title: 2014 m. gruodžio 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/298 dėl tarpinio Europos Centrinio Banko pajamų paskirstymo (ECB/2014/57)

text:
25.2.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 53/24

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2015/298
   2014 m. gruodžio 15 d.
   dėl tarpinio Europos Centrinio Banko pajamų paskirstymo (ECB/2014/57)
   (nauja redakcija)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 33 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Sprendimas ECB/2010/24 (1) numato, kad Europos Centrinis Bankas (ECB) paskirsto nacionaliniams centriniams bankams: a) savo pajamas iš apyvartoje esančių eurų banknotų, sukauptas kiekvienais finansiniais metais; ir b) savo pajamas, kylančias iš vertybinių popierių, nupirktų pagal vertybinių popierių rinkos programą (VPRP), gautas kiekvienais finansiniais metais;

               (2)

               Sprendimą ECB/2010/24 reikia iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgta į tarpinį ECB pajamų, kylančių iš padengtų obligacijų ir turtu užtikrintų vertybinių popierių, nupirktų laikantis Sprendimo ECB/2014/40 (2) ir Sprendimo ECB/2014/45 (3), paskirstymą. Dėl to, siekiant aiškumo, jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;

               (3)

               Sprendimas ECB/2010/29 (4) numato apyvartoje esančių eurų banknotų paskirstymą NCB proporcingai jų apmokėtoms dalims ECB kapitale. Sprendimo ECB/2010/29 4 straipsnis ir to sprendimo priedas ECB skiria 8 % visos apyvartoje esančių eurų banknotų vertės. ECB turi vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, proporcingas jų dalims pasirašyto kapitalo rakte ir atitinkančias jo leidžiamų eurų banknotų vertę;

               (4)

               pagal Sprendimo ECB/2010/23 (5) 2 straipsnio 2 dalį, už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, atlyginama taikant orientacinę palūkanų normą. Pagal Sprendimo ECB/2010/23 2 straipsnio 3 dalį šie atlygiai sumokami per TARGET2 sistemą;

               (5)

               Sprendimo ECB/2010/23 7 konstatuojamojoje dalyje numatyta, kad ECB sukauptos pajamos už jo vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, susijusias su Europos Centriniam Bankui skirta apyvartoje esančių eurų banknotų dalimi, pagal Valdančiosios tarybos sprendimus iš esmės turėtų būti paskirstytos NCB proporcingai jų dalims pasirašyto kapitalo rakte tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos;

               (6)

               lygiai taip pat ECB pajamos, kylančios iš vertybinių popierių, nupirktų pagal VPRP, trečiąją padengtų obligacijų pirkimo programą (toliau – POPP3) ir turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programą (TUVPPP), iš esmės turėtų būti paskirstytos NCB proporcingai jų dalims pasirašyto kapitalo rakte tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos;

               (7)

               paskirstydamas ECB pajamas iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir iš vertybinių popierių, nupirktų pagal VPRP, POPP3 ir TUVPPP, ECB turėtų atsižvelgti į savo numatomus metinius finansinius rezultatus, kurių turi pakakti užsienio valiutų kursų, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikų atidėjiniams reikalingoms lėšoms ir atidėjiniams, kurie gali būti padaryti numatomoms išlaidoms padengti;

               (8)

