              Paslaugų sutartys apima visas intelektines ir neintelektines paslaugas, išskyrus paslaugas, kurias apima tiekimo, darbų ir statybos sutartys. Šios paslaugos išvardytos Direktyvos 2004/18/EB II priedo A ir B dalyse.

                              e)

                              Sutartis, kuri apima ir prekes, ir paslaugas, laikoma paslaugų sutartimi, kai tų paslaugų vertė yra didesnė už į sutartį įrašytų prekių vertę.
                              Sutartis, kurios dalykas yra paslaugos, apimanti darbus, kurie tik papildo pagrindinį sutarties dalyką, laikoma paslaugų sutartimi.
                              Laikoma, kad sutarčiai, kurios dalykas yra paslaugos, nurodytos Direktyvos 2004/18/EB II priedo A dalyje, ir paslaugos, nurodytos šios direktyvos II priedo B dalyje, taikoma II priedo A dalis, jei šiame priede išvardytų paslaugų vertė yra didesnė už II priedo B dalyje išvardytų paslaugų vertę.

                              f)

                              Apibūdinant įvairias sutarčių rūšis remiamasi pamatine nomenklatūra, pateikta Bendrame viešųjų pirkimų žodyne (BVPŽ), kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2195/2002 (2).
                              Jei yra neatitikimų tarp BVPŽ ir Direktyvos 2004/18/EB I priede nustatytos Europos bendrijos ekonominės veiklos statistikos nomenklatūros (NACE) arba tarp BVPŽ ir tos direktyvos II priede nustatytos Pagrindinės gaminių klasifikavimo nomenklatūros (CPC) (preliminari versija), atitinkamai taikoma NACE nomenklatūra arba CPC nomenklatūra.

                              g)

                              Rangovas, tiekėjas ir paslaugų teikėjas – fiziniai ar juridiniai asmenys arba viešojo sektoriaus įstaigos ar šių asmenų ir (arba) įstaigų konsorciumai, kurie atitinkamai siūlo atlikti darbus, tiekti prekes ar teikti paslaugas. Ūkio subjektas – rangovai, tiekėjai ir paslaugų teikėjai. Pasiūlymus pateikę ūkio subjektai vadinami konkurso dalyviais. Subjektai, kurie yra paprašę leisti jiems dalyvauti ribotoje procedūroje, įskaitant konkurencinį dialogą, ar derybų procedūroje, vadinami kandidatais.

                              h)

                              Terminas „veiklos biudžetas“ nurodytas Europos gynybos agentūros finansinių taisyklių 2 straipsnyje, o terminas „administracinio valdymo biudžetas“ yra bendrasis biudžetas (kaip apibrėžta Europos gynybos agentūros finansinių taisyklių 1 straipsnyje), išskyrus veiklos biudžetą.

                              i)

                              Su gynyba susijusi sutartis – sutartis, kurią Agentūra sudaro srityse, kuriose valstybės narės gali taikyti Direktyvos 2004/18/EB 10 straipsnio išimtį.

            2 straipsnis
      Sutarčių sudarymo principai ir sutartys, kuriose numatomos kelios dalys
      1.   Visos viešojo pirkimo sutartys, visiškai ar iš dalies finansuojamos iš bendrojo biudžeto, turi atitikti skaidrumo, proporcingumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principus.
      2.   Apie visas viešojo pirkimo sutartis, kurioms sudaryti skelbiami konkursai, yra skelbiama kuo plačiau, išskyrus atvejus, kai taikoma derybų procedūra, nurodyta 4 straipsnio 1 dalies f punkte.
      3.   Sutarties sąmatinė vertė negali būti nustatyta taip, kad būtų vengiama laikytis šiose nuostatose nustatytų reikalavimų; tuo tikslu sutartis taip pat negali būti suskaidyta į keletą dalių.
      4.   Kai tiekimo, paslaugų ar darbų sutarties dalykas yra padalintas į keletą dalių, kurių kiekviena yra atskiros sutarties dalykas, nustatant bendrą taikytiną ribinę vertę atsižvelgiama į kiekvienos dalies vertę.
      Kai visa dalių vertė yra lygi 36 straipsnyje nustatytoms ribinėms vertėms arba už jas didesnė, kiekvienai daliai taikomi 3 ir 4 straipsniai, išskyrus paslaugų ar tiekimo sutartis, kurių sąmatinė vertė yra mažesnė kaip 80 000 EUR, ir darbų sutartis, kurių sąmatinė vertė yra mažesnė kaip 1 milijonas EUR, jei tų dalių suvestinė suma neviršija 20 % visų dalių, sudarančių atitinkamą sutartį, suvestinės sumos.
      5.   Kai planuojant įprastą prekių pirkimą gali būti sudarytos tuo pačiu metu galiojančios sutartys atskiromis dalimis, taikytinai ribinei vertei nustatyti remiamasi visų tų dalių sąmatine verte.
      3 straipsnis
      Skelbimas
      1.   Išskyrus slaptas sutartis ir kai numatyta kitaip su gynyba susijusių sutarčių atveju, visos sutartys, kuriose viršijamos Direktyvoje 2004/18/EB numatytos ribinės vertės, skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
      Konkurso skelbimai skelbiami iš anksto, išskyrus mažos vertės sutarčių atvejus, numatytus 34 straipsnyje, ir išskyrus atvejus, kai šiose taisyklėse numatyta kitaip.
      Kai konkurso laimėtojas jau nustatytas, tam tikros informacijos galima neskelbti, jei tai trukdytų taikyti teisės aktus, prieštarautų viešiesiems interesams arba Agentūros ar Sąjungos interesams, darytų žalą teisėtiems valstybinių ar privačių įmonių verslo interesams ar iškraipytų sąžiningą jų konkurenciją.
      2.   Sutartys, kurių vertė yra mažesnė už 34 straipsnyje numatytas ribines vertes, reklamuojamos atitinkama tvarka, išskyrus atvejus, kai šiose taisyklėse numatyta kitaip.
      4 straipsnis
      Viešųjų pirkimų procedūros
      Viešųjų pirkimų procedūros gali būti tokios:

                  a)

                  atviro konkurso procedūra;

                  b)

                  riboto konkurso procedūra;

                  c)

                  konkursai;

                  d)

                  dinaminė pirkimo sistema;

                  e)

                  konkurencinis dialogas;

                  f)

                  derybų procedūra.

            5 straipsnis
      Ribinės vertės ir sutarties vertės nustatymas
      1.   Išskyrus atvejus, kai numatyta kitaip su gynyba susijusių sutarčių atveju, pagal Direktyvoje 2004/18/EB nurodytas ribines vertes nustatoma:

                  a)

                  skelbimo tvarka, nurodyta 3 straipsnyje;

                  b)

                  4 straipsnyje nurodytų procedūrų pasirinkimas;

                  c)

                  atitinkami terminai.

            2.   Kiekvienas įgaliotas ar perįgaliotas leidimus duodantis pareigūnas turi įvertinti, ar pasiektos 1 dalyje nurodytos ribinės vertės.
      3.   Apskaičiuodama sutarties sąmatinę vertę, Agentūra įskaičiuoja visą numatytą rangovo atlyginimą.
      Jei sutartyje numatytos pasirinkimo galimybės ar galimybė ją pratęsti, skaičiavimų pagrindas yra didžiausia leistina suma, įskaitant pasirinkimo galimybes ir pratęsimą.
      Ši sąmata sudaroma konkurso skelbimo išsiuntimo metu arba, jei toks skelbimas nėra numatytas, tuo metu, kai Agentūra pradeda laimėtojo nustatymo procedūrą.
      4.   Apskaičiuojant bendrųjų susitarimų ir dinaminių pirkimo sistemų vertę atsižvelgiama į didžiausią visų sutarčių, numatytų per visą bendrojo susitarimo ar dinaminės pirkimo sistemos trukmę, vertę.
      5.   Apskaičiuojant paslaugų sutarčių sąmatinę vertę, atsižvelgiama:

                  a)

                  draudimo paslaugų atveju – į mokėtinas įmokas ir kitus atlyginimo būdus;

                  b)

                  banko ar finansinių paslaugų atveju – į mokesčius, komisinius, palūkanas ir kitos rūšies atlyginimą;

                  c)

                  projektavimo sutarčių atveju – į mokesčius, mokėtinus komisinius ir kitas atlyginimo formas.

            6.   Apskaičiuojant paslaugų sutarčių, kuriose nėra nurodyta visa kaina, arba tiekimo sutarčių, apimančių lizingą, nuomą ar pirkimą išsimokėtinai, sąmatinę vertę, atsižvelgiama:

                  a)

                  terminuotų sutarčių atveju:

                              i)

                              kai paslaugų sutarties terminas yra keturiasdešimt aštuoni mėnesiai ar mažiau arba tiekimo sutarties terminas yra dvylika mėnesių ar mažiau – į visą sutarties vertę per visą jos galiojimą;

                              ii)

                              kai tiekimo sutarties terminas yra ilgesnis kaip dvylika mėnesių – į visą vertę, įskaitant numatomą likutinę vertę;

                  b)

                  sutarčių, sudarytų neribotam laikotarpiui, arba paslaugų sutarčių, sudarytų ilgesniam kaip keturiasdešimt aštuonių mėnesių laikotarpiui, atveju – į mėnesio vertę, padaugintą iš keturiasdešimt aštuonių.

            7.   Paslaugų arba tiekimo sutarčių, kurios yra sudaromos reguliariai arba atnaujinamos per tam tikrą laikotarpį, atveju sutarties vertė nustatoma remiantis:

                  a)

                  panašių sutarčių, apimančių tas pačias paslaugų ar prekių kategorijas, sudarytų ankstesniaisiais finansiniais metais arba per praėjusius dvylika mėnesių, faktine suvestine kaina, patikslinta, jei įmanoma, atsižvelgiant į tikėtinus kiekio ar vertės pokyčius per dvylika mėnesių nuo pradinės sutarties; arba

                  b)

                  kelių sutarčių, sudarytų viena po kitos per dvylikos mėnesių laikotarpį nuo pirmosios suteiktos paslaugos ar pirmojo prekių pristatymo arba per sutarties terminą, jei jis yra ilgesnis nei dvylika mėnesių, sąmatine suvestine kaina.

            8.   Darbų sutarčių atveju atsižvelgiama ne tik į darbų vertę, bet ir į Agentūros rangovui atliekamo tiekimo, reikalingo darbams atlikti, bendrą sąmatinę vertę.
      6 straipsnis
      Kvietimas teikti pasiūlymus
      Kvietimo teikti pasiūlymus dokumentuose pateikiamas išsamus, aiškus ir tikslus sutarties dalyko aprašymas.
      7 straipsnis
      Dalyvavimas konkursų procedūrose
      1.   Visiems fiziniams ir juridiniams asmenims, kuriems taikomos Sutartys, ir visiems fiziniams ir juridiniams asmenims trečiojoje šalyje pagal specialaus susitarimo, kurį viešųjų pirkimų srityje ji yra sudariusi su Europos Bendrijomis, sąlygas, sudaromos vienodos dalyvavimo konkursų procedūrose sąlygos.
      2.   Dalyvauti konkursų procedūrose siekiant sudaryti su gynyba susijusias sutartis vienodomis sąlygomis gali tik fiziniai ir juridiniai asmenys, turintys tai sutarčiai įgyvendinti tinkamą technologinę ir (arba) pramoninę bazę kurios nors iš Europos Sąjungos valstybių narių teritorijoje arba kurios nors trečiosios šalies, sudariusios su Agentūra administracinį susitarimą, teritorijoje, jeigu tos šalies fiziniai ir juridiniai asmenys gali dalyvauti konkursų procedūrose siekiant sudaryti su gynyba susijusias sutartis, tame susitarime nustatytomis sąlygomis.
      3.   Ūkio subjektų konsorciumams leidžiama pateikti pasiūlymus ar tapti kandidatais. Agentūra negali reikalauti, kad konsorciumai turėtų tam tikrą teisinį statusą, kad jiems būtų leista pateikti pasiūlymą ar paraišką dalyvauti, tačiau iš atrinktų konsorciumų gali būti pareikalauta įgyti tam tikrą teisinį statusą, kai su jais bus sudaryta sutartis, jei to reikia tinkamam sutarties vykdymui.
      8 straipsnis
      PPO susitarimas dėl vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų
      Išskyrus su gynyba susijusių sutarčių atvejį, kai taikomas Daugiašalis susitarimas dėl vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų, sudarytas Pasaulio prekybos organizacijoje, sudaryti sutartis taip pat gali valstybių, kurios yra ratifikavusios šį susitarimą, nacionaliniai subjektai jame nustatytomis sąlygomis.
      9 straipsnis
      Kriterijai, pagal kuriuos neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose
      1.   Kandidatams arba konkurso dalyviams neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje, jeigu:

                  a)

                  jie yra bankrutavę arba likviduojami, juos administruoja teismai, jie yra sudarę susitarimą su kreditoriais dėl skolos grąžinimo, sustabdę veiklą, jiems dėl šių dalykų iškelta byla, arba jie yra bet kokioje analogiškoje padėtyje, susidariusioje dėl panašios procedūros, numatytos nacionaliniuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose;

                  b)

                  teismo sprendimu, turinčiu res judicata galią, buvo pripažinti kaltais padarę nusikalstamą veiką, susijusį su jų profesine veikla;

                  c)

                  yra kalti padarę rimtą profesinį nusižengimą, įrodomą priemonėmis, kurias Agentūra gali pagrįsti;

                  d)

                  yra neįvykdę įsipareigojimų, susijusių su socialinio draudimo įmokomis arba mokesčių mokėjimu pagal šalies, kurioje yra įsisteigę, arba Agentūros šalies, arba šalies, kurioje turi būti vykdoma sutartis, teisines nuostatas;

                  e)

                  jų atžvilgiu yra priimtas res judicata galią turintis teismo sprendimas dėl sukčiavimo, korupcijos, dalyvavimo nusikalstamoje organizacijoje arba kokioje nors kitoje neteisėtoje veikloje, kuri yra žalinga Bendrijų ar Agentūros finansiniams interesams;

                  f)

                  kitoje viešųjų pirkimų procedūroje, finansuojamoje iš Europos Sąjungos biudžeto ar Agentūros bendrojo biudžeto, buvo pripažinta, kad jie rimtai pažeidė sutarties sąlygas nesilaikydami savo sutartinių įsipareigojimų.

            2.   Nepažeidžiant 41 straipsnio, kandidatai arba konkurso dalyviai privalo patvirtinti, kad jie nėra patekę nė į vieną iš šio straipsnio 1 dalyje išvardytų situacijų.
      10 straipsnis
      Interesų konflikto ir klaidinimo nebuvimas
      Sutartys negali būti sudaromos su kandidatais arba konkurso dalyviais, kurie viešųjų pirkimų procedūros metu:

                  a)

                  pateko į interesų konflikto situaciją;

                  b)

                  yra kalti dėl klaidingos informacijos, kuri Agentūros reikalavimu yra viena iš dalyvavimo viešojo pirkimo procedūroje sąlygų, pateikimo arba visai nepateikė šios informacijos.

            11 straipsnis
      Centrinė duomenų bazė
      Agentūra sukuria centrinę duomenų bazę, kurioje saugoma informacija apie kandidatus ir konkursų dalyvius, kurie yra patekę į vieną iš 9 ir 10 straipsniuose nurodytų situacijų. Duomenų bazės vienintelis tikslas yra laikantis Bendrijos taisyklių dėl asmens duomenų tvarkymo užtikrinti tinkamą 9 ir 10 straipsnių taikymą.
      12 straipsnis
      Administracinės ar finansinės nuobaudos
      Agentūra gali skirti administracines ar finansines nuobaudas kandidatams arba konkurso dalyviams, kurie atsiduria vienoje iš 9 ir 10 straipsniuose nurodytų situacijų, kada neleidžiama dalyvauti konkurse, davusi jiems prieš tai galimybę pateikti savo paaiškinimus.
      Tokios nuobaudos gali būti:

                  a)

                  draudimas ne daugiau kaip penkerius metus atitinkamam kandidatui arba konkurso dalyviui sudaryti iš Agentūros bendrojo biudžeto finansuojamas sutartis;

                  b)

                  finansinių nuobaudų, ne didesnių kaip atitinkamos sutarties vertė, skyrimas rangovui 9 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytu atveju ir kandidatui arba konkurso dalyviui 10 straipsnyje nurodytais atvejais, kai tie atvejai tikrai rimti.

