title: 2004/858/EB: 2004 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimas, įsteigiantis, taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, vykdomąją įstaigą „Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga“, atsakingą už Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje valdymą

text:
16.12.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 369/73

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2004 m. gruodžio 15 d.
   įsteigiantis, taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, vykdomąją įstaigą „Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga“, atsakingą už Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje valdymą
   (2004/858/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus (1), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamente (EB) Nr. 58/2003 Komisija įgaliojama pagal tame reglamente nustatytus bendruosius įstatus steigti vykdomąsias įstaigas ir patikėti joms tam tikras užduotis, susijusias su vienos ar kelių Bendrijos programų valdymu.

               (2)

               Įgaliojant Komisiją steigti vykdomąsias įstaigas siekiama sudaryti jai sąlygas didžiausią dėmesį skirti pagrindinei veiklai ir funkcijoms, kurių ji negali deleguoti trečiosioms šalims, neperleisdama veiklos, kurią administruoja minėtos vykdomosios įstaigos, kontrolės ir galutinės atsakomybės už ją.

               (3)

               Remiantis 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1786/2002/EB (2), Bendrijos veiksmų programos visuomenės sveikatos srityje valdymas yra susijęs su techninių projektų, dėl kurių nereikia priimti politinių sprendimų, įgyvendinimu ir per visą projekto gyvavimo trukmę reikalauja aukšto lygio techninės ir finansinės kompetencijos.

               (4)

               Vykdomajai įstaigai pavedamos su šios programos vykdymu susijusios užduotys galėtų būti nustatomos aiškiai atskiriant programavimo, priklausančio Komisijos tarnybų kompetencijai, ir projektų įgyvendinimo, pavedamo vykdomajai įstaigai, etapus.

               (5)

               Šiuo tikslu atlikta ekonominės naudos analizė parodė, kad įsteigus vykdomąją agentūrą, pigiausiu būdu būtų pagerintas visuomenės sveikatos programų įgyvendinimo veiksmingumas. Atsižvelgiant būtent į šios programos charakteristiką, ypač pabrėžiamas techninių užduočių pavedimas siekiant sustiprinti ryšius tarp minimos Bendrijos programos ir ekspertų bendruomenių valstybėse narėse.

               (6)

               Siekdama įgyvendinti Komisijos nustatytus tikslus jai prižiūrint įstaiga turės pasitelkti aukšto lygio ekspertus. Įsteigus įstaigą būtų galima optimaliau įgyvendinti programą, nes palengvėtų darbuotojų, esančių visuomenės sveikatos specialistais, įdarbinimas.

               (7)

               Be ilgalaikių užduočių vykdymo, įstaiga sieks ir programos įgyvendinimo lankstumo. Įstaigos metinėje darbo programoje bus numatyta jos parama įgyvendinant metinius visuomenės sveikatos programos prioritetus, kuriuos suplanavo ir nustatė Komisija pasitarusi su Programų komitetu.

               (8)

               Įstaigos rezultatais grindžiamas valdymas, kartu su būtinų procedūrų bei priežiūros ir bendradarbiavimo būdų nustatymu, leis Komisijos tarnyboms paprasčiau įgyvendinti programą. Komisijos tarnybos pasinaudos įstaigos atliktais techniniais darbais tuo pačiu metu ir tinkamu būdu įgyvendindamos užduotis, reikalaujančias politinio diskretiškumo. Be to Komisijos tarnybos vykdys tas programos įgyvendinimo užduotis, kurias būtų netinkama pavesti įstaigai.

               (9)

               Įstaigos ir Komisijos tarnybų bendradarbiavimas, jos specifinių užduočių įvykdymas skleidžiant informaciją ir remiant tinklus, turėtų Bendrijos veiksmus visuomenės sveikatos srityje padaryti labiau regimus.

               (10)

               Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Vykdomųjų įstaigų komiteto nuomonę,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Įsteigimas
   1.   Bendrijos programai visuomenės sveikatos srityje valdyti įsteigiama vykdomoji įstaiga (toliau – įstaiga), kurios įstatai nustatyti Reglamente (EB) Nr. 58/2003.
   2.   Įstaigos pavadinimas – „Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga“.
   2 straipsnis
   Vieta
   Įstaiga įkuriama Liuksemburge.
   3 straipsnis
   Trukmė
   Įstaiga įsteigiama laikotarpiui, kuris prasideda 2005 m. sausio 1 d., o baigiasi 2010 m. gruodžio 31 d.
   4 straipsnis
   Tikslai ir užduotys
   1.   Pagal Bendrijos programą visuomenės sveikatos srityje, nustatytą 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1786/2002/EB (toliau – pagrindų sprendimas), įstaiga yra atsakinga už užduočių, susijusių su Bendrijos parama pagal programą, įgyvendinimu, išskyrus programos vertinimą, teisės aktų stebėjimą ar visus kitus veiksmus, kurie priklausytų išskirtinei Komisijos kompetencijai. Taip pat jai pavedamos tokios užduotys:

               a)

               visų specifinių projektų ciklo pakopų valdymas, įgyvendinant visuomenės sveikatos programą pagal Sprendimą Nr. 1786/2002/EB ir Komisijos priimtą darbo planą, numatytą minimame sprendime, bei būtina priežiūra, priimant atitinkamus sprendimus pagal Komisijos įgaliojimą;

               b)

               biudžeto pajamų ir išlaidų vykdymo instrumentų nustatymas ir visų veiklų, kurių reikia Bendrijos visuomenės sveikatos programai įgyvendinti pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus, vykdymas, ypač veiklų, susijusių su sutarčių sudarymu ir subsidijų suteikimu;

               c)

               logistinė, mokslinė ir techninė parama, ypač organizuojant techninius susirinkimus (ekspertų darbo grupių valdymas), išankstinius tyrimus, seminarus arba konferencijas.

         2.   Įgaliojimus įstaigai suteikiančiame Komisijos sprendime išsamiai nustatomos visos jai pavestos užduotys. Jis bus perduotas susipažinti Vykdomųjų įstaigų komitetui.
   5 straipsnis
   Organizacinė struktūra
   1.   Įstaigai vadovauja valdymo komitetas ir direktorius, kuriuos skiria Komisija.
   2.   Valdymo komiteto nariai yra skiriami 2 metų kadencijai.
   3.   Įstaigos direktorius yra skiriamas 4 metų kadencijai.
   6 straipsnis
   Subsidija
   Įstaigai skiriama subsidija, kuri įtraukiama į Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą, ir mokama iš visuomenės sveikatos programos lėšų.
   7 straipsnis
   Priežiūra ir atskaitomybės reikalavimai
   Komisija prižiūri įstaigą, o pastaroji, laikydamasi įgaliojimų suteikimo sprendime nustatytos tvarkos ir periodiškumo, reguliariai atsiskaito už jai patikėtų programų įgyvendinimą.
   8 straipsnis
   Einamosios veiklos biudžeto vykdymas
   Įstaiga vykdo einamosios veiklos biudžetą pagal standartinio finansinio reglamento (3) nuostatas.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 15 d.