               nustatant ECB grynojo pelno sumą, kurią pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 33 straipsnio 1 dalį reikia pervesti į bendrą atsargų fondą, Valdančioji taryba turėtų nuspręsti, kad bet kuri to pelno dalis, kuri sutampa su pajamomis iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir pajamomis, kylančiomis iš vertybinių popierių, nupirktų pagal VPRP, POPP3 ir TUVPPP, turėtų būti visa paskirstyta NCB,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame sprendime:
   a)   NCB– valstybės narės, kurios valiuta yra euro, nacionalinis centrinis bankas;
   b)   vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais– pretenzijos ir įsipareigojimai, atsirandantys tarp NCB ir ECB bei tarp NCB ir kitų NCB, taikant Sprendimo ECB/2010/29 4 straipsnį;
   c)   ECB pajamos iš apyvartoje esančių eurų banknotų– pajamos, sukauptos ECB atlyginant jo vidines Eurosistemos pretenzijas NCB, susijusias su apyvartoje esančių eurų banknotų ECB dalimi, taikant Sprendimo ECB/2010/23 2 straipsnį;
   d)   ECB pajamos, kylančios iš vertybinių popierių– grynosios pajamos, kylančios iš ECB įsigytų i) vertybinių popierių pagal VPRP laikantis Sprendimo ECB/2010/5 (6), ii) padengtų obligacijų pagal POPP3 laikantis Sprendimo ECB/2014/40, ir iii) turtu užtikrintų vertybinių popierių pagal TUVPPP laikantis Sprendimo ECB/2014/45.
   2 straipsnis
   Tarpinis ECB pajamų iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir ECB pajamų, kylančių iš vertybinių popierių, paskirstymas
   1.   ECB pajamų iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir ECB pajamų, kylančių iš vertybinių popierių, visos sumos nacionaliniams centriniams bankams yra mokėtinos tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos, ir jos paskirstomos NCB proporcingai jų apmokėtoms dalims ECB pasirašytame kapitale.
   2.   Jeigu Valdančioji taryba nenusprendžia kitaip, kiekvienais finansiniais metais sukauptas savo pajamas iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir gautas savo pajamas, kylančias iš vertybinių popierių, ECB paskirsto NCB sekančių metų paskutinę sausio mėnesio darbo dieną.
   3.   ECB pajamų iš apyvartoje esančių eurų banknotų suma gali būti sumažinta vadovaujantis bet kokiu pagal ECBS statutą priimtu Valdančiosios tarybos sprendimu atsižvelgiant į ECB išlaidas, patirtas dėl eurų banknotų emisijos ir tvarkymo.
   3 straipsnis
   Nuo 2 straipsnio nukrypti leidžiančios nuostatos
   Nukrypstant nuo 2 straipsnio, prieš finansinių metų pabaigą Valdančioji taryba nusprendžia, ar visos tame straipsnyje nurodytos ECB pajamos arba jų dalis turėtų likti nepaskirstytos, tiek, kiek būtina užtikrinti, jog paskirstytų pajamų suma neviršis ECB grynojo tų metų pelno. Toks sprendimas priimamas, kai, remdamasi Vykdomosios valdybos parengtu pagrįstu įvertinimu, Valdančioji taryba tikisi, kad ECB patirs metinį nuostolį arba uždirbs metinį grynąjį pelną, kuris bus mažesnis negu numatoma pajamų, nurodytų 2 straipsnyje, suma. Prieš finansinių metų pabaigą Valdančioji taryba gali nuspręsti pervesti visas tame straipsnyje nurodytas ECB pajamas arba jų dalį valiutos kursų, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikų atidėjiniams.
   4 straipsnis
   Įsigaliojimas ir panaikinimas
   1.   Šis sprendimas įsigalioja 2014 m. gruodžio 31 d.
   2.   Sprendimas ECB/2010/24 panaikinamas nuo 2014 m. gruodžio 31 d.
   3.   Nuorodos į sprendimą ECB/2010/24 laikomos nuorodomis į šį sprendimą.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2014 m. gruodžio 15 d.

            ECB Pirmininkas

         Mario DRAGHI

      (1)  2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimas ECB/2010/24 dėl tarpinio Europos Centrinio Banko pajamų iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir pajamų, kylančių iš vertybinių popierių, nupirktų pagal vertybinių popierių rinkų programą, paskirstymo (OL L 6, 2011 1 11, p. 35).

      (2)  2014 m. spalio 15 d. Sprendimas ECB/2014/40 dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (OL L 335, 2014 11 22, p. 22).