            Skiriamos nuobaudos turi būti proporcingos sutarties svarbai ir nusižengimo rimtumui.
      13 straipsnis
      Atrankos kriterijai ir konkurso laimėtojo nustatymo procedūros
      1.   Kandidatų arba konkurso dalyvių pajėgumų vertinimo kriterijai ir konkurso laimėtojo nustatymo kriterijai, pagal kuriuos įvertinamas pasiūlymų turinys, nustatomi iš anksto ir pateikiami kvietime teikti pasiūlymus.
      2.   Konkurso laimėtojas gali būti nustatomas taikant automatinę laimėtojo nustatymo procedūrą arba geriausio ekonominio pasiūlymo procedūrą.
      14 straipsnis
      Bendrieji konkurso principai
      1.   Pasiūlymų pateikimo tvarka užtikrinama reali konkurencija ir pasiūlymų turinio konfidencialumo išsaugojimas tol, kol vienu metu bus atplėšti visi vokai su pasiūlymais.
      2.   Agentūra gali reikalauti, kad konkurso dalyviai, kaip numatyta 18 straipsnyje, iš anksto pateiktų garantiją, kad paduotos paraiškos nebus atsiimtos.
      3.   Išskyrus sutartis, kurių vertė yra 60 000 EUR ar mažiau, vokus su paraiškomis ir pasiūlymais atplėšia tam tikslui paskirta vokų atplėšimo komisija. Bet kuris pasiūlymas ar paraiška, kurie komisijos pripažįstami neatitinkančiais nustatytų sąlygų, atmetami.
      4.   Visas paraiškas ar pasiūlymus, kurie vokų atplėšimo komisijos pripažįstami atitinkančiais nustatytas sąlygas, įvertina tam tikslui paskirtas komitetas, remdamasis atrankos ir konkurso laimėtojo nustatymo kriterijais, nustatytais iš anksto kvietimo teikti pasiūlymus dokumentuose, ir pasiūlo, kas turėtų būti pripažintas konkurso laimėtoju.
      15 straipsnis
      Agentūros ir kandidatų ar konkurso dalyvių ryšiai
      1.   Vykstant viešųjų pirkimų procedūrai, Agentūra ir kandidatai ar konkurso dalyviai visus ryšius palaiko laikydamiesi reikalavimų, kuriais užtikrinamas skaidrumas ir vienodos sąlygos pagal 2 ir 3 dalyse išdėstytas sąlygas. Dėl šių ryšių sutarties sąlygos arba pradinio pasiūlymo sąlygos negali būti keičiamos.
      2.   Prieš paskutinę paraiškų pateikimo dieną papildomų dokumentų ir 49 straipsnyje minimos informacijos klausimu Agentūra gali:

                  a)

                  konkurso dalyvių prašymu perduoti papildomą informaciją tik tam, kad paaiškintų sutarties pobūdį; tokia informacija siunčiama tą pačią dieną visiems konkurso dalyviams, kurie yra prašę specifikacijų;

                  b)

                  savo iniciatyva, jei ji aptinka klaidą, netikslumą, informacijos praleidimą arba bet kurios kitos rūšies raštvedybos trūkumą konkurso skelbimo, kvietimo teikti pasiūlymus ar specifikacijų tekste, apie tai pranešti atitinkamiems asmenims tą pačią dieną ir tuo pačiu būdu, kuris buvo taikomas pirmą kartą skelbiant kvietimą teikti pasiūlymus.

            3.   Jei, atplėšus vokus su pasiūlymais, dėl kurio nors pasiūlymo reikalingas paaiškinimas, arba jei akivaizdžios raštvedybos klaidos pasiūlyme turi būti ištaisytos, Agentūra gali susiekti su konkurso dalyviu, tačiau dėl tokio kreipimosi neturi pasikeisti konkurso sąlygos.
      4.   Kiekvieno tokio kreipimosi atveju turi būti parengtas „bylos aktas“.
      5.   Teisinių paslaugų sutarčių, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/18/EB II priedo B dalyje, atveju ir su gynyba susijusių sutarčių atveju, siekdama patikrinti atitiktį atrankos ir (arba) konkurso laimėtojo nustatymo kriterijams, Agentūra gali užmegzti būtinus ryšius su konkurso dalyviais.
      16 straipsnis
      Kandidatų ir konkurso dalyvių informavimas
      1.   Leidimus duodantis pareigūnas, remdamasis atrankos ir konkurso laimėtojo nustatymo kriterijais, nustatytais iš anksto kvietimo teikti pasiūlymus dokumentuose ir viešųjų pirkimų taisyklėse, sprendžia, kas turi būti pripažintas konkurso laimėtoju.
      2.   Agentūra visiems kandidatams arba konkurso dalyviams, kurių paraiškos arba pasiūlymai buvo atmesti, praneša motyvus, kuriais remiantis buvo priimtas sprendimas, ir visiems konkurso dalyviams, kurių pasiūlymai yra priimtini ir kurie raštu prašo tokios informacijos, praneša apie laimėjusio pasiūlymo ypatybes ir santykinius pranašumus bei konkurso dalyvio, kuris pripažintas konkurso laimėtoju, vardą, pavardę ar pavadinimą. Tačiau tam tikros informacijos atskleisti negalima, jei toks atskleidimas trukdytų taikyti teisės aktus, prieštarautų viešiesiems interesams arba Agentūros ar Sąjungos interesams arba kenktų teisėtiems valstybinių ar privačių įmonių verslo interesams, arba iškraipytų tarp jų sąžiningą konkurenciją.
      Tuo pat metu, kai konkurso nelaimėjusiems kandidatams ar konkurso dalyviams pranešama, kad jų pasiūlymai ar paraiškos nebuvo priimtos, Agentūra praneša konkursą laimėjusiam dalyviui apie sprendimą sudaryti sutartį, nurodydama, kad sprendimo pranešimas Agentūros neįpareigoja.
      17 straipsnis
      Procedūros nutraukimas arba atsisakymas
      Kol sutartis nepasirašyta, Agentūra gali atsisakyti viešųjų pirkimų arba nutraukti konkurso laimėtojo nustatymo procedūrą, ir tokiu atveju kandidatai arba konkurso dalyviai neturi teisės reikalauti kompensacijos. Sprendimas turi būti pagrįstas, ir apie jį turi būti pranešta kandidatams ar konkurso dalyviams.
      18 straipsnis
      Garantijos
      1.   Agentūra gali ir tam tikrais toliau numatytais atvejais turi reikalauti, kad rangovai iš anksto pateiktų garantiją siekiant:

                  a)

                  užtikrinti visišką sutarties įvykdymą;

                  b)

                  apriboti finansinę riziką, susijusią su išankstiniu mokėjimu.

            2.   Agentūra gali reikalauti pasiūlymo garantijos, kurios suma sudaro 1–2 % visos sutarties vertės. Paraiškos garantija atiduodama, kai išrenkamas konkurso laimėtojas. Jei iki nustatyto termino paraiška nepateikiama arba jei paraiška po to atsiimama, garantija negrąžinama.
      3.   Kai iš tiekėjų, rangovų ar paslaugų teikėjų reikalaujama iš anksto pateikti garantiją, garantijos suma ir terminas turi būti pakankami, kad būtų galima ja pasinaudoti. Garantiją suteikia bankas arba įgaliota finansų įstaiga. Ją gali pakeisti Agentūrai priimtina solidarioji trečiosios šalies garantija. Garantija išreiškiama eurais. Garantijos suteikimas reiškia, kad bankas ar finansų įstaiga, arba trečioji šalis neatšaukiamai užtikrina skolos grąžinimą arba yra rangovo įsipareigojimų pirmosios eilės skolos garantas.
      4.   Leidimus duodantis pareigūnas gali pareikalauti įvykdymo garantijos pagal įprastas tiekimo ir paslaugų sutarčių komercines sąlygas ir pagal specialias darbų sutarčių specifikacijas. Ši garantija darbų sutarčių atveju privalo būti didesnė kaip 345 000 EUR. Garantija, kurios suma sudaro 10 % visos sutarties vertės, gali būti sudaryta iš mokamų sumų atskaitymų. Vietoj šių sumų vykdant galutinį mokėjimą galima atskaityti sumą, kuri ir būtų garantija iki galutinio paslaugų, prekių ar darbų priėmimo. Garantijos grąžinamos pagal sutarties sąlygas, išskyrus atvejus, kai sutartis neįvykdoma arba įvykdoma neteisingai ar pavėluotai. Tokiais atvejais garantijos dalis negrąžinama proporcingai patirtai žalai.
      5.   Garantijos reikalaujama, kai atliekamas daugiau nei 150 000 EUR išankstinis mokėjimas arba 42 straipsnio 6 dalyje nurodytais atvejais.
      Tačiau jeigu rangovas yra viešoji įstaiga, atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas, remdamasis savo atliktu rizikos įvertinimu, gali atleisti nuo šios prievolės.
      Garantija grąžinama, kai išankstinio mokėjimo suma yra išskaityta iš rangovui mokamų pagal sutarties sąlygas tarpinių sumų arba likutinės sumos.
      19 straipsnis
      Procedūros pripažinimas negaliojančia
      1.   Kai konkurso laimėtojo nustatymo procedūra arba sutarties vykdymas yra pažeidžiamas dėl esminių klaidų, pažeidimų ar sukčiavimo, Agentūra sustabdo sutarties vykdymą. Sutarčių galiojimas sustabdomas siekiant patikrinti, ar tikrai buvo padaryta įtariamų esminių klaidų, pažeidimų ar buvo sukčiaujama. Jei tokių patvirtinimų nėra, sutarties vykdymas kuo greičiau atnaujinamas (ir Agentūra pratęsia sutartyje numatytus terminus).
      2.   Kai tokios klaidos, pažeidimai ar sukčiavimas yra priskirtini rangovui, Agentūra gali taip pat atsisakyti mokėti arba susigrąžinti jau išmokėtas sumas, proporcingai klaidoms, pažeidimams ar sukčiavimui.
      3.   Esminė klaida arba pažeidimas – tai sutarties nuostatos arba nuostatų pažeidimas dėl veikimo ar neveikimo, dėl kurio atsiranda ar gali atsirasti Agentūros biudžeto nuostoliai.
      2 SKYRIUS
      ĮGYVENDINIMO BŪDAI
      20 straipsnis
      Bendrieji susitarimai ir individualios sutartys
      1.   Bendrasis susitarimas – Agentūros ir vieno ar kelių ūkio subjektų susitarimas, kurio tikslas – nustatyti sąlygas, taikomas sutartims, kurios gali būti sudarytos per tam tikrą laikotarpį, visų pirma kainą ir atitinkamais atvejais numatomus kiekius. Jei bendrasis susitarimas sudarytas su keliais ūkio subjektais, jų turi būti ne mažiau kaip trys, jei yra pakankamai ūkio subjektų, atitinkančių atrankos kriterijus, ir (arba) pakankamai priimtinų pasiūlymų, kurie atitinka konkurso laimėtojo nustatymo kriterijus.
      Su keletu ūkio subjektų sudaromas bendrasis susitarimas gali būti sudaromas kaip atskiros sutartys, tačiau jose numatomos tokios pačios sąlygos.
      Bendrojo susitarimo galiojimo terminas negali būti ilgesnis nei ketveri metai, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, kuriuos visų pirma pateisina bendrojo susitarimo dalykas.
      Agentūra negali naudoti bendrųjų susitarimų netinkamai arba tokiu būdu, kad jų tikslas ar poveikis būtų užkirsti kelią konkurencijai, ją apriboti ar iškreipti.
      Bendrieji susitarimai prilyginami viešųjų pirkimų sutartims vykdant konkurso laimėtojo nustatymo procedūrą, įskaitant reklamavimą.
      2.   Bendraisiais susitarimais grindžiamas individualias sutartis, laikantis bendrojo susitarimo sąlygų, sudaro Agentūra ir tik tie ūkio subjektai, kurie nuo pat pradžių buvo bendrojo susitarimo šalimis.
      Sudarant individualias sutartis, šalys negali iš esmės keisti bendrojo susitarimo sąlygų, visų pirma 3 dalyje nurodytu atveju.
      3.   Jei bendrasis susitarimas sudarytas su vienu ūkio subjektu, individualios sutartys sudaromos bendrajame susitarime nustatytomis sąlygomis.
      Siekdama sudaryti tokias individualias sutartis, Agentūra gali raštu kreiptis į ūkio subjektą, kuris yra bendrojo susitarimo šalis, prašydama jo tinkamai papildyti savo pasiūlymą.
      4.   Individualios sutartys, grindžiamos bendraisiais susitarimais, sudarytais su keletu ūkio subjektų, sudaromos laikantis šių nuostatų:

                  a)

                  taikant bendrojo susitarimo sąlygas iš naujo neskelbiant konkurso;

                  b)

                  jei bendrajame susitarime numatytos ne visos sąlygos, šalims vėl sudalyvavus konkurse tokiomis pačiomis ir, jei reikia, tiksliau suformuluotomis sąlygomis, bei atitinkamais atvejais kitomis sąlygomis, nurodytomis bendrojo susitarimo specifikacijoje.

            Kiekvienos individualios sutarties, kuri turi būti sudaryta laikantis pirmos pastraipos b punkto, atveju Agentūra raštu kreipiasi į sutartį galinčius įvykdyti ūkio subjektus, nustatydama pakankamai ilgą pasiūlymų teikimo terminą. Pasiūlymai teikiami raštu. Agentūra sudaro kiekvieną individualią sutartį su konkurso dalyviu, pateikusiu geriausią pasiūlymą pagal bendrojo susitarimo specifikacijoje nustatytus konkurso laimėtojo nustatymo kriterijus.
      5.   Išankstinis biudžetinis įsipareigojimas reikalingas tik individualioms sutartims, sudaromoms pagal bendruosius susitarimus.
      21 straipsnis
      Sutarčių, kurioms taikoma Direktyva 2004/18/EB, reklamavimas
      1.   Skelbiant sutartis, kurioms taikoma Direktyva 2004/18/EB, paskelbiamas išankstinės informacijos skelbimas, konkurso skelbimas ir skelbimas dėl konkurso laimėtojo.
      2.   Išankstinės informacijos skelbime Agentūra viešai paskelbia per biudžetinius metus ketinamų sudaryti sutarčių numatomą bendrą vertę pagal paslaugos kategoriją ar gaminių grupes ir esmines darbo sutarčių savybes. Išankstinės informacijos skelbimas yra privalomas tik tais atvejais, kai numatoma sutarčių bendra vertė yra lygi 35 straipsnyje nustatytoms ribinėms vertėms arba už jas didesnė, o Agentūra ketina pasinaudoti galimybe sutrumpinti pasiūlymų priėmimo terminą pagal 48 straipsnio 4 dalį.
      Išankstinės informacijos skelbimas siunčiamas Europos Bendrijų oficialių leidinių biurui kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip kiekvienų biudžetinių metų kovo 31 d. tiekimo ir paslaugų sutarčių atveju, o darbo rangos sutarčių atveju – kuo greičiau po to, kai priimamas toms sutartims skirtos programos patvirtinimo sprendimas.
      Jei Agentūros išankstinės informacijos skelbime pateikiama informacija apie jos „pirkėjo profilį“, elektroniniu būdu ir naudodama formą bei taikydama perdavimo procedūras, nurodytas Direktyvos 2004/18/EB VIII priedo 3 punkte, Europos Bendrijų oficialiam leidinių biurui ji siunčia pranešimą apie išankstinės informacijos skelbimo apie „pirkėjo profilį“ paskelbimą.
      3.   Konkurso skelbimas – būdas, kuriuo Agentūra paskelbia, kad ji ketina pradėti viešųjų pirkimų procedūrą. Konkurso skelbimas yra privalomas sutarčių, kurių numatoma vertė yra lygi 36 straipsnio a ir c punktuose nustatytoms ribinėms vertėms arba už jas didesnė, atveju. Tai nėra privaloma individualių sutarčių, sudaromų pagal bendrąjį susitarimą, atveju.
      Agentūra, norinti sudaryti individualią sutartį, grindžiamą dinamine pirkimo sistema, savo ketinimus paskelbia supaprastintame konkurso skelbime.
      Tai atvejais, kai suteikiama neribota, tiesioginė ir visapusiška galimybė elektroninėmis priemonėmis susipažinti su kvietimu teikti pasiūlymus, visų pirma 29 straipsnyje nurodytose dinaminėse pirkimo sistemose, konkurso skelbime nurodomas interneto adresas, kuriuo galima susipažinti su šiais dokumentais.
      Atviro konkurso procedūros atveju konkurso skelbime nurodoma vokų atplėšimo komiteto posėdžio, kuriame gali dalyvauti konkurso dalyviai, data, laikas ir vieta, išskyrus su gynyba susijusių sutarčių atvejį.
      Agentūra, norėdama organizuoti konkursą, paskelbia apie tokį savo ketinimą.
      4.   Skelbime dėl konkurso laimėtojo nurodomas viešųjų pirkimų procedūros rezultatas. Kai sutarčių vertė yra lygi 36 straipsnyje nurodytoms vertėms ar už jas didesnė, skelbimas dėl konkurso laimėtojo yra privalomas. Jis nėra privaloma individualių sutarčių, sudaromų pagal bendrąjį susitarimą, atveju.
      Skelbimas dėl konkurso laimėtojo siunčiamas Europos Bendrijų oficialių leidinių biurui ne vėliau kaip per keturiasdešimt aštuonias kalendorines dienas nuo tos dienos, kurią yra pasirašoma sutartis.
      Tačiau skelbimai dėl dinamine pirkimo sistema grindžiamų sutarčių gali būti skelbiami bendrai kas ketvirtį. Tokiais atvejais jie siunčiami Europos Bendrijų oficialių leidinių biurui ne vėliau kaip per keturiasdešimt aštuonias dienas, pasibaigus kiekvienam ketvirčiui.
      Jei Agentūra organizavo projektavimo konkursą, Europos Bendrijų oficialių leidinių biurui ji siunčia skalbimą dėl tokio konkurso rezultatų.
      5.   Skelbimai parengiami pagal Komisijos standartines formas, kurias ji priima pagal Direktyvą 2004/18/EB.
      22 straipsnis
      Sutarčių, kurioms netaikoma Direktyva 2004/18/EB, reklamavimas
      1.   Sutartys, kurių vertė yra mažesnė už 35 ir 36 straipsniuose numatytas ribines vertes, ir Direktyvos 2004/18/EEB I priedo B dalyje nurodytos paslaugų sutartys bei su gynyba susijusios sutartys, išskyrus slaptas sutartis, reklamuojamos tinkamais būdais, kad būtų galima užtikrinti konkurencija pagrįstą konkursą ir viešųjų pirkimų procedūros nešališkumą. Jos reklamuojamos:

                  a)

                  jei nepaskelbtas 21 straipsnyje nurodytas konkurso skelbimas, pateikiant kvietimą pareikšti susidomėjimą sutartimis, kurių dalykas panašus ir kurių vertė yra lygi 33 straipsnio 1 dalyje nurodytai sumai arba už ją didesnė;

                  b)

                  kasmet paskelbiant rangovų sąrašą nurodant sudarytų sutarčių dalyką ir vertę – sutarčių, kurių vertė yra lygi 25 000 EUR ar didesnė, atveju.