            Komisijos vardu

         Markos KYPRIANOU

            Komisijos narys

      (1)  OL L 11, 2003 1 16, p. 1.

      (2)  OL L 271, 2002 10 9, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 786/2004/EB (OL L 138, 2004 4 30, p. 7).

      (3)  2004 m. rugsėjo 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1653/2004, nustatantis vykdomųjų agentūrų standartinį finansinį reglamentą, taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus (OL L 297, 2004 9 22, p. 6).


title: 2017 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/562, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Portugalijos Respublikos pasiūlytas pakaitinis narys

text:
25.3.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 80/32

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2017/562
   2017 m. kovo 21 d.
   kuriuo skiriamas Regionų komiteto Portugalijos Respublikos pasiūlytas pakaitinis narys
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Portugalijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. sausio 26 d., 2015 m. vasario 5 d. ir 2015 m. birželio 23 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) ir (ES) 2015/994 (3), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d.;

               (2)

               pasibaigus Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2020 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitiniu nariu skiriamas:

               —

               Rui Jorge DA SILVA LEITE DE BETTENCOURT, Secretário Regional Adjunto da Presidência para as Relações Externas do Governo Regional dos Açores.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2017 m. kovo 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. SCICLUNA

      (1)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/116, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2015 1 27, p. 42).

      (2)  2015 m. vasario 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/190, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 31, 2015 2 7, p. 25).

      (3)  2015 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/994, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 159, 2015 6 25, p. 70).


title: 2004/511/EB:2004. m birželio 10 d. Tarybos sprendimas, dėl Kipro piliečių atstovavimo Europos Parlamente išsprendus Kipro problemą

text:
12.6.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 211/22

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2004. m birželio 10 d.
   dėl Kipro piliečių atstovavimo Europos Parlamente išsprendus Kipro problemą
   (2004/511/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 2003 m. Stojimo akto 10 protokolą dėl Kipro, ypač į jo 4 straipsnį,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos Vadovų Taryba ne kartą reiškė pageidavimą, kad į Europos Sąjungą įstotų jau suvienytas Kipras. Tačiau iki šiol nepavyko rasti visa apimančio Kipro problemos sprendimo ir suvienyti salą.

               (2)

               Pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 189 straipsnį Europos Parlamentą sudaro į Bendriją susibūrusių valstybių tautų atstovai. Pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 190 straipsnį, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 108 straipsnį ir prie Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (1), iš dalies keisto Tarybos sprendimu 2002/772/EB, Euratomas (2), pridėtą Aktą dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų, remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (toliau - 1976 m. Aktas), Europos Parlamento nariai renkami remiantis tiesiogine visuotine balsavimo teise.

               (3)

               Kitos kadencijos, truksiančios nuo 2004 iki 2009 m., Europos Parlamento rinkimai vyks 2004 m. birželio 10-13 d. Pagal 2003 m. Stojimo akto 11 straipsnį 2004-2009 m. kadencijai Kipre bus renkami šeši atstovai. Tačiau rinkimai į 2004-2009 m. kadencijos Europos Parlamentą nevyks toje Kipro dalyje, kurioje Kipro Respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės.

               (4)

               Siekiant užtikrinti visų Kipro piliečių atstovavimą ir rinkėjų teises, kai bus pasiektas viską apimantis Kipro problemos sprendimas, reikia numatyti galimybę anksčiau laiko pabaigti Kipro atstovų Europos Parlamente, išrinktų 2004 m. birželio mėn. ar vėlesniuose rinkimuose, mandatą ir vieningame Kipre surengti neeilinius rinkimus likusiajam Europos Parlamento kadencijos laikui,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Radus visa apimantį Kipro problemos sprendimą, nukrypstant nuo EB sutarties 190 straipsnio 3 dalies ir 1976 m. Akto 5 straipsnio, 10 straipsnio 1 dalies ir 11 straipsnio 2 dalies, bus taikomos šios nuostatos:

               a)

               Kipro atstovų Europos Parlamente mandatas baigsis, kai prasidėjus pirmajai Europos Parlamento sesijai, vyksiančiai po b punkte nurodytų rinkimų.

               b)

               Neeiliniai Kipro piliečių atstovų Europos Parlamente rinkimai visame Kipre likusiajai 2004-2009 m. ar vėlesnei Europos Parlamento kadencijai rengiami sekmadienį praėjus keturiems mėnesiams po pirmojo Tarybos sprendimo, priimto pagal 2003 m. Stojimo akto 10 protokolo 1 straipsnio 2 dalį, dėl acquis taikymo atidėjimo panaikinimo.

               c)

               Europos Parlamento narių, išrinktų b punkte minimuose rinkimuose, kadencija prasidės nuo pirmosios po b punkte minimų rinkimų vyksiančios Europos Parlamento sesijos pradžios ir baigsis prasidėjus pirmajai Europos Parlamento sesijai, vyksiančiai po kitų jo rinkimų.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dienąpo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge, 2004 m. birželio 10 d..

            Tarybos vardu

         D. AHERN

            Pirmininkas

      (1)  OL L 278, 1976 10 8, p. 1.

      (2)  OL L 283, 2002 10 21, p. 1.


title: 2014 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimas 2014/400/BUSP, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Kosove įgaliojimų terminas

text:
27.6.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 188/68

         TARYBOS SPRENDIMAS 2014/400/BUSP
   2014 m. birželio 26 d.
   kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Kosove (1) įgaliojimų terminas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 31 straipsnio 2 dalį ir 33 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2012 m. sausio 25 d. Taryba priėmė sprendimą 2012/39/BUSP (2), kuriuo Samuel ŽBOGAR paskirtas Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Kosove. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas baigiasi 2014 m. birželio 30 d.;

               (2)

               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas turėtų būti pratęstas papildomam aštuonių mėnesių laikotarpiui;

               (3)