      (3)  2014 m. lapkričio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/5 dėl turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2014/45) (OL L 1, 2015 1 6, p. 4).

      (4)  2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimas ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (OL L 35, 2011 2 9, p. 26).

      (5)  2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimas ECB/2010/23 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (OL L 35, 2011 2 9, p. 17).

      (6)  2010 m. gegužės 14 d. Sprendimas ECB/2010/5, nustatantis vertybinių popierių rinkų programą (OL L 124, 2010 5 20, p. 8).


title: 2004/859/EB: 2004 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas, dėl Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės dvišalio laisvosios prekybos susitarimo 2 protokolo sudarymoTekstas svarbus EEE

text:
17.12.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 370/70

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2004 m. spalio 25 d.
   dėl Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės dvišalio laisvosios prekybos susitarimo 2 protokolo sudarymo
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2004/859/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės dvišalio laisvosios prekybos susitarimo (1) 2 protokolas ir EEE susitarimo 3 protokolas su pakeitimais, padarytais EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 140/2001 (2), nustato prekybos kai kuriais žemės ūkio ir perdirbtais žemės ūkio produktais tarp Susitariančiųjų šalių sąlygas.

               (2)

               Sprendimo Nr. 140/2001 priėmimo metu EB ir Norvegija bendroje deklaracijoje pareiškė, kad su žemės ūkiu nesusijusi muitų sudedamoji dalis produktams, nurodytiems 3 protokolo I lentelėje, turi būti panaikinta. Tuo remiantis, derybos tarp Komisijos ir Norvegijos pareigūnų 2004 m. kovo 11 d. buvo baigtos. Naujos tarifų nuolaidos įgyvendinamos EEE jungtinio komiteto sprendimu, iš dalies keičiančiu EEE susitarimo 3 protokolą.

               (3)

               Dėl Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės dvišalio laisvosios prekybos susitarimo 2 protokolo taip pat buvo deramasi, kad būtų atsižvelgta į minėtų derybų rezultatus.

               (4)

               Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EEB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (3).

               (5)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimas pasikeičiant laiškais dėl Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės dvišalio laisvosios prekybos susitarimo 2 protokolo patvirtinamas Bendrijos vardu.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas yra įgaliojamas paskirti asmenį, įgaliotą pasirašyti susitarimą, įpareigojantį Bendriją.
   3 straipsnis
   Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės priimamos vadovaujantis 4 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
   4 straipsnis
   1.   Komisijai padeda Horizontalių klausimų, susijusių su prekyba perdirbtais žemės ūkio produktais, vadybos komitetas, nurodytas Tarybos reglamento (EB) Nr. 3448/93 (4) 16 straipsnyje (toliau - „komitetas“).
   2.   Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.
   Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje numatytas laikotarpis yra vienas mėnuo.
   3.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

      Priimta Liuksemburge, 2004 m. spalio 25 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         R. VERDONK

      (1)  OL L 171, 1973 6 27, p. 2.

      (2)  OL L 22, 2002 1 24, p. 34.

      (3)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

      (4)  OL L 318, 1993 12 20, p. 18. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2580/2000 (OL L 298, 2000 11 25, p. 5).
   SUSITARIMAS
   Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimas pasikeičiant laiškais dėl Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės dvišalio laisvosios prekybos susitarimo 2 protokolo
   Gerbiamasis Pone,
   Turiu garbę patvirtinti, kad Europos bendrija pritaria prie šio laiško pridedamam „Sutartiniam protokolui“ dėl Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės dvišalio laisvosios prekybos susitarimo 2 protokolo.
   Būčiau dėkingas, jeigu galėtumėte patvirtinti, kad Norvegijos Karalystės Vyriausybė pritaria šio laiško turiniui.
   Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.
   Hecho en Bruselas, el
   V Bruselu dne
   Udfærdiget i Bruxelles, den
   Geschehen zu Brüssel am
   Brüssel,
   Έγινε στις Βρυξέλλες, στις
   Done at Brussels,
   Fait à Bruxelles, le
   Fatto a Bruxelles, addí
   Briselÿ,
   Priimta Briuselyje,
   Kelt Brüsszelben,
   Magÿmula fi Brussel,
   Gedaan te Brussel,
   Sporzÿdzono w Brukseli, dnia
   Feito em Bruxelas,
   V Bruseli,
   V Bruslju,
   Tehty Brysselissä
   Utfärdat i Bryssel den
   Întocmit la Bruxelles