            Pirmos pastraipos b punkte numatytas skelbimas nėra privalomas bendruoju susitarimu pagrįstų individualių sutarčių ir su gynyba susijusių sutarčių atveju.
      2.   Rangovų, su kuriais sudarytos statybų sutartys, sąrašas skelbiamas kasmet, nurodant sudarytų sutarčių dalyką ir vertę. Rangovų, su kuriais sudaromos pagal 31 straipsnio 1 dalies j punktą slaptomis paskelbtos sutartys, sąrašas kasmet siunčiamas Valdančiajai tarybai, nurodant sudarytų sutarčių dalyką ir vertę.
      3.   Išskyrus su gynyba susijusias sutartis, informacija, susijusi su sutartimis, kurių vertė lygi 33 straipsnio 1 dalyje nurodytai sumai arba už ją didesnė, siunčiama Europos Bendrijų oficialių leidinių biurui. Metiniai rangovų sąrašai siunčiami ne vėliau kaip iki kitų finansinių metų kovo 31 d.

         Ex ante reklama ir kitų sutarčių rangovų sąrašai, išskyrus slaptas sutartis, kasmet skelbiami Agentūros interneto tinklalapyje; ex post skelbiama iki kitų finansinių metų kovo 31 d. Skelbimai gali būti paskelbti ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
      23 straipsnis
      Skelbimų paskelbimas
      1.   Europos Bendrijų oficialių leidinių biuras 21 ir 22 straipsniuose minėtus skelbimus skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip per dvylika kalendorinių dienų nuo jų išsiuntimo.
      Šis pirmoje pastraipoje nurodytas terminas sutrumpinamas penkiomis kalendorinėmis dienomis, taikant 50 straipsnyje numatytas pagreitintas procedūras.
      2.   Agentūra privalo galėti pateikti išsiuntimo datos įrodymą.
      24 straipsnis
      Kiti reklamavimo būdai
      1.   Be 21, 22 ir 23 straipsniuose numatytų reklamavimo būdų sutartis galima reklamuoti ir kitais būdais, visų pirma elektroninėmis priemonėmis. Taip reklamuojant nurodoma į Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtą skelbimą, kaip numatyta 23 straipsnyje, jei toks skelbimas yra paskelbtas, ir tokia reklama negali būti skelbiama anksčiau už tą skelbimą, kuris vienintelis yra autentiškas.
      2.   Taip reklamuojant negalima diskriminuoti kandidatų ar konkurso dalyvių ir pateikti kitos informacijos, išskyrus informaciją konkurso skelbime, jei jis yra paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
      25 straipsnis
      Viešųjų pirkimų procedūrų rūšys
      1.   Siekiant sudaryti sutartis, skelbiami kvietimai teikti pasiūlymus, taikant atviro konkurso, riboto konkurso arba derybų procedūrą (įskaitant konkurencinį dialogą) po to, kai Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbiamas konkurso skelbimas arba atitinkamais atvejais po kandidatų konkurso taikant derybų procedūrą, prieš tai konkurso skelbimo neskelbiant.
      2.   Kvietimai teikti pasiūlymus yra atviri, kai pasiūlymus gali pateikti visi suinteresuoti ūkio subjektai. Tai taip pat taikoma 29 straipsnyje nurodytos dinaminės pirkimo sistemos atveju. Kvietimai teikti pasiūlymus yra riboti, kai visi ūkio subjektai gali prašyti leisti dalyvauti, bet tik kandidatai, kurie atitinka 42 straipsnyje nurodytus atrankos kriterijus ir kuriuos Agentūra vienu metu raštu pakviečia, gali pateikti pasiūlymą arba sprendimą pagal 30 straipsnyje nurodytą konkurencinio dialogo procedūrą.
      Atrankos etapą kiekvienai atskirai sutarčiai galima pakartoti, taip pat konkurencinio dialogo atveju, arba 33 straipsnyje nurodyta tvarka galima parengti potencialių kandidatų sąrašą.
      3.   Taikant derybų procedūrą, Agentūra tariasi su savo pasirinktais konkurso dalyviais, kurie atitinka 42 straipsnyje nustatytus kriterijus, ir su vienu ar keliais iš jų derasi dėl sutarties sąlygų.
      Taikant derybų procedūras, kai yra paskelbtas 32 straipsnyje minėtas konkurso skelbimas, Agentūra raštu vienu metu pakviečia atrinktus kandidatus deryboms.
      4.   Konkursai – procedūros, kurios suteikia galimybę Agentūrai įsigyti daugiausiai architektūros, civilinės inžinerijos ar duomenų apdorojimo srities planą ar projektą, kurį pasiūlo atrankos komisija po to, kai dėl jo paskelbiamas konkursas, skiriant arba neskiriant prizus.
      26 straipsnis
      Kandidatų skaičius taikant ribotas ar derybų procedūras
      1.   Taikant ribotą procedūrą, įskaitant 33 straipsnyje nurodytą procedūrą, pakviestų pateikti pasiūlymą kandidatų skaičius negali būti mažesnis kaip penki, jei pakankamas kandidatų skaičius tenkina atrankos kriterijus.
      Agentūra taip pat gali numatyti ne daugiau kaip dvidešimt kandidatų, atsižvelgdama į sutarties dalyką ir remdamasi objektyviais bei nediskriminaciniais kriterijais. Tokiais atvejais kandidatų skaičius ir kriterijai nurodomi 21 ir 22 straipsniuose minimame konkurso skelbime arba kvietime pareikšti susidomėjimą.
      Bet kuriuo atveju kandidatų, pakviestų pateikti pasiūlymus, skaičius turi būti pakankamas, kad būtų užtikrinta reali konkurencija.
      2.   Taikant derybų procedūrą ir ribotą procedūrą po konkurencinio dialogo, pakviestų pateikti pasiūlymą ar dalyvauti derybose kandidatų skaičius negali būti mažesnis kaip trys, jei pakankamas kandidatų skaičius atitinka atrankos kriterijus.
      Bet kuriuo atveju kandidatų, pakviestų pateikti pasiūlymus, skaičius turi būti pakankamas, kad būtų užtikrinta reali konkurencija.
      Pirmos ir antros pastraipų nuostatos netaikomos:

                  a)

                  mažos vertės sutartims, nurodytoms 34 straipsnio 3 dalyje;

                  b)

                  Direktyvos 2004/18/EB II priedo B dalyje numatytų teisinių paslaugų sutartims;

                  c)

                  slaptomis paskelbtoms sutartims, nurodytoms 31 straipsnio 1 dalies j punkte;

                  d)

                  tais 31 straipsnyje nurodytais atvejais, kai Agentūra turi teisę derėtis tik su vienu konkurso dalyviu arba sudaryti sutartį tik su vienu ūkio subjektu.

            3.   Jei kandidatų, atitinkančių atrankos kriterijus ir būtiniausius standartus, skaičius yra mažesnis už 1 ir 2 dalyse nurodytą minimalų skaičių, Agentūra gali tęsti procedūrą, pakviesdama reikiamus pajėgumus turintį (-čius) kandidatą (-us). Tačiau ji negali kviesti kitų ūkio subjektų, kurie nepateikė prašymo dalyvauti, arba tų kandidatų, kurie neturi reikiamų pajėgumų.
      27 straipsnis
      Derybų procedūrų tvarka
      Derybų procedūrų metu Agentūra derasi su konkurso dalyviais dėl jų pateiktų pasiūlymų, kad galėtų juos suderinti su 21 straipsnyje minėtame konkurso skelbime arba specifikacijose, arba papildomuose dokumentuose nurodytais reikalavimais tam, kad nustatytų geriausią ekonominį pasiūlymą. Derybų metu Agentūra užtikrina vienodas sąlygas visiems konkurso dalyviams.
      Jeigu paskelbus konkurso skelbimą Agentūra, laikydamasi 32 straipsnio, gali sudaryti sutartis taikydama derybų procedūrą, ji gali imtis priemonių, kad derybų procedūra vyktų etapais siekdama sumažinti pasiūlymų, dėl kurių būtų deramasi, skaičių, tuo pat metu taikydama konkurso skelbime arba specifikacijoje nustatytus konkurso laimėtojo nustatymo kriterijus. Tokia galimybė nurodoma konkurso skelbime ar specifikacijoje.
      28 straipsnis
      Konkursai
      1.   Su konkurso organizavimo taisyklėmis supažindinami asmenys, suinteresuoti juose dalyvauti. Bet kuriuo atveju pakviestų dalyvauti kandidatų skaičius turi būti pakankamas, kad būtų užtikrinta reali konkurencija.
      2.   Atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas paskiria atrankos komisiją. Ją sudaro vien tik fiziniai asmenys, kurie nepriklauso nuo konkurso dalyvių. Jei, norint dalyvauti konkurse, reikalinga tam tikra profesinė kvalifikacija, bent vienas trečdalis atrankos komisijos narių privalo turėti tą pačią arba lygiavertę kvalifikaciją.
      Pareikšdama savo nuomonę atrankos komisija turi būti nepriklausoma. Jos nuomonės priimamos, remiantis kandidatų jai anonimiškai pateiktais projektais ir atsižvelgiant tik į konkurso skelbime nurodytus kriterijus.
      3.   Atrankos komisijos pasiūlymai, paremti kiekvieno projekto privalumais, ir jos pastabos pateikiami ataskaitoje, kurią pasirašo komisijos nariai. Kandidatų anonimiškumas išlaikomas tol, kol atrankos komisija nepateikia savo nuomonės. Atrankos komisija gali kviesti kandidatus atsakyti į ataskaitoje nurodytus klausimus, kad jie paaiškintų savo projektą. Parengiama išsami tokio dialogo ataskaita.
      4.   Tada Agentūra priima sprendimą nurodydama atrinkto kandidato vardą, pavardę, pavadinimą ir adresą bei jo pasirinkimo priežastis, remdamasi konkurso skelbime nurodytais kriterijais, ypač jei sprendimas skiriasi nuo pasiūlymų, pateiktų atrankos komisijos nuomonėje.
      29 straipsnis
      Dinaminė pirkimo sistema
      1.   Dinaminė pirkimo sistema, numatyta Direktyvos 2004/18/EB 1 straipsnio 6 dalyje ir 33 straipsnyje – vien elektroniniu būdu vykdoma įprastų pirkimų procedūra, visą galiojimo laikotarpį atvira visiems ūkio subjektams, atitinkantiems atrankos kriterijus ir pateikusiems orientacinį pasiūlymą, atitinkantį specifikaciją ir papildomus dokumentus. Šie orientaciniai pasiūlymai bet kuriuo metu gali būti tobulinami, su sąlyga, kad jie ir toliau atitinka specifikaciją.
      2.   Siekdama sukurti dinaminę pirkimo sistemą, Agentūra paskelbia konkurso skelbimą, nurodydama, kad naudojama dinaminė pirkimo sistema ir pateikdama nuorodą į interneto adresą, kuriuo galima nevaržomai, tiesiogiai ir be apribojimų susipažinti su specifikacija bei visais papildomais dokumentais nuo skelbimo paskelbimo dienos iki sistemos galiojimo pabaigos.
      Specifikacijoje ji taip pat nurodo numatomų pirkimų pagal tą sistemą pobūdį, taip pat visą būtiną informaciją apie pirkimo sistemą, naudojamą elektroninę įrangą, techninio prisijungimo priemones bei specifikacijas.
      3.   Per dinaminės pirkimo sistemos galiojimo laikotarpį Agentūra visiems ūkio subjektams suteikia galimybę pateikti orientacinį pasiūlymą, kad jiems būtų leista dalyvauti sistemoje 1 dalyje nurodytomis sąlygomis. Ji užbaigia vertinimą ne vėliau kaip per 15 dienų nuo orientacinio pasiūlymo pateikimo dienos. Tačiau vertinimo terminą ji gali pratęsti, jei per tą laiką nepaskelbiamas kvietimas pateikti pasiūlymus.
      Agentūra kuo anksčiau praneša konkurso dalyviams apie leidimą dalyvauti dinaminėje pirkimo sistemoje arba apie jų pasiūlymo atmetimą.
      4.   Kiekvienai individualiai sutarčiai sudaryti skelbiamas kvietimas teikti pasiūlymus. Prieš paskelbdama kvietimą pateikti pasiūlymą, Agentūra paskelbia supaprastintą konkurso skelbimą, kviesdama visus suinteresuotus ūkio subjektus pateikti orientacinį pasiūlymą per nustatytą laikotarpį, kuris negali būti trumpesnis kaip penkiolika dienų nuo supaprastinto skelbimo išsiuntimo dienos. Agentūra negali tęsti konkurso, kol neužbaigia visų iki to termino gautų orientacinių pasiūlymų vertinimo.
      Agentūra pakviečia visus konkurso dalyvius, kuriems leista dalyvauti sistemoje, per deramą laikotarpį pateikti pasiūlymus. Ji sudaro sutartį su tuo konkurso dalyviu, kuris pateikė geriausią ekonominį pasiūlymą, remdamasi laimėtojo nustatymo kriterijais, nurodytais konkurso skelbime, kuriame pranešama apie dinaminės pirkimo sistemos sukūrimą. Prireikus šie kriterijai gali būti patikslinti kvietime pateikti pasiūlymus.
      5.   Dinaminė pirkimo sistema negali būti taikoma ilgiau kaip ketverius metus, išskyrus tinkamai pagrįstus išimtinius atvejus.
      Agentūra negali naudotis šia sistema siekdama užkirsti kelią konkurencijai, ją apriboti ar iškreipti.
      Iš suinteresuotų ūkio subjektų ar sistemos šalių negalima reikalauti padengti išlaidų.
      30 straipsnis
      Konkurencinis dialogas
      1.   Ypač sudėtingų sutarčių atveju, kai Agentūros manymu, tiesiogiai taikant atviro konkurso procedūrą arba galiojančias riboto konkurso procedūrą reglamentuojančias nuostatas, su konkurso dalyviu, pateikusiu geriausią ekonominį pasiūlymą, sutarties sudaryti nepavyks, ji gali pasitelkti Direktyvos 2004/18/EB 29 straipsnyje nurodytą konkurencinį dialogą.
      Sutartis laikoma „ypač sudėtinga“, kai Agentūra negali objektyviai nustatyti techninių priemonių, kurios tenkintų jos poreikius arba tikslus, arba negali apibrėžti teisinės arba finansinės projekto sandaros.
      2.   Agentūra paskelbia konkurso skelbimą, kuriame nurodo savo poreikius ir reikalavimus, kurie gali būti išsamiai apibrėžti tame pačiame skelbime ir (arba) aprašomajame dokumente.
      3.   Agentūra pradeda dialogą su kandidatais, tenkinančiais 42 straipsnyje nustatytus kriterijus, siekdama nustatyti bei apibrėžti priemones, geriausiai atitinkančias jos poreikius.
      Dialogo metu Agentūra konkurso dalyviams užtikrina vienodas sąlygas ir pasiūlytų sprendimų arba kitos dialoge dalyvaujančio kandidato pateiktos informacijos konfidencialumą, išskyrus tuos atvejus, kai kandidatas sutinka ją atskleisti.
      Agentūra gali numatyti procedūrą vykdyti keliais etapais, kad taikydama konkurso skelbime arba aprašomajame dokumente numatytus laimėtojo nustatymo kriterijus, sumažintų dialogo metu aptartinų sprendimų skaičių, jei tokia galimybė numatyta konkurso skelbime arba aprašomajame dokumente.
      4.   Pranešusi dalyviams, kad dialogas baigtas, Agentūra prašo jų pateikti galutinius pasiūlymus, grindžiamus dialogo metu pateiktu (-ais) ir išsamiai apibūdintu (-ais) sprendimu (-ais). Šiuose pasiūlymuose nurodomi visi projektui įgyvendinti reikalingi ir būtini elementai.
      Agentūros prašymu šie pasiūlymai gali būti paaiškinti, smulkiai apibūdinti ir patikslinti, jeigu dėl to nesikeičia pagrindiniai pasiūlymo arba kvietimo pateikti pasiūlymus aspektai, kurių pakeitimas galėtų iškreipti konkurenciją arba turėti diskriminacinį poveikį.
      Agentūros prašymu konkurso dalyvio, kuris, kaip nustatyta, pateikė geriausią ekonominį pasiūlymą, gali būti paprašyta patikslinti pasiūlymo aspektus arba patvirtinti pasiūlyme pateiktus įsipareigojimus, jei dėl to nesikeičia esminiai pasiūlymo ar kvietimo pateikti pasiūlymus aspektai, ir nekyla pavojus, kad bus iškreipta konkurencija ar atsiras diskriminuojančios sąlygos.
      5.   Agentūra dialogo dalyviams gali nustatyti kainas arba mokėjimus.
      31 straipsnis
      Derybų procedūros taikymas prieš tai neskelbiant konkurso skelbimo
      1.   Agentūra derybų procedūrą prieš tai neskelbiant konkurso skelbimo, neatsižvelgiant į numatomą sutarties vertę, gali taikyti šiais atvejais:

                  a)

                  kai paskelbus atvirą ar ribotą procedūrą nebuvo pateiktas nei vienas pasiūlymas ar paraiška, arba nebuvo pateiktas nei vienas tinkamas pasiūlymas, po to, kai buvo baigta pradinė procedūra, jei pradinės sutarties sąlygos, nurodytos 37 straipsnyje numatytame kvietime pateikti pasiūlymus, iš esmės nepakeičiamos;

                  b)

                  kai dėl techninių ar meninių priežasčių, ar priežasčių, susijusių su išimtinių teisių apsauga, sutartį galima sudaryti tik su konkrečiu ūkio subjektu;

                  c)

                  jei dėl didelės skubos priežasčių, atsiradusių dėl nenumatytų įvykių, kurie nepriklauso nuo Agentūros, sutarčių, kurioms taikoma Direktyva 2004/18/EB, atveju negalima laikytis terminų, numatytų kitoms procedūroms ir nustatytų 48, 49 bei 50 straipsniuose;

                  d)

                  kai paslaugų sutartis sudaroma po konkurso ir pagal taikomas taisykles turi būti sudaroma su laimėjusiu kandidatu arba vienu iš laimėjusių kandidatų; pastaruoju atveju visi laimėjusieji kandidatai kviečiami dalyvauti derybose;

                  e)

                  sudarant sutartis dėl papildomų paslaugų ir darbų, neįrašytų į iš pradžių numatytą projektą ar į iš pradžių sudarytą sutartį, bet kurios dėl nenumatytų aplinkybių tapo būtinos paslaugoms ar darbams atlikti, atsižvelgiant į 2 dalyje išdėstytas sąlygas;

                  f)

                  sudarant naujų paslaugų ar darbų sutartis dėl panašių paslaugų ar darbų, patikėtų ūkio subjektui, su kuriuo Agentūra pasirašė pradinę sutartį, jei šios paslaugos ar darbai atitinka pagrindinį projektą ir jei šis projektas buvo pradinės sutarties, kuri buvo sudaryta taikant atvirą ar ribotą procedūrą, dalykas, atsižvelgiant į 3 dalyje išdėstytas sąlygas;

                  g)

                  sudarant tiekimo sutartis:

                              i)

                              papildomai tiekiamų prekių, kurios yra skirtos iš dalies pakeisti įprastai tiekiamas prekes ar įrenginius arba yra jau tiekiamų prekių ir esamų įrenginių priedas, atveju, kai pakeitus tiekėją, Agentūra turėtų įsigyti kitą įrangą, turinčią skirtingas technines charakteristikas, ir dėl to atsirastų nesuderinamumas arba neproporcingi techniniai sunkumai ją eksploatuojant ar prižiūrint; tokių sutarčių galiojimo trukmė negali būti ilgesnė kaip treji metai;

                              ii)

                              kai gaminiai yra gaminami tik moksliniams tyrimams, eksperimentams, studijoms ar technologinei plėtrai, išskyrus komercinio tinkamumo bandymus ir didelio masto gamybą, kuri yra skirta padengti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidas;

                              iii)

                              kai prekės kotiruojamos ir perkamos prekių rinkoje;

                              iv)

                              kai prekės įsigyjamos esant ypač naudingoms sąlygoms iš tiekėjo, kuris galutinai nutraukia savo komercinę veiklą, arba iš bankrutuojančios įmonės, įmonės, kurios atžvilgiu teismas priėmė sprendimą dėl bankroto ar įmonės, kurioje pagal nacionalinę teisę vykdoma tokio paties pobūdžio procedūra, administratorių ar likvidatorių;

                  h)

                  sudarant statybos sutartis po to, kai yra ištirta vietos rinka;

                  i)

                  sudarant Direktyvos 2004/18/EB II priedo B dalyje numatytas teisinių paslaugų sutartis, jeigu tokios sutartys tinkamai reklamuojamos;

                  j)

                  sudarant Agentūros slaptomis paskelbtas sutartis arba sutartis, kurias vykdant reikia imtis specialių apsaugos priemonių, laikantis galiojančių administracinių nuostatų, arba kai to reikia Agentūros, vienos ar daugiau dalyvaujančių valstybių narių arba Europos Sąjungos esminiams interesams apsaugoti;

                  k)

                  sudarant sutartims, kurių vertė lygi 60 000 EUR ar mažesnė;

                  l)

                  sudarant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų sutartis, kurioms netaikoma Direktyva 2004/18/EB;

                  m)

                  sudarant sutartis, kurioms netaikoma Direktyva 2004/18/EB, išskyrus šioje dalyje jau išvardintas sutartis, jeigu buvo paskelbtas kvietimas pareikšti susidomėjimą;

                  n)

                  kai sutartis gali būti sudaroma tik su konkrečiu ūkio subjektu dėl priežasčių, susijusių su didelėmis išankstinėmis investicijomis, susijusiomis su gynybos įranga ar technologijomis, unikalia specialia gynybos infrastruktūra, arba siekiant užtikrinti gynybos įrangos ar technologijų tiekimo patikimumą arba siekiant toliau plėtoti tokio ūkio subjekto vystomas inovacines gynybos technologijas;

                  o)

                  kai Europos Komisija arba kita Europos ar tarptautinė organizacija ar organas su konkrečiu ūkio subjektu sudarė susitarimą dėl mokslinių tyrimų saugumo srityje ir tikslinga sutartį dėl mokslinių tyrimų gynybos srityje sudaryti su tuo pačiu ūkio subjektu;

                  p)

                  sudarant su gynyba susijusias sutartis, kad vykdant programą ar projektą jas būtų galima valdyti kartu su kita tarptautine organizacija.

            2.   Papildomų paslaugų ir darbų, minėtų 1 dalies e punkte, atveju Agentūra gali naudoti derybų procedūrą prieš tai neskelbiant konkurso skelbimo, jei sutartis sudaroma su rangovu, vykdančiu sutartį:

                  a)

                  kai tokių papildomų sutarčių techniniu ar ekonominiu atžvilgiu negalima atskirti nuo pagrindinės sutarties, nesukėlus Agentūrai rimtų nepatogumų; arba

                  b)

                  kai tokios paslaugos ar darbai, nors juos ir galima atskirti nuo pradinės sutarties vykdymo, yra absoliučiai būtini sutarties užbaigimui.

            Išskyrus su gynyba susijusias sutartis, papildomų sutarčių suvestinė vertė negali būti didesnė kaip 50 % pradinės sutarties sumos.
      3.   1 dalies f punkte minėtais atvejais galimybė taikyti derybų procedūrą nurodoma, kai tik pirmajam sandoriui sudaryti paskelbiamas konkursas, o apskaičiuojant 36 straipsnyje nurodytas ribines vertes atsižvelgiama į vėlesnių paslaugų ar darbų bendrą numatytą sąmatinę vertę. Šią procedūrą galima taikyti tik trejus metus po pradinės sutarties sudarymo.
      32 straipsnis
      Derybų procedūros taikymas prieš tai paskelbiant konkurso skelbimą
      1.   Agentūra derybų procedūrą prieš tai paskelbiant konkurso skelbimą, neatsižvelgiant į numatomą sutarties vertę, gali taikyti šiais atvejais:

                  a)

                  jei paskelbus atvirą ar ribotą procedūrą arba užbaigus konkurencinį dialogą paaiškėja, kad buvo pateikta netinkamų ar nepriimtinų pasiūlymų, ypač atsižvelgiant į atrankos ar laimėtojo nustatymo kriterijus, jei pradinės sutarties sąlygos, nurodytos 37 straipsnyje numatytame kvietime teikti pasiūlymus, iš esmės nepakeičiamos, nepažeidžiant 2 dalies taikymo;

                  b)

                  išimtiniais atvejais, darbams, tiekiamoms prekėms ar teikiamoms paslaugoms, dėl kurių pobūdžio ar susijusios rizikos konkurso dalyvis negali iš anksto nustatyti visos kainos;

                  c)

                  kai dėl perkamų paslaugų, visų pirma finansinių ir intelektinių paslaugų, pobūdžio negalima pakankamai tiksliai nustatyti sutarties specifikacijų taip, kad būtų galima sudaryti sutartį, išrinkus geriausią pasiūlymą pagal atviro ar riboto konkurso procedūrų taisykles;

                  d)

                  darbų sutarčių atveju, kai darbai atliekami tik mokslinių tyrimų, bandymų ar technologinės plėtros tikslais ir nesiekiant užtikrinti pelną ar atgauti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidas;

                  e)

                  paslaugų sutarčių, nurodytų Direktyvos 2004/18/EB II priedo B dalyje, atveju atsižvelgiant į 31 straipsnio 1 dalies i ir j punktus;

                  f)

                  nepažeidžiant 31 straipsnio 1 dalies, su gynyba susijusių sutarčių atveju, kai nebuvo paskelbtas nei kvietimas pareikšti susidomėjimą, nei joks išankstinės informacijos skelbimas.

            2.   1 dalies a punkte minėtais atvejais Agentūra gali neskelbti konkurso skelbimo, jei ji į derybų procedūrą įtraukia visus konkurso dalyvius ir tik tuos atrankos kriterijus atitinkančius konkurso dalyvius, kurie pagal ankstesnę procedūrą pateikė pasiūlymus, laikydamiesi viešųjų pirkimų procedūros oficialių reikalavimų.
      33 straipsnis
      Kvietimai pareikšti susidomėjimą
      1.   Kvietimas pareikšti susidomėjimą – būdas iš anksto atrinkti kandidatus, kurie pagal 31 ar 32 straipsnius bus pakviesti pateikti pasiūlymus paskelbus būsimus ribotus kvietimus teikti pasiūlymus dėl sutarčių, kurių vertė daugiau kaip 60 000 EUR. Pagal 31 ar 32 straipsnius kvietimas pareikšti susidomėjimą taip pat naudojamas iš anksto atrinkti kandidatus, kurie bus pakviesti pateikti pasiūlymus paskelbus būsimus kvietimus teikti pasiūlymus dėl su gynyba susijusių sutarčių, neatsižvelgiant į sutarties vertę ir į tai, ar naudojama riboto konkurso ar derybų procedūra.
      2.   Sąrašas, sudarytas po kvietimo pareikšti susidomėjimą, galioja ne ilgiau kaip trejus metus nuo tos dienos, kai 22 straipsnio 1 dalies a punkte minėtas skelbimas nusiunčiamas Europos Bendrijų oficialių leidinių biurui arba paskelbiamas Agentūros tinklapyje. Visi suinteresuoti asmenys gali pateikti paraišką bet kuriuo sąrašo galiojimo metu, išskyrus tris paskutinius to laikotarpiu mėnesius. Toks sąrašas gali būti padalytas į pakategorius pagal sutarties rūšį, kuriai galioja sąrašas.
      3.   Kai sudaroma individuali sutartis, Agentūra, remdamasi objektyviais ir nediskriminuojančiais tai sutarčiai taikomais atrankos kriterijais, pateikti pasiūlymą pakviečia visus į sąrašą įrašytus kandidatus arba tik kai kuriuos iš jų.
      34 straipsnis
      Mažos vertės sutartys
      1.   Pagal 31 ar 32 straipsnius derybų procedūra, kai tariamasi bent su penkiais kandidatais, gali būti naudojama siekiant sudaryti sutartis, kurių vertė lygi 60 000 EUR ar mažesnė pagal administracinio valdymo biudžetą ir kurių vertė mažesnė kaip 137 000 EUR pagal veiklos biudžetą.
      Jei po konsultacijų su kandidatais Agentūra gauna tik vieną administraciniu ir techniniu požiūriu galiojantį pasiūlymą, sutartis gali būti sudaroma su sąlyga, kad patenkinti konkurso laimėtojo nustatymo kriterijai.
      2.   Derybų procedūra, kurioje dalyvauja bent trys kandidatai, gali būti naudojama siekiant sudaryti sutartis, kurių vertė lygi 25 000 EUR ar mažesnė pagal administracinio valdymo biudžetą ir kurių vertė mažesnė kaip 60 000 EUR pagal veiklos biudžetą.
      3.   Sutartys, kurių vertė lygi 3 500 EUR ar mažesnė pagal administracinio valdymo biudžetą ir kurių vertė mažesnė kaip 5 000 EUR pagal veiklos biudžetą, gali būti sudaromos remiantis vienu pasiūlymu.
      4.   200 EUR ar mažesnės sumos pagal išlaidų punktus gali būti mokamos pagal sąskaitas faktūras prieš tai nepriėmus pasiūlymo.
      35 straipsnis
      Išankstinės informacijos skelbimui taikomos ribinės vertės
      Išankstinės informacijos skelbimo paskelbimui taikomos ribinės vertės:

                  a)

                  750 000 EUR prekių ir paslaugų sutartims, nurodytoms Direktyvos 2004/18/EB II priedo A dalyje;

                  b)

                  5 278 000 EUR darbų sutartims.

            36 straipsnis
      Ribinės vertės, taikomos procedūroms pagal Direktyvą 2004/18/EB
      5 straipsnyje nurodytos ribinės vertės:

                  a)

                  137 000 EUR tiekimo ir paslaugų sutartims, išvardytoms Direktyvos 2004/18/EB II priedo A dalyje, išskyrus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sutartis, priskiriamas to priedo 8 kategorijai;

                  b)

                  211 000 EUR paslaugų sutartims, išvardytoms Direktyvos 2004/18/EEB II priedo B dalyje, ir mokslinių tyrimų bei technologinės plėtros sutartims, priskiriamas tos direktyvos II priedo A dalies 8 kategorijai;

                  c)

                  5 278 000 EUR darbų sutartims.

            37 straipsnis
      Su kvietimu teikti pasiūlymus susiję dokumentai
      1.   Dokumentus, susijusius su kvietimu teikti pasiūlymus, sudaro šie būtiniausi dokumentai:

                  a)

                  kvietimas teikti pasiūlymus, dalyvauti derybose arba dialoge 30 straipsnyje nustatyta tvarka;

                  b)

                  specifikacijos, prie kurių pridedamos sutartims taikomos bendrosios sąlygos ir nuostatos, o konkurencinio dialogo atveju, kaip nurodyta 30 straipsnyje, dokumentas, kuriame apibūdinami Agentūros poreikiai ir reikalavimai, arba nuoroda į interneto adresą, kuriuo galima susipažinti su tokia specifikacija ar dokumentu;

                  c)

                  sutarties pavyzdys.

            Dokumentuose, susijusiuose su kvietimu teikti pasiūlymus, pateikiama nuoroda į reklamos priemones, kurios buvo taikytos pagal 21–24 straipsnius.
      2.   Kvietime pateikti pasiūlymus, dalyvauti derybose arba dialoge būtinai:

                  a)

                  nurodomos taisyklės, kaip pateikti ir išdėstyti pasiūlymus, pirmiausia jų priėmimo galutinė data ir laikas, galimas reikalavimas naudoti standartinę atsakymo formą, reikalaujami pridėti dokumentai, įskaitant dokumentus, įrodančius ekonominį, finansinį, techninį ir profesinį pajėgumą, kaip nurodyta 42 straipsnyje, jei tai nenurodyta konkurso skelbime, ir adresas, kuriuo jie turi būti siunčiami;

                  b)

                  nurodoma, kad pasiūlymo pateikimas reiškia, jog sutinkama su 1 dalyje nurodytomis specifikacijomis, bendrosiomis sąlygomis ir nuostatomis, su kuriomis yra susijęs pasiūlymas, ir kad pasiūlymo pateikimas rangovą, su kuriuo bus sudaryta sutartis, įpareigoja sutarties vykdymo metu;

                  c)

                  nurodomas laikotarpis, per kurį pasiūlymas galios ir negalės būti pakeistas jokiais atžvilgiais;

                  d)

                  Agentūrai ir konkurso dalyviui draudžiama palaikyti ryšius procedūros metu, išskyrus išimtinius atvejus, kai yra numatytas apsilankymas vietoje; tokiu atveju nurodomos tokio apsilankymo taisyklės;

                  e)

                  konkurencinio dialogo atveju nurodoma konsultacijų etapo pradžios data ir adresas.