               ES specialusis įgaliotinis vykdys įgaliojimus tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
   Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Samuel ŽBOGAR įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2015 m. vasario 28 d. Taryba, remdamasi Politinio ir saugumo komiteto (toliau – PSK) įvertinimu bei Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pasiūlymu, gali nuspręsti ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimus nutraukti anksčiau.
   2 straipsnis
   Politikos tikslai
   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Sąjungos politikos Kosove tikslais. Šie tikslai apima vieno iš svarbiausių vaidmenų atlikimą siekiant, kad būtų sukurtas stabilus, perspektyvus, taikus, demokratinis ir daugiatautis Kosovas, stiprinant stabilumą regione ir prisidedant prie bendradarbiavimo regione ir gerų kaimyniškų santykių Vakarų Balkanuose, taip pat kuriant Kosovą, kuris būtų įsipareigojęs laikytis teisinės valstybės principo bei užtikrinti mažumų, kultūros bei religinio paveldo apsaugą, taip pat remiant Kosovo pažangą siekiant narystės Sąjungoje pagal regiono europinę perspektyvą ir vadovaujantis atitinkamomis Tarybos išvadomis.
   3 straipsnis
   Įgaliojimai
   Kad būtų pasiekti politikos tikslai, ES specialiajam įgaliotiniui suteikiami šie įgaliojimai:

               a)

               teikti Sąjungos rekomendacijas ir paramą politiniame procese;

               b)

               skatinti bendrą Sąjungos politinį koordinavimą Kosove;

               c)

               skatinti aktyvesnį Sąjungos dalyvavimą vykdant veiklą Kosove ir užtikrinti, kad toks dalyvavimas būtų darnus ir veiksmingas;

               d)

               vietoje teikti politines rekomendacijas Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX KOSOVO) vadovui, be kita ko, su vykdomosiomis pareigomis susijusių klausimų politiniais aspektais;

               e)

               užtikrinti Sąjungos veiksmų Kosove nuoseklumą ir suderinamumą, be kita ko, prižiūrint EULEX pereinamąjį procesą vietoje;

               f)

               laikantis regiono europinės perspektyvos remti Kosovo pažangą siekiant narystės Sąjungoje, pasitelkiant tikslines viešosios komunikacijos priemones ir Sąjungos informavimo veiklą, kuri užtikrintų Kosovo visuomenės geresnį su Sąjunga susijusių reikalų supratimą ir paramą, įskaitant EULEX veiklą;

               g)

               sudaryti palankesnes sąlygas siekti pažangos įgyvendinant politinius, ekonominius ir Europos prioritetus, stebėti tokią pažangą ir ją remti pagal atitinkamų institucijų kompetenciją ir atsakomybę;

               h)

               prisidėti prie pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, įskaitant moterų ir vaikų teises bei laisves ir mažumų apsaugą, plėtojimo ir stiprinimo Kosove pagal Sąjungos žmogaus teisių politiką ir Sąjungos gaires dėl žmogaus teisių;

               i)

               padėti įgyvendinti Belgrado ir Prištinos dialogą, kuriam tarpininkauja Sąjunga.

         4 straipsnis
   Įgaliojimų vykdymas
   1.   ES specialusis įgaliotinis yra atsakingas už įgaliojimų vykdymą; jo veiklą prižiūri vyriausiasis įgaliotinis.
   2.   PSK palaiko ypatingus ryšius su ES specialiuoju įgaliotiniu, o su Taryba ES specialusis įgaliotinis bendrauja pirmiausia pasitelkęs šį komitetą. PSK teikia ES specialiajam įgaliotiniui strategines gaires ir politinius nurodymus pagal jo įgaliojimus, nedarant poveikio vyriausiojo įgaliotinio galioms.
   3.   ES specialusis įgaliotinis savo veiksmus glaudžiai koordinuoja su Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau – EIVT) ir atitinkamais jos padaliniais.
   5 straipsnis
   Finansavimas
   1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu laikotarpiu nuo 2014 m. liepos 1 d. iki 2015 m. vasario 28 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 1 450 000 EUR.
   2.   Išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles. Konkursuose dėl sutarčių sudarymo leidžiama dalyvauti Vakarų Balkanų regiono šalių nacionaliniams subjektams.
   3.   Išlaidos tvarkomos pagal ES specialiojo įgaliotinio ir Komisijos sudarytą sutartį. Už visas išlaidas ES specialusis įgaliotinis atsiskaito Komisijai.
   6 straipsnis
   Darbuotojų grupės sudarymas ir sudėtis
   1.   Paskirti darbuotojai skiriami padėti ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti įgaliojimus ir bendrai prisidėti prie visų Sąjungos veiksmų Kosove darnos, matomumo ir veiksmingumo. ES specialusis įgaliotinis sudaro savo darbuotojų grupę, neviršydamas savo įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių. Į darbuotojų grupę įtraukiami darbuotojai, turintys profesinės patirties konkrečiose politikos srityse, kaip reikalaujama įgaliojimuose. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas praneša Tarybai ir Komisijai apie savo darbuotojų grupės sudėtį.
   2.   Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir EIVT gali pasiūlyti deleguoti darbuotojus dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Atlyginimą tokiems deleguotiems darbuotojams moka atitinkamai ta valstybė narė, atitinkama Sąjungos institucija arba EIVT. Valstybių narių į Sąjungos institucijas arba EIVT deleguoti ekspertai taip pat gali būti komandiruojami dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Pagal sutartį pasamdyti kitų šalių darbuotojai turi turėti vienos iš valstybių narių pilietybę.
   3.   Visi deleguoti darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs siunčiančiajai valstybei narei, Sąjungos institucijai arba EIVT ir vykdo savo pareigas bei veikia ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų labui.
   7 straipsnis
   ES specialiojo įgaliotinio ir jo personalo privilegijos ir imunitetai
   Su priimančiosiomis šalimis atitinkamai susitariama dėl ES specialiojo įgaliotinio ir jo personalo narių užduočių įvykdymui ir sklandžiam darbui užtikrinti būtinų privilegijų, imunitetų ir kitų garantijų. Valstybės narės ir EIVT šiuo tikslu teikia visą reikalingą paramą.
   8 straipsnis
   ES įslaptintos informacijos saugumas
   1.   ES specialusis įgaliotinis ir jo darbuotojų grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų Tarybos sprendimu 2013/488/ES (3).
   2.   Vyriausiajam įgaliotiniui suteikiami įgaliojimai laikantis ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių NATO/KFOR atskleisti šiems veiksmams parengtą ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ lygio slaptumo žyma.
   3.   Vyriausiajam įgaliotiniui suteikiami įgaliojimai, atsižvelgiant į ES specialiojo įgaliotinio veiklos poreikius, Jungtinėms Tautoms (JT) ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai (ESBO) laikantis ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių atskleisti šiems veiksmams parengtą ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ lygio slaptumo žyma. Šiuo tikslu sudaromi vietos susitarimai.
   4.   Vyriausiajam įgaliotiniui suteikiami įgaliojimai neįslaptintus ES dokumentus, susijusius su Tarybos svarstymais dėl veiksmų, kuriems pagal Tarybos darbo tvarkos taisyklių (4) 6 straipsnio 1 dalį taikomas profesinės paslapties reikalavimas, atskleisti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms šalims.
   9 straipsnis
   Galimybė susipažinti su informacija ir logistinė parama
   1.   Valstybės narės, Komisija ir Tarybos generalinis sekretoriatas užtikrina, kad ES specialiajam įgaliotiniui būtų sudaryta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija.
   2.   Prireikus Sąjungos delegacija ir (arba) valstybės narės regione teikia logistinę paramą.
   10 straipsnis
   Saugumas
   ES specialusis įgaliotinis, laikydamasis Sąjungos politikos dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, neviršydamas ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį jo atsakomybei priskirtoje teritorijoje, imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių tiesiogiai ES specialiajam įgaliotiniui pavaldaus personalo saugumui užtikrinti, visų pirma:

               a)

               sudarydamas konkretų saugumo planą, grindžiamą EIVT gairėmis, kuriame numatomos konkrečios fizinės, organizacinės ir procedūrinės saugumo priemonės, kuris reglamentuoja personalo saugaus atvykimo į jo atsakomybei priskirtą teritoriją ir judėjimo toje teritorijoje valdymą, taip pat saugumo incidentų valdymą, ir kuriame numatomas misijos nenumatytų atvejų ir evakuacijos planas;

               b)

               užtikrindamas, kad visi už Sąjungos ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu dėl jo atsakomybei priskirtoje teritorijoje esančių sąlygų;

               c)

               užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į jo atsakomybei priskirtą teritoriją visiems ES specialiojo įgaliotinio darbuotojų grupės nariams, kurie turi būti dislokuoti už Sąjungos ribų, įskaitant vietoje pasamdytus darbuotojus, būtų organizuotas atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į rizikos lygį toje teritorijoje;

               d)

               užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai bei Komisijai raštu būtų teikiamos jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitos, sudarančios pažangos ataskaitos ir įgaliojimų vykdymo ataskaitos dalį.

         11 straipsnis
   Ataskaitų teikimas
   ES specialusis įgaliotinis vyriausiajam įgaliotiniui ir PSK reguliariai teikia ataskaitas. ES specialusis įgaliotinis taip pat prireikus teikia ataskaitas Tarybos darbo grupėms. Reguliariai teikiamos ataskaitos platinamos per sistemą COREU. ES specialusis įgaliotinis gali teikti ataskaitas Užsienio reikalų tarybai. Pagal Sutarties 36 straipsnį ES specialusis įgaliotinis gali dalyvauti informuojant Europos Parlamentą.
   12 straipsnis
   Koordinavimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis prisideda prie Sąjungos veiksmų vieningumo, nuoseklumo ir veiksmingumo užtikrinimo bei padeda užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės ir valstybių narių veiksmai būtų vykdomi suderintai siekiant Sąjungos politikos tikslų. ES specialiojo įgaliotinio veikla atitinkamai derinama su Komisijos veikla bei su kitų tame regione veikiančių ES specialiųjų įgaliotinių veikla. ES specialusis įgaliotinis reguliariai informuoja valstybių narių atstovybes ir Sąjungos delegacijas.
   2.   Veiksmų vietoje glaudus ryšys palaikomas su Sąjungos delegacijų vadovais regione ir valstybių narių atstovybių vadovais. Jie deda visas įmanomas pastangas, kad padėtų ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti jo įgaliojimus. ES specialusis įgaliotinis vietoje teikia politines rekomendacijas EULEX KOSOVO vadovui, be kita ko, su vykdomosiomis pareigomis susijusių klausimų politiniais aspektais. ES specialusis įgaliotinis ir civilinis operacijos vadas prireikus konsultuojasi tarpusavyje.
   3.   ES specialusis įgaliotinis taip pat palaiko ryšius su atitinkamais vietos organais ir kitais tarptautiniais bei regioniniais subjektais veiksmų vietoje.
   4.   ES specialusis įgaliotinis kartu su kitais veiksmų vietoje esančiais Sąjungos subjektais užtikrina informacijos platinimą ir veiksmų vietoje esančių Sąjungos subjektų keitimąsi informacija, kad padėtis būtų kuo labiau vienodai suprantama ir vertinama.
   13 straipsnis
   Pagalba pretenzijų atveju
   ES specialusis įgaliotinis ir jo personalas teikia pagalbą, susijusią su atsaku į bet kokias pretenzijas ir prievoles, kylančias dėl ankstesnių ES specialiųjų įgaliotinių Kosove įgaliojimų vykdymo, ir dėl tokių tikslų suteikia administracinę pagalbą bei prieigą prie atitinkamų dokumentų.
   14 straipsnis
   Peržiūra
   Šio sprendimo įgyvendinimas ir jo suderinamumas su kita Sąjungos veikla regione yra nuolat peržiūrimi. Iki 2014 m. lapkričio mėn. pabaigos ES specialusis įgaliotinis pateikia vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai ir Komisijai išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą.
   15 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2014 m. liepos 1 d.

      Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 26 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. VENIZELOS

      (1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244 (1999) bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

      (2)  OL L 23, 2012 1 26, p. 5.

      (3)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).

      (4)  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 325, 2009 12 11, p. 35).


title: 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas 2009/1012/BUSP dėl paramos ES veiklai, kuria siekiama trečiosiose šalyse skatinti ginklų eksporto kontrolę ir Tarybos bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP nustatytų principų bei kriterijų laikymąsi

text:
29.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 348/16

      TARYBOS SPRENDIMAS 2009/1012/BUSP
   2009 m. gruodžio 22 d.
   dėl paramos ES veiklai, kuria siekiama trečiosiose šalyse skatinti ginklų eksporto kontrolę ir Tarybos bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP nustatytų principų bei kriterijų laikymąsi
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 26 straipsnio 2 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               1997 m. birželio 26 d. Taryba priėmė ES neteisėtos prekybos įprastine ginkluote prevencijos ir kovos su ja programą, įpareigodama ES ir valstybes nares kartu imtis veiksmų padedant kitoms šalims vykdyti neteisėtos prekybos ginklais prevenciją ir kovoti su ja.

               (2)

               2008 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, kuria nustatomi aštuoni įprastinės ginkluotės eksporto kriterijai (1), kuria įsteigiamas informavimo ir konsultavimo mechanizmas, skirtas pranešimams apie atsisakymus išduoti licenciją, ir įvedama skaidrumo procedūra numatant skelbti ES metines ataskaitas apie ginklų eksportą. Ta Bendrąja pozicija svariai prisidedama prie ginklų eksporto kontrolės politikos įvairiose šalyse suderinimo, o joje nustatytiems principams bei kriterijams oficialiai pritarė kelios trečiosios šalys.