      Por la Comunidad Europea

         Za Evropské společenství

      For Det Europæiske Fællesskab
      Für die Europäische Gemeinschaft
      Euroopa Ühenduse nimel
      Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
      For the European Community
      Pour la Communauté européenne
      Per la Comunità europea
      Eiropas Kopienas vārdā
      Europos bendrijos vardu
      az Európai Közösség részéről
      Għall-Komunità Ewropea
      Voor de Europese Gemeenschap
      W imieniu Wspólnoty Europejskiej
      Pela Comunidade Europeia
      Za Európske spoločenstvo
      za Evropsko skupnost
      Euroopan yhteisön puolesta
      På Europeiska gemenskapens vägnar

      Susitarimo protokolas
      I.   Įžanga
      2004 m. kovo 11 d., įvykus keliems Norvegijos ir Komisijos pareigūnų susitikimams, buvo pasiektas kompromisas dėl muito tarifų sumažinimo arba panaikinimo kai kuriems perdirbtiems žemės ūkio produktams, kuriems taikomas EEE susitarimo 3 protokolas (1) arba 1973 m. Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės laisvosios prekybos susitarimo 2 protokolas (2).
      Dėl tokių nuolaidų rinka turėtų tapti prieinamesnė Norvegijai ir Bendrijai ir turėtų būti iš dalies pakeisti EEE susitarimo 3 protokolas bei dvišalio laisvosios prekybos susitarimo 2 protokolas. Todėl abi šalys susitarė pateikti savo atitinkamoms institucijoms tvirtinti kai kuriuos šalių taikomų tam tikrų perdirbtų žemės ūkio produktų importo sąlygų pakeitimus. Pakeitimai bus įgyvendinami EEE jungtinio komiteto sprendimu, iš dalies keičiančiu EEE susitarimo 3 protokolą, ir šiuo Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimu pasikeičiant laiškais.
      Protokolo Nr. 2 pakeitimai įsigalios 2005 m. sausio 1 d.
      Šalys susitaria, kad atitinkamos importo sąlygos, išdėstytos toliau, pakeis 2002 m. lapkričio 27 d. susitarimą pasikeičiant laiškais.
      II.   Norvegijos importo sąlygos
      Nuo 2005 m. sausio 1 d. Norvegija Bendrijai nustato tokias metines tarifines kvotas:

                  Norvegijos tarifų kodai

                  Aprašymas

                  Apimtis

                  Taikytinas muito dydis

                  1506.0021

                  Kaulų riebalai, kaulų aliejus ir galvijų kanopų aliejus

                  2 360 tonų

                  Netaikoma

                  1518.0041

                  Lino sėklų aliejus

                  100 tonų

                  Netaikoma

            III.   Bendrijos importo sąlygos
      Nuo 2005 m. sausio 1 d. Bendrija Norvegijai nustato tokias metines tarifines kvotas:

                  Numeris

                  KN kodas

                  Aprašymas

                  Apimtis

                  Taikytinas muito dydis

                  09.0765

                  1517 10 90

                  Margarinas, išskyrus skystą margariną, turintį ne daugiau kaip 10 proc. pieno

                  2 470 tonų

                  Netaikoma

                  09.0771

                  Ex22071000
                  (TARIC kodas 90)