            3.   Specifikacijose būtinai:

                  a)

                  nurodomi sutarčiai taikomi sutarties nesudarymo ir atrankos kriterijai, išskyrus atvejus, kai taikoma riboto konkurso procedūra, taip pat po konkurencinio dialogo, ir, kai paskelbus 32 straipsnyje nurodytą skelbimą, taikomos derybų procedūros; šiais atvejais tie kriterijai nurodomi tik konkurso skelbime arba kvietime pareikšti susidomėjimą;

                  b)

                  nurodomi laimėtojo nustatymo kriterijai ir jų santykinis korekcinis koeficientas, arba tam tikrais atvejais, jei tai nenurodoma konkurso skelbime, šių kriterijų svarba mažėjančia eilės tvarka;

                  c)

                  išdėstomos 38 straipsnyje nurodytos techninės specifikacijos;

                  d)

                  nurodomi būtiniausi reikalavimai, kuriuos įvairūs variantai turi atitikti, taikant 45 straipsnio 2 dalyje numatytas procedūras, pagal kurias sutartis sudaroma su geriausią ekonominį pasiūlymą pateikusiu konkurso dalyviu, jei Agentūra konkurso skelbime nurodė, kad tokie variantai leidžiami;

                  e)

                  nurodoma, kad taikomas 2004 m. lapkričio 10 d. Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas dėl Europos gynybos agentūrai ir jos personalui suteikiamų privilegijų ir imunitetų, papildytas papildomu Belgijos Karalystės ir Agentūros protokolu;

                  f)

                  nurodoma, kokiais dokumentais grindžiamos galimybės sudaryti sutartį, kaip nurodyta 41 straipsnyje;

                  g)

                  29 straipsnyje nurodytose dinaminėse pirkimo sistemose nurodomas numatomų pirkimų pobūdis, taip pat visa būtina informacija apie pirkimo sistemą, naudojama elektroninė įranga, techninio prisijungimo priemonės ir specifikacijos.

            4.   Sutarties pavyzdyje visų pirma:

                  a)

                  nurodomos nuobaudos už jos nuostatų nesilaikymą;

                  b)

                  nurodoma informacija, kuri turi būti pateikta sąskaitose faktūrose arba atitinkamuose patvirtinamuosiuose dokumentuose;

                  c)

                  nurodoma sutarčiai taikytina teisė ir kompetentingas teismas ginčams spręsti.

            5.   Agentūra gali reikalauti iš konkurso dalyvio informacijos apie bet kurią sutarties dalį, kurią konkurso dalyvis gali ketinti perduoti trečiosioms šalims, ir apie tokių subrangovų tapatybę.
      6.   Teikdama technines specifikacijas suinteresuotiems ūkio subjektams, vykdydama ūkio subjektų atranką ir sudarydama sutartis, Agentūra gali taikyti reikalavimus, kad apsaugotų jos teikiamos informacijos konfidencialų ar slaptą pobūdį.
      7.   Nepažeisdama nuostatų dėl įpareigojimų, susijusių su sudarytų sutarčių reklamavimu ir informacijos teikimu kandidatams bei konkurso dalyviams, Agentūra neatskleidžia ūkio subjektų jai pateiktos informacijos, kurią jie nurodė kaip konfidencialią; tokią informaciją visų pirma sudaro technikos ar prekybos paslaptys ir konfidencialūs pasiūlymų ar prašymų dalyvauti aspektai. Slapta informacija, kuria keičiasi Agentūra su kandidatais ar konkurso dalyviais, naudojama, perduodama, laikoma, tvarkoma ir saugoma pagal 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimą 2001/264/EB dėl Tarybos saugumo nuostatų patvirtinimo (3).
      38 straipsnis
      Techninės specifikacijos
      1.   Techninės specifikacijos užtikrina vienodas galimybes kandidatams bei konkurso dalyviams ir nesudaro nepateisinamų kliūčių konkurencija pagrįstam konkursui. Specifikacijose apibrėžiamos būtinos produkto, paslaugos, medžiagos ar darbo charakteristikos, atsižvelgiant į Agentūros numatytą jų paskirtį.
      2.   1 dalyje nurodytas charakteristikas sudaro:

                  a)

                  kokybės lygiai;

                  b)

                  atitiktis aplinkos apsaugos reikalavimams;

                  c)

                  jei įmanoma, prieinamumo žmonėms su negalia kriterijai arba visiems naudotojams pritaikytas projektas;

                  d)

                  atitikties įvertinimo lygiai ir procedūros;

                  e)

                  tinkamumas naudoti;

                  f)

                  sauga arba matmenys, įskaitant prekių tiekimo atvejais parduodamos prekės pavadinimą bei naudojimo instrukcijas, ir visų sutarčių atvejais – terminija, simboliai, bandymų procedūra ir metodai, pakuotė, ženklinimas ir etiketės, gamybos procedūros ir metodai;

                  g)

                  darbų sutarčių atveju procedūros, susijusios su kokybės užtikrinimu, ir taisyklės, susijusios su projektavimu ir kainos apskaičiavimu, darbų bandymo, tikrinimo ir priėmimo sąlygos, statybos metodai arba būdai ir visos kitos techninės sąlygos, kurias pagal bendrąsias ar specialias nuostatas Agentūra gali nustatyti užbaigtiems darbams ir su jais susijusioms medžiagoms ar dalims.

            3.   Techninės specifikacijos formuluojamos:

                  a)

                  remiantis Europos standartais arba Europos techniniais liudijimais ar bendromis techninėmis specifikacijomis, jei tokių yra, tarptautiniais standartais arba kita technine informacine medžiaga, kurią parengia Europos standartų įstaigos, arba, jei tokių nėra, jų nacionaliniais atitikmenimis. Po kiekvienos nuorodos pateikiami žodžiai „arba jų atitikmenys“; arba

                  b)

                  remiantis veiklos rezultatų ar funkciniais reikalavimais, kurie gali apimti aplinkosaugines charakteristikas ir turi būti pakankamai išsamūs, kad konkurso dalyviai galėtų nustatyti sutarties tikslą, o Agentūra galėtų sudaryti sutartį; arba

                  c)

                  taikant abu šiuos formulavimo metodus.

            4.   Kai Agentūra pasinaudoja galimybe remtis 3 dalies a punkte nurodytomis specifikacijomis, ji negali atmesti pasiūlymo remdamasi tuo, kad jis neatitinka tų specifikacijų, jei konkurso dalyvis ar kandidatas atitinkamomis priemonėmis įrodo ir įtikina Agentūrą, kad pasiūlymas tolygiai atitinka nustatytus reikalavimus.
      Tinkamos priemonės gali būti techninė gamintojo dokumentacija arba pripažintos įstaigos bandymų ataskaita.
      5.   Kai Agentūra pasinaudoja 3 dalies b punkte nurodyta galimybe nustatyti specifikacijas, remdamasi veiklos rezultatų ar funkciniais reikalavimais, ji negali atmesti pasiūlymo, kuris atitinka nacionalinį standartą, į kurį yra perkeltas Europos standartas, Europos techninį liudijimą ar bendras technines specifikacijas, tarptautinį standartą ar techninę informacinę medžiagą, kurią parengia Europos standartų įstaiga, jei tos specifikacijos yra susijusios su būtinais veiklos rezultatų ar funkciniais reikalavimais.
      Konkurso dalyvis privalo atitinkamomis priemonėmis įrodyti ir įtikinti Agentūrą, kad pasiūlymas atitinka Agentūros nustatytus veiklos rezultatų ar funkcinius reikalavimus. Tinkamos priemonės gali būti techninė gamintojo dokumentacija arba pripažintos įstaigos bandymų ataskaita.
      6.   Kai Agentūra nustato aplinkosaugines charakteristikas, remdamasi veiklos rezultatų ar funkciniais reikalavimais, ji gali naudoti išsamias specifikacijas arba prireikus jų dalis, apibrėžtas Europos, daugianacionaliniuose ar nacionaliniuose ekologiniuose ženkluose arba kitokiame ekologiniame ženkle, jeigu patenkinamos šios sąlygos:

                  a)

                  naudojamos specifikacijos yra tinkamos tiekiamų prekių ar teikiamų paslaugų, kurios yra sutarties dalykas, savybėms apibrėžti;

                  b)

                  ženklo reikalavimai yra nustatyti remiantis moksline informacija;

                  c)

                  ekologiniai ženklai yra patvirtinti pagal tvarką, suteikiančią galimybę dalyvauti visoms suinteresuotoms šalims, pavyzdžiui, valstybės įstaigoms, vartotojams, gamintojams, platintojams ir aplinkos apsaugos organizacijoms;

                  d)

                  ekologiniai ženklai yra prieinami visoms suinteresuotoms šalims.

            Agentūra gali nurodyti, kad prekės ar paslaugos, pažymėti ekologiniais ženklais, laikomi atitinkančiais technines specifikacijas, nustatytas sutarties dokumentuose. Agentūra priima kitą tinkamą įrodymo priemonę, pavyzdžiui, techninę gamintojo dokumentaciją ar pripažintos įstaigos bandymų ataskaitą.
      7.   4, 5 ir 6 dalyje minima pripažinta įstaiga – bandymų ir kalibravimo laboratorija arba sertifikavimo ir patikros įstaiga, kuri atitinka taikomus Europos standartus.
      8.   Išskyrus išimtinius sutarties dalyku tinkamai pateisinamus atvejus, tos specifikacijos negali remtis konkrečia gaminių marke ar šaltiniu, ar tam tikru procesu, ar prekių ženklais, patentais, tipais ar konkrečia kilme ar gamyba, dėl kurių tam tikriems gaminiams ar ūkio subjektams atsirastų palankesnės arba neįmanomos įvykdyti sąlygos. Kai neįmanoma pateikti pakankamai išsamaus ir suprantamo sutarties dalyko aprašymo, po nuorodos pateikiami žodžiai „ar jo atitikmuo“.
      39 straipsnis
      Kainos tikslinimas
      1.   Dokumentuose, susijusiuose su kvietimu teikti pasiūlymus, aiškiai nurodoma, ar turi būti pateikta tvirta, netikslinama kaina.
      2.   Kitu atveju dokumentuose, susijusiuose su kvietimu teikti pasiūlymus, nurodomos kainų tikslinimo sutarties galiojimo laikotarpiu sąlygos ir (arba) formulės. Tokiais atvejais Agentūra visų pirma atsižvelgia į:

                  a)

                  viešųjų pirkimų procedūros tikslą ir ekonominę padėtį, kurioje ji vyksta;

                  b)

                  užduočių ir sutarties tipą bei jų trukmę;

                  c)

                  savo finansinius interesus.

            40 straipsnis
      Administracinės ir finansinės nuobaudos
      1.   Nepažeidžiant sutartyje nustatytų nuobaudų taikymo, su kandidatais arba konkurso dalyviais ir rangovais, kurie nusikalto pateikdami suklastotas deklaracijas arba yra pripažinti rimtai pažeidę sutarties sąlygas neįvykdydami savo sutartinių įsipareigojimų ankstesnėje viešųjų pirkimų procedūroje, nesudaromos jokios sutartys, finansuojamos iš Agentūros bendrojo biudžeto, ilgiausiai dvejus metus nuo pažeidimo nustatymo, įvykus rungimosi su rangovu teismo procesui.
      Tą laikotarpį galima pailginti iki trejų metų, jei per penkerius metus nuo pirmojo pažeidimo yra dar kartą nusižengiama.
      Konkurso dalyviai arba kandidatai, kurie nusikalto pateikdami suklastotas deklaracijas, taip pat baudžiami finansinėmis nuobaudomis, kurios sudaro 2–10 % visos ketinamos pasirašyti sutarties vertės.
      Rangovai, pripažinti rimtai pažeidę sutarties sąlygas neįvykdydami sutartinių įsipareigojimų, baudžiami finansinėmis nuobaudomis, kurios sudaro 2–10 % visos atitinkamos sutarties vertės.
      Ta norma gali būti padidinta nuo 4 % iki 20 %, jei per penkerius metus nuo pirmojo pažeidimo yra dar kartą nusižengiama.
      2.   9 straipsnio 1 dalies a, c ir d punktuose nurodytais atvejais su kandidatais ar konkurso dalyviais nesudaromos jokios sutartys ilgiausiai dvejus metus nuo pažeidimo nustatymo, įvykus rungimosi su rangovu teismo procesui.
      9 straipsnio 1 dalies b ir e punktuose nurodytais atvejais su kandidatais ar konkurso dalyviais nesudaromos jokios sutartys mažiausiai vienerius metus ir ilgiausiai ketverius metus nuo teismo sprendimo pranešimo dienos.
      Tuos laikotarpius galima pailginti iki penkerių metų, jei per penkerius metus nuo pirmojo pažeidimo ar pirmojo teismo sprendimo yra nusižengiama dar kartą.
      3.   9 straipsnio 1 dalies e punkte nurodomi šie atvejai:

                  a)

                  sukčiavimo atvejai, nurodyti Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, priimtos 1995 m. liepos 26 d. Tarybos aktu (4), 1 straipsnyje;

                  b)

                  korupcijos atvejai, nurodyti Konvencijos dėl kovos su korupcija, į kurią įtraukiami Europos Bendrijų pareigūnai ar Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnai, priimtos 1997 m. gegužės 26 d. Tarybos aktu (5), 3 straipsnyje;

                  c)

                  dalyvavimo nusikalstamoje organizacijoje, kaip apibrėžta 1998 m. gruodžio 21 d. Tarybos bendrųjų veiksmų 98/733/TVR, prilyginančių dalyvavimą nusikalstamoje organizacijoje Europos Sąjungos valstybėse narėse baudžiamajam nusikaltimui (6), 2 straipsnio 1 dalyje, atvejai;

                  d)

                  pinigų plovimo, apibrėžto 1991 m. birželio 10 d. Tarybos direktyvos 91/308/EEB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui (7) 1 straipsnyje, atvejai.