               (3)

               Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP 11 straipsnyje teigiama, kad valstybės narės dės visas pastangas, kad paskatintų kitas ginklus eksportuojančias valstybes laikytis tos bendrosios pozicijos kriterijų.

               (4)

               2003 m. gruodžio 12 d. valstybių ir Vyriausybių vadovų priimtoje Europos saugumo strategijoje yra išdėstyti penki pagrindiniai iššūkiai, kurie iškyla ES pasibaigus šaltajam karui: terorizmas, masinio naikinimo ginklų platinimas, regioniniai konfliktai, valstybių silpnėjimas ir organizuotas nusikalstamumas. Keturių iš šių penkių iššūkių atveju pagrindinę problemą sukuria nekontroliuojamos įprastinės ginkluotės apyvartos padariniai. Iš tiesų, nekontroliuojamas ginklų perdavimas sudaro palankias sąlygas įsigalėti terorizmui ir organizuotam nusikalstamumui bei labai prisideda prie konfliktų įžiebimo ir plitimo bei valstybės struktūrų žlugimo. Be to, strategijoje pabrėžiama eksporto kontrolės svarba siekiant sustabdyti ginklų platinimą.

               (5)

               Tarptautiniu teisės aktu, įgalinančiu valstybes laiku ir patikimai identifikuoti ir susekti neteisėtus šaulių ir lengvuosius ginklus, kurį 2005 m. gruodžio 8 d. priėmė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, siekiama sustiprinti galiojančių dvišalių regioninių ir tarptautinių susitarimų, skirtų užkirsti kelią neteisėtai prekybai šaulių ir lengvaisiais ginklais visais jos aspektais, kovoti su ja ir ją panaikinti, veiksmingumą bei juos papildyti.

               (6)

               2005 m. gruodžio 15–16 d. susitikime Europos Vadovų Tarybos priimtoje ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir nelegalia prekyba jais strategijoje nustatyta, kad ES turėtų regionų ir tarptautiniu lygiu remti eksporto kontrolės stiprinimą ir skatinimą taikyti Elgesio kodekse ginklų eksporto srityje, kuris vėliau buvo pakeistas Bendrąja pozicija 2008/944/BUSP, nustatytus kriterijus, inter alia, padėdama trečiosioms šalims rengti nacionalinės teisės aktus šioje srityje ir skatindama taikyti priemones, skirtas didinti skaidrumą.

               (7)

               2006 m. gruodžio 6 d. JT Generalinė Asamblėja, pritarus visoms Europos Sąjungos valstybėms narėms, priėmė Rezoliuciją 61/89 „Sutarties dėl ginklų prekybos link: įprastinės ginkluotės importo, eksporto ir perdavimo bendrų tarptautinių standartų nustatymas“. 2006 m. gruodžio mėn. ir 2007 m. birželio bei gruodžio mėn. Taryba priėmė išvadas, kuriose pabrėžiama, kad ES ir valstybėms narėms svarbu atlikti aktyvų vaidmenį ir bendradarbiauti su kitomis valstybėmis bei regioninėmis organizacijomis Jungtinėse Tautose vykstančiuose procesuose, kad būtų nustatyti bendri įprastinės ginkluotės importo, eksporto ir perdavimo tarptautiniai standartai, kuriais būtų labai prisidėta prie kovos su nepageidaujamu ir neatsakingu įprastinės ginkluotės platinimu, kuris kelia grėsmę taikai, saugumui, vystymuisi ir visokeriopai pagarbai žmogaus teisėms.

               (8)

               2008 m. kovo 17 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/230/BUSP dėl paramos ES veiklai, kuria siekiama trečiosiose šalyse skatinti ginklų eksporto kontrolę ir ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytų principų bei kriterijų laikymąsi (2); paskutinį kartą veikla pagal šiuos bendruosius veiksmus buvo vykdoma 2009 m. spalio 27–28 d.,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Siekiant praktiškai įgyvendinti:

               —

               Europos saugumo strategiją,

               —

               ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir nelegalia prekyba jais strategiją,

               —

               Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP 11 straipsnį,

               —

               ES neteisėtos prekybos įprastine ginkluote prevencijos ir kovos su ja programą,

               —

               Tarptautinį teisės aktą, įgalinantį valstybes laiku ir patikimai identifikuoti ir susekti neteisėtus šaulių ir lengvuosius ginklus, ir

               —

               Tarybos išvadas dėl Tarptautinės sutarties dėl prekybos ginklais,

         Europos Sąjunga remia veiklą, kuria siekiama tokių tikslų:

               a)

               trečiosiose šalyse skatinti kriterijų ir principų, numatytų Bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP, laikymąsi;

               b)

               padėti trečiosioms šalims rengti ir įgyvendinti teisės aktus, siekiant užtikrinti veiksmingą ginklų eksporto kontrolę;

               c)

               padėti trečiosioms šalims rengti mokymą licencijas išduodantiems pareigūnams, siekiant užtikrinti tinkamą ginklų eksporto kontrolės įgyvendinimą ir vykdymą;

               d)

               padėti trečiosioms šalims bei regionams rengti nacionalines bei regionines ataskaitas ginklų eksporto srityje ir skatinti kitas tikrinimo formas tam, kad būtų skatinamas skaidrumas ir atskaitomybė ginklų eksporto srityje;

               e)

               skatinti trečiąsias šalis remti Jungtinių Tautų procesą, kuriuo siekiama priimti teisiškai įpareigojančią tarptautinę sutartį, nustatančią pasaulinės prekybos įprastine ginkluote bendruosius standartus, ir padėti užtikrinti, kad tos šalys galėtų laikytis tų bendrųjų standartų, kurie gali būti nustatyti.