                  Nedenatūruotas etilio alkoholis, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra ne mažesnė kaip 80% tūrio, išskyrus gaunamą iš žemės ūkio produktų, išvardytų EEB sutarties I priede

                  164 000 hektolitrų

                  Netaikoma

                  09.0772

                  Ex22072000
                  (TARIC kodas 90)

                  Denatūruotas etilo alkoholis ir kiti denatūruoti bet kurio stiprumo spiritai, išskyrus gaunamus iš žemės ūkio produktų, išvardytų EEB sutarties I priede

                  14 340 hektolitrų

                  Netaikoma

                  09.0774

                  2403 10

                  Rūkomasis tabakas, kurio sudėtyje nėra tabako pakaitalų arba yra bet koks jų kiekis

                  370 tonų

                  Netaikoma

            IV.   Bendrijos sąlygos dėl kai kurių gaiviųjų gėrimų

                  —

                  Nuo 2005 m. sausio 1 d. dabartinėmis sąlygomis laikinai sustabdomas bemuitis režimas, pagal dvišalio laisvosios prekybos susitarimo 2 protokolą taikomas prekėms, klasifikuojamoms KN kodais 2202 10 00 (vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų) ir ex22029010 (kiti nealkoholiniai gėrimai, į kuriuos pridėta cukraus (sacharozės ar invertuoto cukraus)).

                  —

                  Bendrija nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. nustato metinę neapmuitinamą tarifinę kvotą Norvegijos kilmės prekių, klasifikuojamų KN kodais 2202 10 00 (vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų) ir ex22029010 (kiti nealkoholiniai gėrimai, į kuriuos pridėta cukraus (sacharozės ar invertuoto cukraus)), tokiems kiekiams: 14,3 milijonų litrų 2005 metams. Importuojant ne pagal nustatytas kvotas, importo muitas bus 0,047 euro už litrą. Importo muitą galima kasmet patikslinti atsižvelgiant į Norvegijos ir Bendrijos cukraus kainų skirtumą.

                  —

                  2005 m. spalio 31 d. ir paskui kiekvienų metų spalio 31 d., jeigu tarifinė kvota išnaudota, nuo kitų metų sausio 1 d. taikoma tarifinė kvota didinama 10 proc. Jeigu kvota tą dieną yra neišnaudota, 1 punkte išvardytiems produktams nustatomas neribotas bemuitis patekimas į Bendriją nuo kitų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

            V.   II, III ir IV dalyse nurodytos tarifinės kvotos abiejų šalių kilmės produktams taikomos remiantis 1973 m. Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės laisvosios prekybos susitarimo 3 protokole nustatytomis taisyklėmis dėl kilmės.

   Gerbiamasis Pone,
   Turiu garbę pranešti, kad gavau Jūsų šios dienos laišką, kuriame rašoma:

      „Turiu garbę patvirtinti, kad Europos bendrija pritaria prie šio laiško pridedamam „Sutartiniam protokolui“ dėl Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės dvišalio laisvosios prekybos susitarimo 2 protokolo.
      Būčiau dėkingas, jeigu galėtumėte patvirtinti, kad Norvegijos Karalystės Vyriausybė pritaria šio laiško turiniui.“

   Turiu garbę patvirtinti, kad mano Vyriausybė pritaria Jūsų laiško turiniui ir siūlomai pakeitimų įsigaliojimo datai.
   Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.
   Done at Brussels,
   Hecho en Bruselas, el
   V Bruselu dne
   Udfærdiget i Bruxelles, den
   Geschehen zu Brüssel am
   Brüssel,
   Έγινε στις Βρυξέλλες, στις
   Fait à Bruxelles, le
   Fatto a Bruxelles, addí
   Briselÿ,
   Priimta Briuselyje,
   Kelt Brüsszelben,
   Magÿmula fi Brussel,
   Gedaan te Brussel,
   Sporzÿdzono w Brukseli, dnia
   Feito em Bruxelas,
   V Bruseli,
   V Bruslju,
   Tehty Brysselissä
   Utfärdat i Bryssel den
   Întocmit la Bruxelles