            41 straipsnis
      Įrodymais pagrįsti dokumentai
      1.   Kaip pakankamą įrodymą, kad kandidatas ar konkurso dalyvis, su kuriuo bus sudaroma sutartis, nėra atsidūręs vienoje iš 9 straipsnio 1 dalies a, b ar e punktuose aprašytų situacijų, Agentūra priima naujausią išrašą iš teismo bylų registro arba, jei jo nėra, tolygų dokumentą, neseniai išduotą kilmės ar provenencijos šalies teisminės ar administracinės institucijos, liudijantį, kad tie reikalavimai yra patenkinti. Kaip pakankamą įrodymą, kad kandidatas ar konkurso dalyvis nėra atsidūręs 9 straipsnio 1 dalies d punkte aprašytoje situacijoje, Agentūra priima atitinkamos šalies kompetentingos institucijos išduotą naujausią pažymėjimą.
      Kai pirmoje pastraipoje nurodytas dokumentas arba pažymėjimas neišduodamas atitinkamoje šalyje ir kitais 9 straipsnyje nurodytais sutarties nesudarymo atvejais, vietoj jo galima pateikti suinteresuotos šalies teisminės ar administracinės institucijos, notaro ar kvalifikuotos profesinės institucijos savo kilmės ar provenencijos šalyje priesaika patvirtintą pareiškimą arba oficialų pareiškimą.
      2.   Sutarčių, kurių vertė yra mažesnė nei 60 000 EUR pagal administracinio valdymo biudžetą ir kurių vertė yra mažesnė nei 137 000 EUR pagal veiklos biudžetą, atveju Agentūra, atsižvelgdama į leidimus duodančio pareigūno atliktą rizikos analizę, gali paprašyti kandidatų arba konkurso dalyvių pateikti tik garbės pareiškimą, kad jie nėra atsidūrę 9 ir 10 straipsniuose nurodytose situacijose.
      Konsorciumo atveju, neatsižvelgiant į sutarties vertę, Agentūra gali sutikti, kad tik konsorciumo vadovas pateiktų pagal 1 dalį reikalaujamus dokumentus, jeigu toks vadovas įsipareigoja būti solidariai atsakingas su kitais konsorciumo nariais konkurso vykdymo ir po to sudarytos sutarties, jei ji bus sudaryta, vykdymo metu; taip pat jeigu kiti konsorciumo nariai pateikia Agentūrai garbės pareiškimą, kad jie nėra atsidūrę vienoje iš 9 ir 10 straipsniuose nurodytų situacijų.
      3.   Atsižvelgiant į šalies, kurioje konkurso dalyvis arba kandidatas yra įsisteigęs, nacionalinę teisę, 1 dalyje nurodyti dokumentai yra susiję su juridiniais ir (arba) fiziniais asmenimis, įskaitant, jei Agentūra mano esant reikalinga, įmonių direktorius arba kitus asmenis, turinčius atstovavimo, sprendimų priėmimo ar kontrolės teises kandidato ar konkurso dalyvio atžvilgiu.
      4.   Jeigu Agentūra turi abejonių, ar kandidatai arba konkurso dalyviai yra atsidūrę kurioje nors iš situacijų, kai sutartis negali būti sudaroma, ji gali pati kreiptis į 1 dalyje nurodytas kompetentingas institucijas, kad gautų jos manymu reikalingos informacijos apie situaciją.
      5.   Agentūra gali atleisti kandidatą ar konkurso dalyvį nuo įsipareigojimo pateikti 1 dalyje nurodytus įrodymais pagrįstus dokumentus, jeigu tokie įrodymai jai jau buvo pateikti per kitą viešųjų pirkimų procedūrą ir jeigu dokumentai buvo išduoti ne anksčiau kaip prieš metus ir yra galiojantys.
      Tokiu atveju kandidatas arba konkurso dalyvis garbingai pareiškia, kad įrodymais pagrįsti dokumentai jau buvo pateikti per ankstesnę viešųjų pirkimų procedūrą, ir patvirtina, kad jo situacija nėra pasikeitusi.
      6.   Konkurso dalyviai nurodo, kurioje valstybėje jie turi pagrindinę buveinę ar nuolatinę gyvenamąją vietą, ir pateikia patvirtinamuosius įrodymus, kurie paprastai yra priimtini pagal jų pačių teisę.
      42 straipsnis
      Atrankos kriterijai
      1.   Agentūra parengia aiškius ir nediskriminacinius atrankos kriterijus.
      2.   Atrankos kriterijai taikomi kiekvienos viešųjų pirkimų procedūros metu siekiant įvertinti kandidato arba konkurso dalyvio finansinį, ekonominį, techninį ir profesinį pajėgumą.
      Agentūra gali nustatyti būtiniausius pajėgumų lygius, kurių netenkinantys kandidatai negali būti atrinkti.
      3.   Galima pareikalauti, kad konkurso dalyvis arba kandidatas įrodytų, kad jam pagal nacionalinę teisę leidžiama vykdyti sutartį, ir tai yra įrodoma tuo, kad jis yra įrašytas į prekybos ar profesijų registrą, arba priesaika patvirtintu pareiškimu ar pažymėjimu, naryste konkrečioje organizacijoje, specialiu leidimu arba įrašu PVM registre.
      4.   Agentūra konkurso skelbime, kvietime pareikšti susidomėjimą arba kvietime pateikti pasiūlymą nurodo, kokius dokumentus ji yra pasirinkusi kaip konkurso dalyvių ar kandidatų statuso ir teisinio veiksnumo įrodymus.
      5.   Agentūra negali reikalauti platesnės informacijos, įrodančios kandidato ar konkurso dalyvio finansinį, ekonominį, techninį ar profesinį pajėgumą ir 2 dalyje nurodytus būtiniausius pajėgumų lygius, nei pats sutarties dalykas, ir atsižvelgia į ūkio subjektų teisėtus interesus, visų pirma susijusius su įmonės techninių ir verslo paslapčių apsauga.
      6.   Sutarčių, kurių vertė yra lygi 60 000 EUR ar mažesnė pagal administracinio valdymo biudžetą ir kurių vertė yra lygi 137 000 EUR ar mažesnė pagal veiklos biudžetą, atveju Agentūra, atsižvelgdama į leidimus duodančio pareigūno atliktą rizikos analizę, gali nuspręsti neprašyti kandidatų arba konkurso dalyvių pateikti dokumentinių jų finansinio, ekonominio, techninio ar profesinio pajėgumo įrodymų. Tokiu atveju negalimi jokie išankstiniai ar tarpiniai mokėjimai.
      7.   Atsižvelgdama į konkrečius tinkamo sutarties vykdymo reikalavimus, Agentūra gali prašyti šios papildomos informacijos, susijusios su kandidatais ar konkurso dalyviais ir jų subrangovais, jei tokios yra: galiojančio patalpų saugumo patikrinimo vietoje tinkamu lygiu ir asmenų, kurie dalyvaus vykdant sutartį, patikimumo patikrinimo, informacijos apie jų technologinę ar pramoninę bazę bet kurios dalyvaujančių valstybių narių teritorijoje. Šie reikalavimai nurodomi konkurso skelbime, kvietime pareikšti susidomėjimą arba kvietime pateikti pasiūlymą.
      8.   Su gynyba susijusių sutarčių atveju Agentūra gali skaidriu ir nediskriminaciniu pagrindu raginti sudaryti ūkio subjektų, atitinkančių 7 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas, konsorciumus ir propaguoti principus, panašius į Agentūros geriausios praktikos tiekimo grandinėje kodekse nustatytus principus, siekdama paskatinti konkurencijos augimą ir sąžiningų galimybių sudarymą visiems tiekėjams, įskaitant mažas ir vidutines įmones, esančias tolesnėje tiekimo grandinės dalyje. Nuoroda į principus, panašius į Agentūros geriausios praktikos tiekimo grandinėje kodekse nustatytus principus, gali būti pateikta konkurso skelbime, kvietime pareikšti susidomėjimą arba kvietime pateikti pasiūlymą.
      43 straipsnis
      Ekonominis ir finansinis pajėgumas
      1.   Finansinis ir ekonominis pajėgumas pirmiausia gali būti įrodytas vienu ar keliais iš šių dokumentų:

                  a)

                  atitinkamomis bankų ataskaitomis ar profesinės rizikos apdraudimo įrodymu;

                  b)

                  bent jau paskutinių dvejų metų, kurių sąskaitos jau yra uždarytos, balansu arba balanso išrašais, kai balansą skelbti reikalaujama pagal šalies, kurioje ūkio subjektas yra įsisteigęs, bendrovių įstatymą;

                  c)

                  laikotarpio, kuris negali būti ilgesnis kaip treji paskutiniai finansiniai metai, visos apyvartos ataskaita ir apyvartos, susijusios su darbais, tiekimu ar paslaugomis, kurioms taikoma sutartis, ataskaita.

            2.   Jei dėl kokios nors išimtinės priežasties, kurią Agentūra laiko pagrįsta, konkurso dalyvis ar kandidatas negali pateikti Agentūros reikalaujamų įrodymų, savo ekonominį ir finansinį pajėgumą jis gali įrodyti kitomis priemonėmis, kurias Agentūra laiko tinkamomis.
      3.   Tam tikrais ir konkrečios sutarties atvejais ūkio subjektas gali pasiremti kitų subjektų pajėgumais, neatsižvelgiant į jo ryšių su jais teisinį pobūdį. Tokiu atveju jis turi Agentūrai įrodyti, kad jis savo žinioje turės sutarties įvykdymui būtinų išteklių, pateikęs, pavyzdžiui, tokių subjektų įsipareigojimą tokius išteklius jam suteikti.
      Tokiomis pačiomis sąlygomis ūkio subjektų konsorciumas, nurodytas 7 straipsnio 2 dalyje, gali remtis konsorciumo narių arba kitų subjektų pajėgumais.
      44 straipsnis
      Techninis ir profesinis pajėgumas
      1.   Ūkio subjektų techninis ir profesinis pajėgumas įvertinamas ir tikrinamas pagal 2 ir 3 dalis. Viešųjų pirkimų procedūrose, kai yra sudaroma prekių, kurias reikia pristatyti į vietą ar įrengti, paslaugų ir (arba) darbų sutartis, toks pajėgumas vertinamas visų pirma pagal ūkio subjektų žinias, našumą, patirtį ir patikimumą.
      2.   Paslaugų teikėjo arba rangovo techninio ir profesinio pajėgumo įrodymai, atsižvelgiant į tiekimo, paslaugų ar darbų pobūdį, kiekį, mastą ir paskirtį, gali būti pateikti remiantis šiais dokumentais:

                  a)

                  liudijančiais paslaugų teikėjo arba rangovo ir (arba) jų vadovaujančio personalo ir ypač asmens ar asmenų, atsakingų už paslaugų teikimą ar darbų atlikimą, išsilavinimą ir profesinę kvalifikaciją;

                  b)

                  sąrašu, kuriame nurodyta:

                              i)

                              per paskutinius trejus metus suteiktos pagrindinės paslaugos ir pristatytos prekės, nurodant sumas, datas, viešuosius ar privačiuosius gavėjus;

                              ii)

                              per paskutinius penkerius metus atlikti darbai, nurodant sumas, datas ir vietą. Kartu su svarbiausių darbų sąrašu pateikiamos tinkamo darbų atlikimo pažymos, kuriose nurodoma, ar jie buvo atlikti profesionaliai ir ar jie buvo užbaigti;

                  c)

                  techninės įrangos, įrankių ir mašinų, kurias paslaugų teikėjas arba rangovas naudos atlikdamas paslaugų ar darbų sutartį, aprašymu;

                  d)

                  naudojamos techninės įrangos ir priemonių, skirtų užtikrinti tiekiamų prekių ir paslaugų kokybę, aprašymu ir paslaugų teikėjo arba rangovo analizės bei mokslinių tyrimų įrenginių aprašymu;

                  e)

                  sąrašu, kuriame išvardijami dalyvaujantys technikai ir techninės institucijos, nepaisant to, ar jie tiesiogiai priklauso paslaugų teikėjui arba rangovui, ypač asmenys, atsakingi už kokybės kontrolę;

                  f)

                  tiekiamų prekių atveju: pavyzdžiai, prekių aprašymai ir (arba) autentiškos fotografijos, ir (arba) oficialių pripažintos kompetencijos kokybės kontrolės institutų ar agentūrų parengtos pažymos, patvirtinančios, kad prekės atitinka galiojančias specifikacijas ir standartus;

                  g)

                  ataskaita apie paslaugos teikėjo arba rangovo metinį darbo jėgos vidurkį ir vadovaujančio personalo skaičių per paskutinius trejus metus;

                  h)

                  nurodymu, kokią sutarties dalį paslaugų teikėjas ar rangovas ketina perduoti subrangovui;

                  i)

                  viešojo darbų ir viešojo paslaugų pirkimo sutarčių atveju tik tam tikromis aplinkybėmis, aplinkosaugos vadybos priemonių, kurias ūkio subjektas galės taikyti vykdydamas sutartį, apibūdinimu.

            Kai Agentūrai yra teikiamos paslaugos ar tiekiamos prekės, minėtos b punkto i papunktyje, atlikimas įrodomas pažymomis, kurias išduoda arba taip pat parašu patvirtina kompetentinga institucija.
      3.   Kai teiktinos paslaugos ar tiektinos prekės yra sudėtingos arba kai išimtiniais atvejais jos reikalingos tam tikrai specialiai paskirčiai, techninio ir profesinio pajėgumo įrodymus galima gauti atlikus patikrinimą, kurį atlieka Agentūra arba jos vardu šalies, kurioje yra įsisteigęs paslaugų teikėjas ar rangovas, oficiali kompetentinga įstaiga, sutinkanti tai padaryti. Tikrinamas paslaugų tiekėjo ar rangovo techninis bei gamybinis pajėgumas ir prireikus jo analizės ir mokslinių tyrimų įrenginiai bei kokybės kontrolės priemonės.
      4.   Jei Agentūra reikalauja pateikti nepriklausomų įstaigų išduotas pažymas, liudijančias apie tai, kad ūkio subjektas laikosi tam tikrų kokybės užtikrinimo standartų, Agentūra remiasi kokybės užtikrinimo sistemomis, pagrįstomis atitinkamų Europos standartų serijomis, kurias sertifikavo įstaigos, atitinkančios Europos standartų serijas, susijusias su sertifikavimu.
      5.   Jei Agentūra reikalauja pateikti nepriklausomų įstaigų išduotas pažymas, liudijančias apie tai, kad ūkio subjektas laikosi tam tikrų aplinkosaugos vadybos standartų, Agentūra remiasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 761/2001 numatyta Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS) (8) arba aplinkosaugos vadybos standartais, kurie yra grindžiami atitinkamais Europos arba tarptautiniais standartais ir kuriuos yra sertifikavusios įstaigos, besilaikančios Bendrijos teisės aktų arba atitinkamų Europos ar tarptautinių standartų dėl sertifikavimo. Agentūra pripažįsta kitose valstybėse narėse įsteigtų įstaigų lygiavertes pažymas. Ji taip pat priima kitus ūkio subjektų pateiktus įrodymus apie lygiavertes aplinkosaugos vadybos priemones.
      6.   Tam tikrais ir konkrečios sutarties atvejais paslaugų teikėjas arba rangovas gali pasiremti kitų ūkio subjektų pajėgumais, neatsižvelgiant į jo ryšių su jais teisinį pobūdį. Tokiu atveju jis Agentūrai įrodo, kad jis savo žinioje turi sutarties įvykdymui būtinus išteklius, pateikęs, pavyzdžiui, tokių subjektų įsipareigojimą tokius išteklius jam suteikti.
      Tokiomis pačiomis sąlygomis ūkio subjektų konsorciumas, nurodytas 7 straipsnio 2 dalyje, gali remtis konsorciumo narių arba kitų subjektų pajėgumais.
      45 straipsnis
      Konkurso laimėtojo nustatymo tvarka ir kriterijai
      1.   Nepažeidžiant 10 straipsnio, sutartys sudaromos vienu iš šių dviejų būdų:

                  a)

                  taikant automatinę laimėtojo nustatymo procedūrą, sutartis sudaroma su konkurso dalyviu, kurio tinkamai parengtame ir nustatytas sąlygas atitinkančiame pasiūlyme yra nurodoma mažiausia kaina;

                  b)

                  taikant geriausio ekonominio pasiūlymo procedūrą.

            2.   Geriausias ekonominis pasiūlymas – pasiūlymas, kuriame nurodytas geriausias kainos ir kokybės santykis, atsižvelgiant į sutarties dalyku pateisinamus kriterijus, tokius kaip nustatoma kaina, techninis privalumas, estetinės ir funkcinės ypatybės, aplinkosauginės charakteristikos, eksploatavimo išlaidos, pelningumas, užbaigimo ar pristatymo laikas, tolesnis aptarnavimas ir techninė pagalba.
      3.   Konkurso skelbime, specifikacijose arba aprašomajame dokumente Agentūra nurodo korekcinį koeficientą, kurį ji taikys kiekvienam kriterijui, kad nustatytų geriausią ekonominį pasiūlymą. Tas korekcinis koeficientas gali būti išreikštas kaip tinkamos didžiausios apimties intervalas.
      Kainai taikomo korekcinio koeficiento santykis su kitais kriterijais neturi visai panaikinti kainos reikšmės parenkant rangovą, nedarant įtakos Agentūros nustatytai užmokesčio už tam tikras paslaugas, pavyzdžiui, ekspertų teikiamas vertinimo paslaugas, skalei.
      Jei išimtiniais atvejais korekcinių koeficientų techniškai taikyti negalima, visų pirma dėl sutarties dalyko, Agentūra nurodo tik taikomus kriterijus mažėjančia svarbos tvarka.
      4.   Su gynyba susijusių sutarčių atveju pagrindinis kriterijus renkant rangovą bus konkretų reikalavimą atitinkantis ekonomiškai naudingiausias sprendimas, inter alia, atsižvelgiant į išlaidas (įsigijimo ir naudojimo laiko), techninę atitiktį, kokybės užtikrinimą ir pristatymo tvarkaraštį, taip pat atitinkamais atvejais į tiekimo patikimumą ir pasiūlytą tiekimo šaltinių atrankos metodą, atsižvelgiant į Geriausios praktikos tiekimo grandinėje kodekso principus.
      46 straipsnis
      Elektroninių aukcionų naudojimas
      1.   Atvirų, ribotų konkursų arba derybų procedūrų, nurodytų 32 straipsnio 1 dalies a punkte, atveju Agentūra, jei sutarties specifikacijas įmanoma tiksliai apibrėžti, prieš sudarydama viešąją sutartį gali nuspręsti surengti elektroninį aukcioną, kaip numatyta Direktyvos 2004/18/EB 54 straipsnyje.
      Tomis pačiomis aplinkybėmis elektroninis aukcionas gali būti organizuotas iš naujo skelbiant konkursą bendrojo susitarimo šalims, kaip nurodyta 20 straipsnyje, ir skelbiant konkursą sutartims, kurios bus sudaromos pagal dinaminę pirkimo sistemą, nurodytą 29 straipsnyje.
      Elektroninis aukcionas remiasi tik kaina, kai sutartis sudaroma su mažiausią kainą pasiūliusiu subjektu, arba kaina ir (arba) tų pasiūlymų sudėtinių dalių, kurios nurodytos specifikacijose, verte, kai sutartis sudaroma su geriausią ekonominį pasiūlymą pateikusiu subjektu.
      2.   Elektroninį aukcioną rengti nusprendusi Agentūra tai nurodo konkurso skelbime.
      Specifikacijoje nurodoma ši informacija:

                  a)

                  sudėtinės dalys, kurių vertė yra elektroninio aukciono dalykas, jei šios sudėtinės dalys yra kiekybiškai įvertinamos ir jas galima išreikšti skaičiais ar procentais;

                  b)

                  bet kurios verčių, kurios gali būti pateiktos, ribos, nustatytos pagal sutarties dalyko specifikacijas;

                  c)

                  informacija, kuri bus pateikta konkurso dalyviams elektroninio aukciono metu, nurodant, jei reikia, kada tokia informacija bus jiems pateikta;

                  d)

                  atitinkama informacija apie elektroninio aukciono eigą;

                  e)

                  sąlygos, kuriomis dalyviai galės teikti pasiūlymus, ir visų pirma mažiausi skirtumai, kurių atitinkamais atvejais bus reikalaujama pateikiant pasiūlymus;

                  f)

                  atitinkama informacija apie naudojamą elektroninę įrangą ir prisijungimo tvarka bei techninės ryšio specifikacijos.