         2.   Išsamus 1 dalyje nurodytų projektų aprašas pateikiamas priede.
   2 straipsnis
   1.   Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (VĮ) atsako už šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimą.
   2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo šis vykdomasis subjektas:
   Vokietijos federalinė ekonomikos ir eksporto kontrolės tarnyba (BAFA).
   3.   Vykdomasis subjektas vykdo jam pavestas užduotis VĮ atsakomybe. Šiuo tikslu VĮ sudaro būtinus susitarimus su vykdomąja agentūra.
   3 straipsnis
   1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 787 000 EUR.
   2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.
   3.   Komisija prižiūri, ar šio straipsnio 1 dalyje nurodyta ES parama naudojama tinkamai. Šiuo tikslu ji sudaro finansavimo susitarimus su 2 straipsnio 2 dalyje nurodytu vykdomuoju subjektu. Finansiniuose susitarimuose numatoma, kad vykdomasis subjektas turi užtikrinti ES paramos matomumą, proporcingą jos dydžiui.
   4.   Komisija siekia, kad 3 dalyje nurodytas finansavimo susitarimas būtų sudarytas kuo greičiau po šio sprendimo įsigaliojimo. Ji informuoja Tarybą apie sunkumus, su kuriais gali būti susidurta minėto proceso metu, ir praneša susitarimų sudarymo datą.
   4 straipsnis
   1.   Surengus paskutinį praktinį seminarą ir įgyvendinus paskutinę darbuotojų mainų programą, ES misijos vadovai surengs pagal šį sprendimą kiekvienoje paramą gaunančioje šalyse faktinė pažangos, pasiektos kiekvienoje iš paramą gaunančių šalių, ataskaita.
   2.   VĮ informuoja Tarybą apie šio sprendimo įgyvendinimą teikdama reguliarias ataskaitas, kurias parengia 2 straipsnio 2 dalyje nurodytas vykdomasis subjektas ir šio straipsnio 1 dalyje nurodyti misijos vadovai. Atlikdama vertinimą Taryba remiasi šiomis ataskaitomis. Komisija teikia informaciją apie projektų finansinį įgyvendinimą, kaip nurodyta 3 straipsnio 3 dalyje.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jie netenka galios praėjus 24 mėnesiams nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos arba po šešių mėnesių nuo jo priėmimo dienos, jeigu per tą laikotarpį nebuvo sudarytas joks finansavimo susitarimas.
   6 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. CARLGREN

      (1)  OL L 335, 2008 12 13, p. 99.

      (2)  OL L 75, 2008 3 18, p. 81.

      PRIEDAS

         Parama ES veiklai, kuria siekiama trečiosiose šalyse skatinti ginklų eksporto kontrolę ir Bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP nustatytų principų bei kriterijų laikymąsi

      I.   Tikslai

      Šio sprendimo bendri tikslai yra:

                  a)

                  trečiosiose šalyse skatinti Bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP nustatytų kriterijų ir principų laikymąsi;

                  b)

                  padėti trečiosioms šalims rengti ir įgyvendinti teisės aktus, siekiant užtikrinti veiksmingą ginklų eksporto kontrolę;

                  c)

                  padėti šalims rengti mokymą licencijas išduodantiems pareigūnams, siekiant užtikrinti tinkamą ginklų eksporto kontrolės įgyvendinimą ir vykdymą;

                  d)

                  padėti šalims bei regionams rengti nacionalines bei regionines ataskaitas ginklų eksporto srityje ir skatinti kitas tikrinimo formas tam, kad būtų skatinamas skaidrumas ir atskaitomybė ginklų eksporto srityje;

                  e)

                  skatinti trečiąsias šalis remti Jungtinių Tautų procesą, kuriuo siekiama priimti teisiškai įpareigojančią tarptautinę sutartį, nustatančią pasaulinės prekybos įprastine ginkluote bendruosius standartus, ir padėti užtikrinti, kad tos šalys galėtų laikytis tų bendrųjų standartų, kurie gali būti nustatyti.

            II.   Projektai

                  Tikslas:
                  Teikti techninę pagalbą atitinkamoms trečiosioms šalims, kurios parodė esančios pasiryžusios gerinti savo standartus ir praktikos pavyzdžius karinės technologijos bei įrangos eksporto kontrolės srityje ir suderinti savo standartus bei praktikos pavyzdžius su standartais ir praktikos pavyzdžiais, dėl kurių susitarė ir kurias taiko Europos Sąjungos valstybės narės bei kurie yra nustatyti Bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP bei ją papildančiame Naudojimo vadove.

                  Aprašai ir numatomos išlaidos:

                              i)

                              praktiniai seminarai su šalių grupėmis
                              Projektas įgyvendinamas surengiant penkis dviejų dienų praktinius seminarus, į kuriuos bus kviečiami atrinktų šalių grupės Vyriausybių pareigūnai, muitinės pareigūnai ir licencijas išduodantys pareigūnai. Gali būti pakviesti ir gynybos pramonės atstovai. Praktiniai seminarai rengiami paramą gaunančioje šalyje arba kitoje vietoje, kurią parenka VĮ. Mokymą atitinkamose srityse vykdys ekspertai, kurie gali būti iš ES valstybių narių nacionalinių administracijų, iš šalių, kurios laikosi Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP iš ES Tarybos sekretoriato ir (arba) atstovaujantys privačiajam sektoriui (įskaitant nevyriausybines organizacijas);

                              ii)

                              darbuotojų mainai
                              Įgyvendinant projektą bus surengti ne daugiau kaip keturi ne ilgesni kaip vieno mėnesio trukmės paramą gaunančių šalių Vyriausybių pareigūnų ir (arba) licencijas išduodančių pareigūnų darbo arba mokomieji vizitai į atitinkamas ES valstybių narių valdžios institucijas, arba ne daugiau kaip keturi ne ilgesni kaip vieno mėnesio trukmės ES valstybių narių Vyriausybių pareigūnų ir (arba) licencijas išduodančių pareigūnų darbo arba mokomieji vizitai į atitinkamas paramą gaunančių šalių valdžios institucijas (1).

            III.   Trukmė

      Bendra numatoma projektų įgyvendinimo trukmė – 24 mėnesiai.
      IV.   Paramos gavėjai

                  2010 m. pirmas pusmetis:

                              i)

                              Vakarų Balkanų šalys (Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija ir Serbija),

                              ii)

                              Viduržemio jūros regiono Šiaurės Afrikos šalys partnerės pagal Europos kaimynystės politiką (Alžyras, Egiptas, Libija, Marokas, Tunisas).

                  2010 m. antras pusmetis:
                  Rytų Europos ir Kaukazo šalys partnerės pagal Europos kaimynystės politiką (Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija, Moldova, Ukraina).

                  2011 m. pirmas pusmetis:
                  Vakarų Balkanų šalys (Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija, Serbija).

                  2011 m. antras pusmetis:
                  Rytų Europos ir Kaukazo šalys partnerės pagal Europos kaimynystės politiką (Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija, Moldova, Ukraina).