      For the Government of the Kingdom of Norway
      Por el Gobierno del Reino de Noruega
      Za vládu Norského království
      På vegne af Kongeriget Norges regering
      Im Namen des Königreichs Norwegen
      Norra Kuningriigi valitsuse nimel
      Για την Κυβέρνηση του Βασιλείου της Νορβηγίας
      Pour le gouvernement du Royaume de Norvège
      Per il Governo del Regno di Norvegia
      Norvēģijas Karalistes valdības vārdā
      Norvegijos Karalystės Vyriausybės vardu
      A Norvég Királyság Kormánya részéről
      Għall-Gvern tar-Renju tan-Norveġja
      Voor de Regering van het Koninkrijk Noorwegen
      W imieniu Rządu Królestwa Norwegii
      Pelo Governo do Reino da Noruega
      Za vládu Nórskeho kráľovstva
      Za vlado Kraljevine Norveške
      Norjan kuningaskunnan hallituksen puolesta
      För Konungariket Norges regering

      (1)  OL L 22, 2002 1 24, p. 34.

      (2)  OL L 171, 1973 6 27, p. 2.


title: 2015 m. spalio 26 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/1924, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/101/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei

text:
27.10.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 281/10

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2015/1924
   2015 m. spalio 26 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/101/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2011 m. vasario 15 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/101/BUSP (1);

               (2)

               Vienas miręs asmuo turėtų būti išbrauktas iš to sprendimo I ir II priedų;

               (3)

               todėl Sprendimas 2011/101/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo 2011/101/BUSP I ir II priedai iš dalies keičiami pagal šio sprendimo priedą.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge 2015 m. spalio 26 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         F. MOGHERINI

      (1)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos sprendimas 2011/101/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei (OL L 42, 2011 2 16, p. 6).

      PRIEDAS

                  I.

                  Sprendimo 2011/101/BUSP I priede įrašas apie toliau nurodytą fizinį asmenį išbraukiamas iš skirsnio „I. Asmenys“:

                              Vardas, pavardė (ir kiti vardai)

                                          51.

                                          MIDZI, Amos Bernard (Mugenva)

                  II.

                  Sprendimo 2011/101/BUSP II priede įrašas apie toliau nurodytą fizinį asmenį išbraukiamas iš skirsnio „I. Asmenys“:

                              Vardas, pavardė (ir kiti vardai)

                                          41.

                                          MIDZI, Amos Bernard (Mugenva)


title: 2010/367/: 2010 m. birželio 25 d. Komisijos sprendimas dėl paukščių gripo stebėsenos naminių ir laukinių paukščių populiacijose programų įgyvendinimo valstybėse narėse (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4190)  (Tekstas svarbus EEE )

text:
1.7.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 166/22

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2010 m. birželio 25 d.
   dėl paukščių gripo stebėsenos naminių ir laukinių paukščių populiacijose programų įgyvendinimo valstybėse narėse
   (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 4190)
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2010/367/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių ir zootechninių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (1), ypač į jos 10 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvą 2005/94/EB dėl paukščių gripo kontrolės Bendrijoje priemonių ir panaikinančią Direktyvą 92/40/EEB (2), ypač į jos 4 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Paukščių gripas yra užkrečiama virusinė naminių ir kitų paukščių liga. Paukščių gripo virusų, kuriais užsikrečia naminiai paukščiai, sukeltos ligos dvi pagrindinės formos skiriasi pagal virulentiškumą. Mažai patogeniškas virusas paprastai sukelia tik nesunkius simptomus, o labai patogeniško viruso sukeltos pasekmės yra labai didelis daugelio rūšių naminių paukščių gaištamumas. Ši liga gali turėti sunkių padarinių paukštininkystės sektoriaus pelningumui.