            3.   Prieš pradėdama elektroninį aukcioną, Agentūra atlieka išsamų pradinį pasiūlymų įvertinimą pagal laimėtojo nustatymo kriterijus ir jiems nustatytus korekcinius koeficientus.
      Visi priimtinus pasiūlymus pateikę konkurso dalyviai vienu metu elektroniniu būdu pakviečiami pateikti naujas kainas ir (arba) naujas vertes; kvietime pateikiama visa svarbi informacija apie individualų prisijungimą prie naudojamos elektroninės įrangos ir nurodoma elektroninio aukciono pradžios data ir laikas. Elektroninis aukcionas gali vykti keliais etapais. Elektroninis aukcionas gali prasidėti ne anksčiau kaip po dviejų darbo dienų nuo kvietimų išsiuntimo dienos.
      4.   Jei sutartis sudaroma remiantis geriausiu ekonominiu pasiūlymu, prie kvietimo pridedami išsamaus atitinkamo pasiūlymo įvertinimo, atlikto pagal 45 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje numatytą korekcinį koeficientą, rezultatai.
      Kvietime taip pat nurodoma matematinė formulė, kurią naudojant elektroninio aukciono metu bus iš naujo automatiškai suskirstytos naujos pateiktos kainos ir (arba) naujos vertės. Ši formulė apima geriausiam ekonominiam pasiūlymui nustatyti būtinų visų kriterijų korekcinį koeficientą, kaip numatyta konkurso skelbime arba specifikacijoje; tačiau tam visi intervalai turi būti iš anksto išreikšti konkrečia verte.
      Jei leidžiama pateikti variantus, formulės turi būti pateiktos kiekvienam variantui atskirai.
      5.   Kiekviename elektroninio aukciono etape Agentūra vienu metu visiems konkurso dalyviams praneša bent tą informaciją, kurios turi pakakti, kad jie bet kuriuo metu galėtų nustatyti savo vietą eilėje. Agentūra taip pat gali pranešti kitą informaciją apie pateiktas kitas kainas ar kitas vertes, tačiau su sąlyga, kad tai būtų nurodyta specifikacijoje. Be to, bet kuriuo metu ji gali paskelbti to aukciono etapo dalyvių skaičių. Tačiau jokiu būdu jokiame elektroninio aukciono etape Agentūra negali atskleisti konkurso dalyvių tapatybės.
      6.   Agentūra baigia elektroninį aukcioną vienu ar keliais toliau nurodytais būdais:

                  a)

                  kvietime dalyvauti aukcione Agentūra nurodo iš anksto nustatytą datą ir laiką;

                  b)

                  kai Agentūra nebegauna naujų kainų arba naujų verčių, kurios atitiktų reikalavimus dėl mažiausių skirtumų. Šiuo atveju kvietime dalyvauti aukcione Agentūra nurodo laiką, kuris turi praeiti nuo paskutinio pasiūlymo gavimo iki tada, kai ji baigia elektroninį aukcioną;

                  c)

                  kai baigiami visi kvietime dalyvauti aukcione nurodyti aukciono etapai.

            Agentūrai nusprendus užbaigti elektroninį aukcioną pagal c punktą, kartu taikant b punkte numatytą tvarką arba jos netaikant, kvietime dalyvauti aukcione nurodomas kiekvieno aukciono etapo tvarkaraštis.
      7.   Baigusi elektroninį aukcioną, Agentūra sudaro sutartį 45 straipsnyje nustatyta tvarka remdamasi elektroninio aukciono rezultatais.
      Agentūra turi deramai naudotis elektroniniu aukcionu ir jį naudoti taip, kad neužkirstų kelio konkurencijai, jos neapribotų ar neiškraipytų arba nebūtų pakeistas sutarties dalykas, kaip skelbiant konkursą buvo apibrėžta konkurso skelbime ir specifikacijoje.
      47 straipsnis
      Neįprastai mažos kainos pasiūlymai
      1.   Jei pasiūlymuose dėl konkrečios sutarties yra nurodytos neįprastai mažos kainos, Agentūra, prieš atmesdama tokius pasiūlymus vien šiuo pagrindu, raštu paprašo informacijos apie sudėtines pasiūlymo dalis, kurias ji laiko svarbiomis, ir jas patikrina, atitinkamai išklausiusi šalis ir atsižvelgusi į pateiktus paaiškinimus. Ši informacija pirmiausia gali būti susijusi su darbo saugos ir darbo sąlygų nuostatų, galiojančių toje vietoje, kur bus teikiamos paslaugos, tiekiamos prekės ar atliekami darbai, laikymusi.
      Agentūra gali visų pirma atsižvelgti į paaiškinimus apie:

                  a)

                  gamybos proceso, paslaugų teikimo ar statybos metodo ekonomiškumą;

                  b)

                  pasirinktus techninius sprendimus arba ypač palankias sąlygas, kuriomis dirba konkurso dalyvis;

                  c)

                  pasiūlymo originalumą.

            2.   Kai Agentūra nustato, kad pasiūlymo kaina yra neįprastai maža dėl valstybės teikiamos pagalbos, ji pasiūlymą gali atmesti vien šiuo pagrindu tik tuo atveju, jei konkurso dalyvis per Agentūros nustatytą pagrįstos trukmės laikotarpį negali įrodyti, kad ta pagalba buvo suteikta galutinai ir laikantis Bendrijos taisyklėse dėl valstybės pagalbos nurodytų procedūrų ir sprendimų.
      48 straipsnis
      Pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse priėmimo terminai
      1.   Pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse priėmimo terminai, kuriuos Agentūra nustato kalendorinėmis dienomis, yra pakankamai ilgi, kad suinteresuotos šalys turėtų pakankamai laiko savo pasiūlymams parengti ir pateikti, atsižvelgiant į sutarties sudėtingumą, reikalingumą apsilankyti vietoje ar susipažinti vietoje su dokumentais, pridėtais prie specifikacijų.
      2.   Atviros procedūros atveju siekiant sudaryti sutartis, kurių vertė yra lygi 36 straipsnyje nustatytoms ribinėms vertėms arba jas viršija, pasiūlymų priėmimo terminas yra ne trumpesnis kaip 52 dienos nuo konkurso skelbimo išsiuntimo dienos.
      3.   Ribotos procedūros atveju, įskaitant tuos atvejus, kai naudojamas 30 straipsnyje nurodytas konkurencinis dialogas, ir derybų procedūros atveju, kai skelbiamas konkurso skelbimas siekiant sudaryti sutartis, kurių vertė yra lygi 36 straipsnyje nustatytoms ribinėms vertėms arba jas viršija, prašymų dalyvauti konkurse priėmimo terminas yra ne trumpesnis kaip 37 dienos nuo konkurso skelbimo išsiuntimo dienos.
      Ribotos procedūros atveju siekiant sudaryti sutartis, kurių vertė yra lygi 36 straipsnyje nustatytoms ribinėms vertėms arba jas viršija, pasiūlymų priėmimo terminas yra ne trumpesnis kaip 40 dienų nuo kvietimo pateikti pasiūlymus išsiuntimo dienos.
      Tačiau ribotos procedūros ir derybų procedūros atveju paskelbus 33 straipsnyje nurodytą kvietimą pareikšti susidomėjimą, pasiūlymų priėmimo terminas yra ne trumpesnis kaip 21 diena nuo kvietimo pateikti pasiūlymus išsiuntimo dienos.
      4.   Kai Agentūra pagal 21 straipsnio 2 dalį išsiuntė paskelbti išankstinės informacijos skelbimą arba pati paskelbė išankstinės informacijos skelbimą apie „pirkėjo profilį“, pasiūlymų priėmimo terminas iš esmės gali būti sutrumpintas iki 36 dienų, tačiau jokiomis aplinkybėmis negali būti trumpesnis kaip 22 dienos nuo konkurso skelbimo arba kvietimo pateikti pasiūlymus išsiuntimo dienos.
      Pirmoje pastraipoje nurodytą terminą galima sutrumpinti tik tuo atveju, jei išankstinės informacijos skelbimas atitinka šias sąlygas:

                  a)

                  jame yra pateikta visa informacija, kuri turi būti nurodyta konkurso skelbime, jei tokia informacija yra žinoma skelbimo paskelbimo dieną;

                  b)

                  jis buvo išsiųstas paskelbti ne vėliau kaip likus penkiasdešimt dviems dienoms ir ne anksčiau kaip likus dvylikai mėnesių iki konkurso skelbimo išsiuntimo dienos.

            5.   Jei nuo konkurso skelbimo arba kvietimo pareikšti susidomėjimą paskelbimo dienos visi kvietimo pateikti pasiūlymus dokumentai yra laisvai ir tiesiogiai prieinami elektroniniu būdu, pasiūlymų priėmimo terminai gali būti sutrumpinti penkiomis dienomis.
      49 straipsnis
      Laikas, skirtas susipažinimui su kvietimo pateikti pasiūlymus dokumentais
      1.   Jei prašymas yra pateiktas likus pakankamai laiko iki pasiūlymų pateikimo termino, specifikacijos arba aprašomieji dokumentai pagal 30 straipsnyje nurodytą procedūrą ir papildomi dokumentai išsiunčiami per šešias kalendorines dienas nuo prašymo gavimo dienos visiems ūkio subjektams, kurie yra paprašę specifikacijų arba pareiškę norą dalyvauti dialoge arba pateikti pasiūlymą, atsižvelgiant į 4 dalies nuostatas. Agentūra neprivalo atsakyti į prašymus pateikti dokumentus, pateiktus likus mažiau nei penkioms darbo dienoms iki pasiūlymų pateikimo termino.
      2.   Jei prašymas yra pateiktas likus pakankamai laiko iki pasiūlymų arba prašymų dalyvauti konkurse pateikimo termino, papildoma informacija, susijusi su kvietimu pateikti pasiūlymus arba kvietimu dalyvauti konkurse, pateikiama vienu metu visiems ūkio subjektams, kurie pareiškė norą dalyvauti procedūroje, ne vėliau kaip likus šešioms dienoms iki atitinkamo termino pabaigos arba tuo atveju, kai prašymai pateikti informaciją gaunami likus mažiau nei aštuonioms kalendorinėms dienoms iki termino pabaigos, kuo greičiau nuo prašymo gavimo. Agentūra neprivalo atsakyti į prašymus pateikti papildomą informaciją, pateiktus likus mažiau nei penkioms darbo dienoms iki atitinkamo termino pabaigos.
      3.   Jei dėl kokių nors priežasčių specifikacijų ir papildomų dokumentų ar informacijos negalima pateikti per 1 ir 2 dalyse nurodytą laiką arba kai pasiūlymai gali būti pateikti tik po to, kai apsilankoma vietoje arba kai vietoje susipažįstama su dokumentais, pridėtais prie specifikacijų, pasiūlymų priėmimo terminai, nurodyti 48 straipsnyje, pratęsiami, kad visi ūkio subjektai galėtų susipažinti su visa pasiūlymų parengimui būtina informacija. Apie pratęsimą paskelbiama tinkamu būdu 21–24 straipsniuose numatytomis priemonėmis.
      4.   Atviros procedūros atveju, įskaitant 29 straipsnyje nurodytas dinamines pirkimo sistemas, 1 dalis netaikoma, jeigu su visu kvietimu pateikti pasiūlymus ir su visais papildomais dokumentais galima laisvai ir tiesiogiai susipažinti elektroniniu būdu. 21 straipsnio 3 dalyje nurodytame konkurso skelbime pateikiamas interneto adresas, kuriuo galima susipažinti su tais dokumentais.
      Tokiais atvejais su visais papildomais dokumentais ir informacija turi taip pat būti galima laisvai, visapusiškai ir tiesiogiai susipažinti, kai tik jie pateikiami visiems ūkio subjektams, kurie yra prašę specifikacijų arba pareiškę norą pateikti pasiūlymą.
      50 straipsnis
      Terminai skubiais atvejais
      1.   Kai tinkamai pagrįstos skubos atvejais praktiškai yra neįmanoma laikytis 48 straipsnio 3 dalyje nustatytų būtiniausių terminų, taikomų ribotos procedūros ir derybų procedūros, kai skelbiamas konkurso skelbimas, atvejais, taip pat derybų procedūros, kai toks skelbimas neskelbiamas, siekiant sudaryti su gynyba susijusias sutartis, atveju, Agentūra gali nustatyti šiuos terminus skaičiuojant kalendorinėmis dienomis:

                  a)

                  prašymų dalyvauti konkurse priėmimo terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 15 dienų nuo konkurso skelbimo išsiuntimo dienos arba dešimt dienų, jeigu Europos Bendrijų oficialių leidinių biurui skelbimas išsiunčiamas elektroniniu būdu;

                  b)

                  pasiūlymų priėmimo terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 10 dienų nuo kvietimo pateikti pasiūlymus dienos.

            2.   Jei prašoma likus pakankamai laiko, vykstant ribotoms procedūroms ir pagreitintoms derybų procedūroms papildoma informacija apie specifikacijas suteikiama visiems kandidatams ar konkurso dalyviams vėliausiai likus keturioms kalendorinėms dienoms iki pasiūlymų priėmimo termino pabaigos.
      51 straipsnis
      Ryšių palaikymo būdai
      1.   Pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse pateikimo tvarką nustato Agentūra, kuri gali pasirinkti išimtinį pateikimo būdą. Pasiūlymai ir prašymai dalyvauti konkurse gali būti pateikiami laišku arba elektroninėmis priemonėmis. Be to, prašymai dalyvauti konkurse gali būti pateikiami faksu. Prašymai dalyvauti konkurse, pateikti faksu arba elektroniniu paštu, patvirtinami laišku iki 48 straipsnyje nustatytų terminų.
      Pasirinkti ryšių palaikymo būdai yra nediskriminuojantys ir neapriboti ūkio subjektų galimybių dalyvauti laimėtojo nustatymo procedūroje.
      Pasirinktais ryšių palaikymo būdais turi būti užtikrintas šių sąlygų įvykdymas:

                  a)

                  kiekvieną kartą pateikiamuose dokumentuose pateikiama visa jiems įvertinti reikalinga informacija;

                  b)

                  išsaugomas duomenų vientisumas;

                  c)

                  išsaugomas pasiūlymų konfidencialumas, o Agentūra išnagrinėja pasiūlymų turinį tik pasibaigus jų pateikimo terminui.

            Agentūra gali reikalauti, kad su elektroniniais pasiūlymais būtų pateiktas saugus elektroninis parašas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/93/EB (9).
      2.   Jei Agentūra leidžia elektroninėmis priemonėmis pateikti pasiūlymus ir prašymus dalyvauti konkurse, naudojamos priemonės ir jų techninės charakteristikos turi būti savo pobūdžiu nediskriminuojančios, visuotinai prieinamos ir suderintos su visuotinai naudojamais informacinės bei ryšių technologijos produktais. Konkurso dalyviams ar kandidatams suteikiama informacija apie pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse pateikimui reikalingas specifikacijas, įskaitant kodavimą.
      Be to, pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse elektroninio priėmimo priemonės turi atitikti Direktyvos 2004/18/EB X priede išdėstytus reikalavimus.
      3.   Jei prašymai dalyvauti konkurse arba pasiūlymai pateikiami siunčiant laišką, kandidatai ar konkurso dalyviai gali nuspręsti juos pateikti:

                  a)

                  registruotu laišku, kai atitinkama data yra ta tikroji data, kai Agentūra (darbo laiku) gauna registruotą laišką; arba

                  b)

                  asmeniškai, kai į Agentūros patalpas juos pristato pats kandidatas ar konkurso dalyvis arba jų įgaliotas asmuo, įskaitant greitojo pašto pasiuntinių tarnybą; tuo tikslu Agentūra nurodo skyrių, į kurį turi būti pristatyti prašymai dalyvauti konkurse arba pasiūlymai ir kuriame išduodamas pasirašytas su nurodyta data jų gavimo kvitas, o atitinkama data yra ta tikroji data, kai Agentūra (darbo laiku) juos gauna.