            Jei dėl nenumatytų aplinkybių būtina iš dalies pakeisti paramos gavėjų sąrašą arba praktinių seminarų laiką, Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupė (COARM) VĮ siūlymu ir konsultuodamasi su Komisija, gali nuspręsti tai padaryti.
      Jeigu viena iš pirmiau minėtų šalių nepageidautų dalyvauti praktiniame seminare, galima papildomai atrinkti (2) kitas šalis partneres pagal Europos kaimynystės politiką iš toliau nurodytų šalių partnerių: Izraelio, Jordanijos, Libano, Palestinos Vadovybės kontroliuojamos teritorijos ir Sirijos.
      V.   Poveikio įvertinimas

      Šio sprendimo ir Bendrųjų veiksmų 2008/230/BUSP poveikis turėtų būti techniniu būdu įvertintas surengus paskutinį praktinį seminarą ir įgyvendinus paskutinę darbuotojų mainų programą pagal šį sprendimą. Tai bus atliekama faktinėmis ataskaitomis apie atitinkamų teisės aktų priėmimą, eksporto kontrolės institucijų įsteigimą ir veiksmingos eksporto kontrolės mechanizmų nustatymą paramą gaunančiose šalyse. Šias ataskaitas parengs ES misijos vadovai kiekvienoje iš paramą gaunančių šalių.

         (1)  Institucijos, kurių darbuotojai dalyvaus mainų programoje, VĮ siūlymu bus atrinktos atitinkamoje Tarybos darbo grupėje.

         (2)  VĮ siūlymu susitariama atitinkamoje Tarybos darbo grupėje.