               (2)

               Direktyvoje 2005/94/EB nustatytos naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių labai patogeniško paukščių gripo (LPPG) ir H5 bei H7 potipių virusų sukelto mažai patogeniško paukščių gripo (MPPG), kaip apibrėžta šioje direktyvoje, protrūkių kontrolės priemonės. Be to, Direktyvoje 2005/94/EB nustatytos tam tikros prevencinės priemonės, susijusios su paukščių gripo virusų stebėsena ir ankstyvu jų nustatymu.

               (3)

               Direktyvoje 2005/94/EB nustatyta, kad valstybės narės turi įgyvendinti privalomąsias stebėsenos programas. Šių stebėsenos programų tikslas – nustatyti naminių paukščių, visų pirma naminių vandens paukščių, užsikrėtimą MPPG virusais, prieš jiems plačiai išplintant naminių paukščių populiacijoje, kad būtų galima imtis kontrolės priemonių ir taip išvengti jų mutavimo į LPPG virusą bei galimų skaudžių pasekmių.

               (4)

               Direktyvoje 2005/94/EB taip pat numatyta vykdyti ir laukinių paukščių stebėsenos programas siekiant, remiantis reguliariai atnaujinamu pavojaus vertinimu, pagilinti turimas žinias apie laukinių paukščių keliamą pavojų jiems užsikrėtus bet kuriuo paukščių gripo virusu.

               (5)

               2007 m. balandžio 13 d. Komisijos sprendimas 2007/268/EB dėl naminiams ir laukiniams paukščiams skirtų paukščių gripo stebėsenos programų įgyvendinimo valstybėse narėse ir iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/450/EB (3) buvo priimtas siekiant nustatyti tokių stebėsenos programų įgyvendinimo gaires.

               (6)

               Nuo to sprendimo priėmimo datos valstybėse narėse įgyvendinant stebėsenos programas įgyta patirtis, mokslinių žinių srityje padaryta pažanga ir mokslinių tyrimų išvados rodo, kad tam tikrų rūšių ir auginimo kategorijų naminiams paukščiams gresia didesnė rizika užsikrėsti paukščių gripo virusais nei kitiems, taip pat atsižvelgiant į vietovę, kurioje yra ūkis, ir kitus rizikos veiksnius.

               (7)

               H5N1 potipio LPPG iš Pietryčių Azijos patekimo į Europą pavojus, šiam virusui 2005 m. plintant vakarų kryptimi, paskatino patvirtinti papildomas pasirengimo ir ankstyvo naminių ir laukinių paukščių užsikrėtimo tos rūšies virusu nustatymo priemones.

               (8)

               2005 m. spalio 17 d. Komisijos sprendimu 2005/731/EB, nustatančiu papildomus laukinių paukščių sergamumo paukščių gripu priežiūros reikalavimus (4), reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi tinkamų priemonių, kad kompetentingoms institucijoms būtų pranešta apie bet kokius anomalaus laukinių paukščių, ypač laukinių vandens paukščių, gaištamumo atvejus arba žymų ligos protrūkį. Be to, privaloma imti mėginius ir ištirti laboratorijoje, siekiant nustatyti, ar jie neužkrėsti paukščių gripo virusu.

               (9)

               Tikslinga į šį sprendimą įtraukti Sprendime 2005/731/EB nustatytus reikalavimus.

               (10)

               Nuo 2006 m. iki 2009 m. buvo paimta ir ištirta daugiau kaip 350 000 laukinių paukščių mėginių, siekiant nustatyti, ar jie neužsikrėtę paukščių gripu. Vykdant stebėseną vidutiniškai valstybėse narėse 75 % atvejų mėginiai buvo imami iš gyvų paukščių ir 25 % atvejų – iš sergančių ar nugaišusių paukščių.