            4.   Kad būtų išlaikytas slaptumas ir išvengiama sunkumų tais atvejais, kai pasiūlymai yra siunčiami paštu, kvietime teikti pasiūlymus turi būti ši nuostata:

         „Pasiūlymai turi būti teikiami užantspauduotame voke, kuris yra įdėtas į kitą užantspauduotą voką. Ant vidinio voko be skyriaus, kuriam jis adresuotas, pavadinimo, nurodyto kvietime teikti pasiūlymus, turi būti užrašyti žodžiai Kvietimas teikti pasiūlymus – Pašto tarnybai draudžiama atplėšti. Jei naudojamas užsiklijuojantis vokas, jį būtina užklijuoti lipnia juostele, o skersai šios juostelės turi būti siuntėjo parašas.“

      52 straipsnis
      Vokų su pasiūlymais ir prašymais dalyvauti konkurse atplėšimas
      1.   Atplėšiami visi vokai su prašymais dalyvauti konkurse ir pasiūlymais, kurie atitinka 51 straipsnio 1 ir 2 dalies reikalavimus.
      2.   Kai sutarties vertė yra didesnė už 60 000 EUR, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas paskiria vokų atplėšimo komitetą.
      Vokų atplėšimo komitetą sudaro mažiausiai trys asmenys, atstovaujantys ne mažiau kaip dviem Agentūros struktūriniams padaliniams, neturintiems jokių hierarchinių ryšių, iš kurių bent jau vienas nėra pavaldus atsakingam leidimus duodančiam pareigūnui. Tie asmenys vengia bet kokio interesų konflikto.
      3.   Jei prašymai dalyvauti konkurse arba pasiūlymai pateikiami paštu arba pasitelkiant greitojo pašto pasiuntinių tarnybą, arba asmeniškai, vienas ar keli vokų atplėšimo komiteto nariai pasirašo dokumentus, įrodančius kiekvieno pasiūlymo gavimo datą ir laiką.
      Jie taip pat pasirašo:

                  a)

                  ant kiekvieno pasiūlymo kiekvieno puslapio; arba

                  b)

                  ant kiekvieno pasiūlymo antraštinio lapo ir lapų, kuriuose nurodyta finansinė informacija, užtikrinant pasiūlymo pradinės informacijos vientisumą bet kuriuo tinkamu būdu, taikomu skyriaus, kuris yra nepriklausomas nuo leidimus duodančio skyriaus.

            Kai konkurso laimėtojas nustatomas taikant automatinę konkurso laimėtojo nustatymo procedūrą, vadovaujantis 45 straipsnio 1 dalies a punktu, pasiūlymuose, kurie atitinka reikalavimus, nurodytos kainos paskelbiamos viešai.
      Komiteto nariai pasirašo gautų vokų su pasiūlymais atplėšimo protokolą, kuriame įvardijami reikalavimus atitinkantys pasiūlymai ir reikalavimų neatitinkantys pasiūlymai bei paaiškinama, kuo remiantis pasiūlymai buvo atmesti kaip neatitinkantys reikalavimų, darant nuorodą į 51 straipsnyje nurodytus pasiūlymų pateikimo būdus.
      53 straipsnis
      Pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse vertinimo komitetas
      1.   Visus prašymus dalyvauti konkurse ir pasiūlymus, pripažintus atitinkančiais reikalavimus, įvertina ir eilės tvarka išdėsto kiekvienam iš dviejų etapų sudaromas vertinimo komitetas, remdamasis atitinkamai iš anksto paskelbtais sutarties nesudarymo ir atrankos bei laimėtojo nustatymo kriterijais.
      Vertinimo komitetą skiria atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, kad jis pateiktų patariamąją nuomonę dėl sutarčių, kurių vertė yra didesnė už 34 straipsnio 2 dalyje nurodytą ribinę vertę.
      2.   Vertinimo komitetą sudaro mažiausiai trys asmenys, atstovaujantys ne mažiau kaip dviem Agentūros struktūriniams padaliniams, neturintiems jokių hierarchinių ryšių, iš kurių bent jau vienas nėra pavaldus atsakingam leidimus duodančiam pareigūnui. Tie asmenys vengia bet kokio interesų konflikto. Vertinimo komitetą gali sudaryti tie patys nariai kaip ir vokų su pasiūlymais atplėšimo komitetą.
      Atsakingo leidimus duodančio pareigūno sprendimu komitetui gali padėti išorės ekspertai. Atsakingas leidimus duodantis pareigūnas užtikrina, kad šie ekspertai neturi interesų konflikto.
      3.   Prašymai dalyvauti konkurse ir pasiūlymai, kurie neatitinka kvietimų teikti pasiūlymus patvirtinamuosiuose dokumentuose išdėstytų visų pagrindinių reikalavimų arba ten išdėstytų specialių reikalavimų, atmetami.
      Tačiau vertinimo komitetas arba Agentūra gali paprašyti, kad iki jų nurodyto termino kandidatai arba konkurso dalyviai pateiktų papildomą medžiagą arba patikslintų pateiktus patvirtinamuosius dokumentus, atsižvelgiant į sutarties nesudarymo ir atrankos kriterijus.
      4.   Neįprastai mažos kainos pasiūlymų, minėtų 47 straipsnyje, atveju vertinimo komitetas paprašo bet kokios reikalingos informacijos apie pasiūlymo sudėtį.
      54 straipsnis
      EB sutarties 296 straipsnis
      Šios finansinės nuostatos neturi poveikio galiojančioms priemonėms, kurių valstybės narės ėmėsi pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 296 straipsnį arba pagal Direktyvos 2004/18/EB 10 ir 14 straipsnius.
      3 SKYRIUS
      FINANSINIUS ĮNAŠUS IŠ VEIKLOS BIUDŽETO REGLAMENTUOJANČIOS TAISYKLĖS
      55 straipsnis
      Taikymo sritis
      1.   Agentūra turi teisę iš savo veiklos biudžeto prisidėti prie projektų, skirtų padėti pasiekti vieną iš Agentūros metinės darbo programos tikslų, kuriuos plėtoja ir bendrai finansuoja kurios nors dalyvaujančių valstybių narių privatūs ar viešieji subjektai arba kurie yra vykdomi bendradarbiaujant su kuria nors kita Europos institucija arba tarptautine organizacija.
      2.   Valdančioji taryba priima sprendimą dėl iš veiklos biudžeto skiriamos sumos, kuri bus naudojama kaip finansiniai įnašai. Vienam projektui gali būti skiriamas tik vienas Agentūros finansinis įnašas.
      3.   Agentūros finansiniai įnašai nustatomi raštišku susitarimu su naudos gavėju.
      4.   Finansiniai įnašai skiriami paskelbus kvietimus teikti pasiūlymus, išskyrus tuos atvejus, kai Europos Komisija arba kita Europos ar tarptautinė organizacija ar organas su konkrečiu ūkio subjektu yra sudaręs susitarimą dėl mokslinių tyrimų saugumo ar gynybos srityje ir yra tikslinga, kad Agentūra finansinį įnašą skirtų tam pačiam ūkio subjektui.
      5.   Finansinis įnašas gali būti skiriamas jau prasidėjusiam projektui tik tais atvejais, kai pareiškėjas gali įrodyti poreikį pradėti projektą dar nepasirašius susitarimo. Tokiais atvejais finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos negali būti patirtos prieš pateikiant paraišką finansiniam įnašui gauti, išskyrus tinkamai pagrįstus išimtinius atvejus. Finansinis įnašas negali būti skiriamas atgaline data jau užbaigtiems projektams.
      6.   Iš finansinių įnašų negali būti padengiamos visos projekto sąnaudos. Projektui būtinas bendras finansavimas. Naudos gavėjas pateikia įrodymus, kad bendras finansavimas bus suteiktas arba iš nuosavų išteklių, arba iš trečiųjų šalių finansinių pervedimų. Tinkamai pagrįstais išimtiniais atvejais leidimus duodantis pareigūnas gali priimti bendrą finansavimą, teikiamą natūra. Tokiais atvejais tokių įnašų vertė negali būti didesnė už faktiškai patirtas ir apskaitos dokumentais įrodytas išlaidas.
      7.   Finansinio įnašo tikslas arba poveikis negali būti konkrečiam projektui uždirbti perteklines įplaukas, viršijančias jo išlaidas, kai prašoma išmokėti paskutinį finansinį projekto įnašą.
      8.   Finansinio įnašo skyrimui ir susitarimo su naudos gavėju pasirašymui mutatis mutandis taikomos šios nuostatos: 2 straipsnio 1 dalis, 7, 9, 10, 12, 15, 16, 17, 18, 19, 22, 40, 41, 42, 43, 44, 48, 50, 51, 52 ir 53 straipsniai, kai finansiniams įnašams taikytina tvarka yra, jei taikoma, su gynyba susijusioms sutartims taikoma tvarka.
      56 straipsnis
      Pasiūlymų vertinimas
      1.   Pasiūlymus įvertina tuo tikslu sudarytas vertinimo komitetas, remdamasis iš anksto paskelbtais atrankos ir finansinių įnašų skyrimo kriterijais, kad nustatytų, kuriuos pasiūlymus galima finansuoti.
      2.   Atrankos kriterijai skelbiami kvietime teikti pasiūlymus ir turi sudaryti galimybę įvertinti pareiškėjo finansinį ir veiklos pajėgumą užbaigti siūlomą projektą. Pareiškėjas privalo turėti stabilius ir pakankamus finansavimo šaltinius, kad galėtų vykdyti veiklą per visą projekto vykdymo laikotarpį arba tais metais, kuriems yra skirtas finansinis įnašas, ir dalyvauti jo finansavime. Pareiškėjas privalo turėti profesinių gebėjimų ir kvalifikacijų, kurių reikia siūlomam projektui įgyvendinti.
      3.   Finansinių įnašų kriterijais turi būti užtikrinama, kad finansiniai įnašai būtų skiriami projektams, kurie maksimaliai padidina bendrą įgyvendinamos Agentūros metinės darbo programos veiksmingumą. Šie kriterijai apibrėžiami taip, jog taip pat užtikrintų, kad Agentūros lėšos būtų tinkamai valdomos ir kad vėliau būtų galima atlikti įvertinimą.
      4.   Pabaigęs įvertinimą, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, remdamasis atliktu įvertinimu, pasirenka naudos gavėją ir nustato finansinio įnašo dydį.
      57 straipsnis
      Kvietimų teikti pasiūlymus turinys
      1.   Kvietimuose teikti pasiūlymus nurodoma:

                  a)

                  tikslai, kurių siekiama;

                  b)

                  atitikimo finansavimo reikalavimams kriterijai, atrankos ir finansinių įnašų skyrimo kriterijai bei atitinkami patvirtinamieji dokumentai;

                  c)

                  Agentūros teikiamo finansavimo tvarka;

                  d)

                  pasiūlymų pateikimo tvarka bei galutinė data ir tikėtina projektų pradžios data bei planuojama finansinio įnašo skyrimo procedūros užbaigimo data.

            2.   Kvietimai teikti pasiūlymus skelbiami Europos gynybos agentūros interneto tinklalapyje ir tam tikrais atvejais bet kur kitun, įskaitant Europos Sąjungos oficialųjį leidinį, kad jie pasiektų kuo daugiau potencialių naudos gavėjų.
      58 straipsnis
      Paraiškos finansiniams įnašams gauti
      1.   Remiantis nustatytais kriterijais, pateikiamos kvietimuose teikti pasiūlymus nurodytos formos paraiškos.
      2.   Paraiškoje nurodoma, kad pareiškėjas yra juridinis asmuo ir finansiškai bei veiklos požiūriu yra pajėgus įgyvendinti siūlomą projektą. Tuo tikslu leidimus duodantis pareigūnas potencialių naudos gavėjų paprašo pateikti garbės pareiškimą. Prie paraiškos taip pat pridedama pelno (nuostolio) ataskaita, paskutinių finansinių metų, kurių sąskaitos yra uždarytos, balansas ir visi kiti patvirtinamieji dokumentai, kurių reikalaujama kvietime teikti pasiūlymus, atsižvelgiant į valdymo rizikos analizę, kurią atlieka leidimus duodantis pareigūnas.
      3.   Prie paraiškos pridedamame projekto biudžete arba veiklos biudžete pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos ir jame turi būti aiškiai nurodytos išlaidos, atitinkančios finansavimo iš Agentūros biudžeto reikalavimus.
      4.   Kai finansiniai įnašai viršija 25 000 EUR sumą, prie paraiškos pridedama išorės audito ataskaita, parengta patvirtinto auditoriaus. Toje ataskaitoje patvirtinamos turimos paskutinių finansinių metų ataskaitos ir įvertinamas pareiškėjo finansinis pajėgumas. Šios pastraipos nuostatos taikomos tik pirmai per vienerius biudžetinius metus leidimus duodančiam pareigūnui naudos gavėjo pateiktai paraiškai. Atsižvelgdamas į savo valdymo rizikos analizę, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas gali atsisakyti to reikalauti iš viešųjų institucijų ir Europos įstaigų arba tarptautinių organizacijų.
      5.   Pareiškėjas nurodo kito tais pačiais finansiniais metais tam pačiam projektui ar kitam projektui ir įprastinei veiklai gauto ar paprašyto finansavimo šaltinius ir sumas.
      59 straipsnis
      Susitarimo dėl finansinio įnašo turinys
      Susitarime dėl finansinio įnašo visų pirma nustatoma:

                  a)

                  dalykas;

                  b)

                  naudos gavėjas;

                  c)

                  trukmė, būtent:

                              i)

                              įsigaliojimo ir pasibaigimo data;

                              ii)

                              projekto pradžios data ir jo trukmė;

                  d)

                  didžiausia finansinio įnašo suma; bei

                  e)

                  išsamus projekto aprašymas;

                  f)

                  bendrosios sąlygos ir nuostatos, taikomos visiems šio tipo susitarimams, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės teisių nuostatos; taikomos teisės nustatymas, kompetentingas teismas ginčams nagrinėti; nuostatos, kad naudos gavėjas pripažįsta Europos gynybos agentūros ir jos auditorių atliktą auditą ir 3 straipsnyje nurodytas ex post skelbimo taisykles;

                  g)

                  numatomas finansinis įnašas ir išsami informacija apie finansavimo reikalavimus atitinkančias projekto išlaidas;

                  h)

                  mokėjimo laikas, atsižvelgiant į esamą finansinę riziką, projekto trukmę ir pažangą ir naudos gavėjo patirtas išlaidas;

                  i)

                  naudos gavėjo atsakomybė, susijusi visų pirma su patikimu finansų valdymu ir veiklos bei finansinių ataskaitų teikimu;

                  j)

                  tų ataskaitų patvirtinimo ir Europos gynybos agentūros mokėjimų tvarka ir terminai;

                  k)

                  nuostatos, numatančios, kad Europos gynybos agentūra ir jos auditoriai turi galiojimus tikrinti visų rangovų ir subrangovų, kurie gavo Agentūros lėšų, dokumentus ir patalpas.

            60 straipsnis
      Prašymų vykdyti mokėjimus patvirtinamieji dokumentai
      1.   Kiekvieno finansinio įnašo atveju, kai finansavimas yra skaidomas į dalis, kiekvienam naujam mokėjimui taikomas reikalavimas, kad būtų sunaudota bent 70 % visos ankstesnio išankstinio finansavimo sumos. Kartu su prašymu sumokėti naują sumą pateikiama naudos gavėjo išleistų sumų ataskaita.
      2.   Naudos gavėjas garbingai patvirtina, kad jo prašymuose vykdyti mokėjimus pateikta informacija yra išsami, patikima ir teisinga. Jis taip pat patvirtina, kad patirtos išlaidos gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus pagal susitarimą dėl finansinio įnašo ir kad prašymai vykdyti mokėjimus pagrįsti atitinkamais patvirtinamaisiais dokumentais, kuriuos galima patikrinti.
      3.   Atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, remdamasis savo atlikta rizikos analize, bet kuriam mokėjimui pagrįsti gali pareikalauti pateikti finansinių ataskaitų ir jomis grindžiamų sąskaitų išorės audito ataskaitą, parengtą patvirtinto auditoriaus. Kai finansinis įnašas suteiktas projektui arba veiklai, audito ataskaita pridedama prie prašymo vykdyti mokėjimus. Jos tikslas – patvirtinti, kad išlaidos, kurias naudos gavėjas nurodė finansinėje atskaitomybėje, kuriomis grindžiamas prašymas vykdyti mokėjimus, yra tikros, tikslios ir atitinka finansavimo reikalavimus pagal susitarimą dėl finansinio įnašo.
      Atsižvelgdamas į savo atliktą rizikos analizę, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas gali atsisakyti reikalauti atlikti išorės auditą viešųjų įstaigų ir kitų Europos institucijų bei tarptautinių organizacijų.
      4.   Finansinio įnašo suma nėra galutinė tol, kol institucija nepriima galutinių ataskaitų ir sąskaitų, neatmetant vėlesnių patikrinimų galimybės.

         (1)  OL L 134, 2004 4 30, p. 114. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos direktyva 2006/97/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 107).

         (2)  OL L 340, 2002 12 16, p. 1.

         (3)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2007/438/EB (OL L 164, 2007 6 26, p. 24).

         (4)  OL C 316, 1995 11 27, p. 48.

         (5)  OL C 195, 1997 6 25, p. 1.

         (6)  OL L 351, 1998 12 29, p. 1.

         (7)  OL L 166, 1991 6 28, p. 77. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/97/EB (OL L 344, 2001 12 28, p. 76).

         (8)  OL L 114, 2001 4 24, p. 1.

         (9)  OL L 13, 2000 1 19, p. 12.