title: 1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31997D0836

Oficialusis leidinys L 346 , 17/12/1997 p. 0078 - 0094

		Tarybos sprendimas1997 m. lapkričio 27 d.dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų(pataisytas 1958 m. susitarimas)(97/836/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a ir 103 straipsnius kartu su 228 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu, 228 straipsnio 3 dalies antrąja pastraipa bei 228 straipsnio 4 dalimi,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą [2],kadangi:(1) 1990 m. spalio 23 d. sprendimu Taryba įgaliojo Komisiją dalyvauti derybose dėl 1958 m. kovo 20 d. Ženevoje priimto Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (EEK) susitarimo dėl suvienodintų patvirtinimo sąlygų priėmimo ir apibusio motorinių transporto priemonių ir jų dalių patvirtinimo pripažinimo.(2) 1958 m. susitarimas buvo pataisytas.(3) Pagal anksčiau minėtų derybų rezultatus Bendrija turi teisę tapti Pataisyto susitarimo Susitariančiąja šalimi kaip regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuriai valstybės narės perdavė galias Susitarime numatytoje srityje.(4) Prisijungimas prie Pataisyto susitarimo pagal Sutarties 113 straipsnį yra bendrosios prekybos politikos tikslas, siekiant panaikinti motorinių transporto priemonių pardavimo Susitariančiosioms šalims technines kliūtis; kadangi Bendrijos įsitraukimas turėtų įtakos pagal tą Susitarimą vykdomai derinimo veiklai ir tokiu būdu sudarytų galimybę lengviau patekti į trečiųjų šalių rinkas; kadangi tokio įsitraukimo išdava turi būti dokumentų (toliau – reglamentai), priimtų vadovaujantis Pataisytu susitarimu, bei šioje srityje priimtų Bendrijos teisės aktų darna.(5) Motorinių transporto priemonių patvirtinimas ir techninis derinimas vyksta remiantis Sutarties 100a straipsniu, kuris yra susijęs su vidaus rinkos sukūrimu ir funkcionavimu, priimtomis direktyvomis dėl transporto priemonių sistemų, komponentų ir atskirų techninių vienetų; kadangi nuo 1996 m. sausio 1 d. M1 kategorijos transporto priemonių atžvilgiu derinimas yra užbaigtas ir privalomas kaip apibrėžta 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [3] ir atskirose direktyvose dėl šios kategorijos transporto priemonių.(6) Bendrijos prisijungimas prie Pataisyto susitarimo reikalauja iš dalies pakeisti dokumentus, priimtus laikantis Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos; kadangi dėl to yra reikalingas Europos Parlamento pritarimas.(7) Vadovaujantis Pataisytu susitarimu institucijose priimti dokumentai (toliau – reglamentai) bus privalomi Bendrijai pasibaigus šešių mėnesių laikotarpiui po pranešimo apie juos tokiu atveju, jeigu Bendrija nebus pateikusi savo prieštaravimų dėl jų; kadangi dėl to turėtų būti sulygta, kad, jeigu tie dokumentai nėra paprasčiausias derinimas su technine pažanga, prieš Bendrijai balsuojant dėl tokių dokumentų, turėtų būti priimamas sprendimas pagal tą pačią tvarką, kuri taikoma prisijungimui prie Pataisyto susitarimo.(8) Vis dėlto padarius prielaidą, kad tokios rūšies reglamentų priėmimas yra paprasčiausias derinimas su technine pažanga, dėl Bendrijos balsavimo gali būti nusprendžiama vadovaujantis tvarka, taikoma direktyvų dėl transporto priemonių tipo patvirtinimo techniniams suderinimams.(9) Yra tikslinga sudaryti praktinius susitarimus dėl Bendrijos ir valstybių narių dalyvavimo Pataisytame susitarime.(10) Pataisytas susitarimas numato supaprastintą jo pakeitimo tvarką; kadangi turėtų būti nustatytas sprendimų priėmimo būdas Bendrijos lygmeniu, kuris atsižvelgtų į tos tvarkos apribojimus.(11) Kaip to reikalauja Pataisytas susitarimas, bet kuri nauja Susitariančioji šalis, pateikdama savo prisijungimo dokumentus, turi teisę kartu paskelbti, kad ji ketina nebūti saistoma tam tikrais JT/EEK reglamentais, kuriuos iš jų ji privalo išsamiai išdėstyti; kadangi Bendrija pageidauja pasinaudoti ta nuostata, siekdama nedelsiant prisijungti prie sąrašo reglamentų, laikomų pagrindiniais tinkamai veikti transporto priemonių patvirtinimo sistemai kaip anksčiau nustatyta Direktyvose 70/156/EEB, 74/150/EEB [4] ir 92/61/EB [5], ir, atsižvelgdama į jų svarbą patvirtinant transporto priemones Bendrijos, o taip pat ir tarptautiniu lygmeniu, pageidauja išnagrinėti taikymo sritį dėl paskesnio laipsniško prisijungimo prie kitų reglamentų.(12) Tas prisijungimas nepažeidžia galimybės nebetaikyti JT/EEK reglamentų, nurodytų Bendrijos priimtame sąraše kaip numatyta Pataisyto susitarimo 1 straipsnio 6 dalyje; kadangi toks nebetaikymas visų pirma bus siejamas su tais atvejais, kai Bendrija priima griežtesnius teršalų ir triukšmo emisijų verčių apribojimus, o atitinkami JT/EEK reglamentai nėra atitinkamai iš dalies pakeičiami.(13) Tada, kai Bendrija prisijungia ne prie visų JT/EEK reglamentų, bet prie apibrėžto tokių reglamentų, laikomų pagrindiniais tinkamai veikti transporto priemonių patvirtinimo tvarkai, sąrašo, toms valstybėms narėms, kurios pasirašo tokius reglamentus, prie kurių Bendrija neprisijungia, reiktų leisti ir toliau tvarkyti bei tobulinti tuos reglamentus.(14) Vadovaujantis Sutarties 234 straipsniu valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šiuo metu nėra jų anksčiau pasirašytų, tačiau prie kurių Bendrija nėra prisijungusi, JT/EEK reglamentų ir atitinkamų dabartinių Bendrijos teisės aktų nesuderinamumo.(15) Tai, kad valstybės narės pasirašo JT/EEK reglamentus, neturėtų būti nesuderinamas dalykas su Direktyvų 70/156/EEB, 74/150/EEB bei 92/61/EEB nuostatomis, ir pasirašant reiktų atsižvelgti į 1983 m. kovo 28 d. Tarybos direktyvos 83/189/EEB, nustatančios informacijos apie techninius standartus ir reglamentus pateikimo tvarką [6], procedūras.(16) Pagal Bendrijos taisykles valstybės narės gali pačios įgyvendinti įsipareigojimus, atsirandančius taikant Pataisyto susitarimo 2, 4 ir 5 straipsnius.NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrija prisijungia prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – Pataisytas susitarimas).Pataisyto susitarimo tekstas pateikiamas šio sprendimo I priede.2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, įgaliotą pateikti prisijungimo dokumentus kaip reikalaujama Pataisyto susitarimo 6 straipsnio 3 dalyje, ir parengti šio sprendimo IV priede nurodytą pranešimą.3 straipsnis1. Vadovaudamasi Pataisyto susitarimo 1 straipsnio 5 dalimi, Bendrija pareiškia, kad jos prisijungimas apsiribos šio sprendimo II priede nurodytų JT/EEK reglamentų įgyvendinimu.2. Vadovaudamasi Pataisyto susitarimo 1 straipsnio 6 dalimi, pagal šio sprendimo 4 straipsnio 2 dalies antrojoje įtraukoje nustatytą tvarką Bendrija gali priimti sprendimą nebetaikyti tų JT/EEK reglamentų, kuriuos anksčiau buvo priėmusi.3. Vadovaudamasi Pataisyto susitarimo 1 straipsnio 7 dalimi, pagal šio sprendimo 4 straipsnio 2 dalies antrojoje įtraukoje nustatytą tvarką Bendrija gali priimti sprendimą taikyti vieną, keletą ar visus JT/EEK reglamentus, prie kurių, jai jungiantis prie Pataisyto susitarimo, ji nebuvo prisijungusi.4 straipsnis1. Praktiniai susitarimai dėl Bendrijos ir valstybių narių įsitraukimo į JT/EEK veiklos programą skelbiami III priede.Bendrijos indėlis JT/EEK veiklos programos prioritetų atžvilgiu nustatomas pagal III priedo 1 punkte nurodytą tvarką.2. Bendrija balsuoja dėl bet kurio JT/EEK reglamento projekto priėmimo arba reglamento pakeitimo projekto priėmimo:- kai projektas buvo patvirtintas pagal Direktyvos 70/156/EEB 13 straipsnyje nustatytą tvarką tada, jei esamas reglamentas, prie kurio ji yra prisijungusi, yra derinamas su moksline pažanga,- visais kitais atvejais, kai Komisijos pasiūlymu ir gavus Europos Parlamento pritarimą, Taryba projektą patvirtino kvalifikuota balsų dauguma.3. Jei JT/EEK reglamentai arba JT/EEK reglamentų pakeitimai yra priimami Bendrijai dėl to nebalsavus, savo prieštaravimą Bendrija pareiškia vadovaudamasi Pataisyto susitarimo 1 straipsnio 2 dalies antrąja pastraipa.4. Darant prielaidą, kad Bendrija balsuoja dėl JT/EEK reglamentų arba JT/EEK reglamentų pakeitimo, sprendimu taip pat patvirtinama, ar tas reglamentas tampa visos EB transporto priemonių tipo patvirtinimo sistemos dalimi ir pakeičia dabartinius Bendrijos teisės aktus.5. Bendrijai privalomi JT/EEK reglamentai ir JT/EEK reglamentų pakeitimai prieš įsigaliojant skelbiami Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje oficialiomis Bendrijų kalbomis.5 straipsnis1. Susitariančiosioms šalims pateiktus siūlomus Pataisyto susitarimo pakeitimus Bendrijos vardu kvalifikuota balsų dauguma priima Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir gavusi Europos Parlamento nuomonę.2. Sprendimą dėl to, ar pateikti prieštaravimus dėl kitų Susitariančiųjų šalių pateiktų siūlomų Pataisyto susitarimo pakeitimų priimamas vadovaujantis tvarka, kurios laikomasi jungiantis prie to Susitarimo. Jei ši procedūra nėra užbaigiama likus savaitei iki Pataisyto susitarimo 13 straipsnio 2 dalyje numatyto termino, prieštaravimą dėl pakeitimo Bendrijos vardu Komisija pareiškia iki to termino pabaigos.6 straipsnisTos valstybės narės, kurios pasirašys ar jau yra pasirašiusios JT/EEK reglamentus, kuriais Bendrija nėra saistoma, tuos reglamentus gali toliau tvarkyti ir tobulinti, priimdamos techninę pažangą atspindinčius pakeitimus ir tuo tarpu užtikrindamos:- kad tų reglamentų pasirašymas nėra nesuderinamas su Direktyvų 70/156/EEB, 74/150/EEB ir 92/61/EEB nuostatomis, ir- kad yra laikomasi Direktyvoje 83/189/EEB nustatytos tvarkos.Priimta Briuselyje, 1997 m. lapkričio 27 d.Tarybos varduPirmininkasG. Wohlfart[1] OL C 69, 1996 3 7, p. 4.[2] 1997 m. lapkričio 21 d. pritarimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).[3] OL L 42, 1970 2 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 96/27/EB (OL L 169, 1996 7 8, p. 1).[4] OL L 84, 1974 3 24, p. 10. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu.[5] OL L 225, 1992 8 10, p. 72. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu.[6] OL L 109, 1983 4 23, p. 8. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 96/139/EB (OL L 32, 1996 2 10, p. 31).--------------------------------------------------