               (11)

               Per šį ketverių metų laikotarpį ištyrus rastų nugaišusių ar sergančių paukščių mėginius H5N1 potipio LPPG nustatytas daugiau kaip 1 000 paukščių, o tiriant sveikų ir gyvų paukščių mėginius šis virusas nustatytas tik penkiems paukščiams. MPPG potipiai nustatyti beveik išimtinai tiriant mėginius, paimtus iš gyvų paukščių.

               (12)

               ES paukščių gripo etaloninės laboratorijos rengiamų metinių paukščių gripo stebėsenos Sąjungoje ataskaitų (5) išvadose, Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslinėse nuomonėse (6)
                   (7)
                   (8) ir neseniai įsteigtos Gyvūnų ligų stebėsenos grupės (angl. Task Force on Animal Disease Surveillance) veikloje pabrėžiama, kad reikėtų iš dalies pakeisti esamą naminių ir laukinių paukščių stebėsenos strategiją, siekiant toliau skatinti rizika pagrįstą požiūrį, kuris laikomas tinkamiausia stebėsenos strategija, pagal kurią ligos prevencijos ir kontrolės tikslais informuojamos kompetentingos institucijos, siekiant apsaugoti naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių ūkius.

               (13)

               Rizika pagrįstą stebėseną turėtų papildyti ankstyvo naminių paukščių užsikrėtimo paukščių gripu nustatymo sistemos, pavyzdžiui, jau nustatytosios 2005 m. spalio 19 d. Komisijos sprendimo 2005/734/EB, nustatančio biologinio saugumo priemones naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių užsikrėtimo labai patogenišku paukščių gripu, kurį sukelia A gripo viruso H5N1 subtipas, nuo laukinių paukščių pavojui sumažinti ir nustatančio ankstyvo ligos aptikimo sistemą ypač pažeidžiamose teritorijose (9), 2 straipsnyje ir 2006 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos sprendimo, patvirtinančio Tarybos direktyvoje 2005/94/EB numatytą Paukščių gripo diagnostikos vadovą (10), priedo II skyriaus 2 punkte.

               (14)

               Todėl Sprendime 2007/268/EB nustatytas paukščių gripo stebėsenos naminių ir laukinių paukščių populiacijose gaires reikėtų peržiūrėti, atsižvelgiant į įgytą patirtį ir mokslo žinias, ir pakeisti šiame sprendime nustatytomis gairėmis.

               (15)

               Siekiant Sąjungos teisės aktų nuoseklumo, jeigu nenurodyta kitaip, mėginiai turėtų būti imami ir tiriami laboratorijoje laikantis Sprendime 2006/437/EB nustatytų procedūrų.

               (16)

               Siekiant Sąjungos teisės aktų nuoseklumo, įgyvendinant stebėsenos laukinių paukščių populiacijoje programas, reikėtų visapusiškai atsižvelgti į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (11) nustatytus reikalavimus, ypač susijusius su šio sprendimo II priedo 1 dalies 2 ir 3 skyriuose aprašytais stebėsenos planu ir mėginių ėmimo procedūromis.

               (17)

               Sprendimai 2005/731/EB ir 2007/268/EB turėtų būti panaikinti.

               (18)

               Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad kompetentingos institucijos imtųsi tinkamų priemonių laukinių paukščių stebėjimo ir žiedavimo organizacijų, medžioklės ir kitų atitinkamų organizacijų atžvilgiu užtikrinti, kad šios organizacijos privalėtų nedelsdamos pranešti kompetentingoms institucijoms apie bet kokius anomalaus laukinių paukščių, ypač laukinių vandens paukščių, gaištamumo atvejus arba žymų ligos protrūkį.
   2 straipsnis
   1.   Valstybės narės, kompetentingai institucijai gavus 1 straipsnyje nurodytą pranešimą ir jei nebuvo nustatyta jokių aiškių ligos priežasčių, išskyrus paukščių gripą, nedelsiant užtikrina, kad kompetentinga institucija imtųsi tinkamų priemonių, kad:

               a)

               iš nugaišusių paukščių ir, jei įmanoma, iš kitų paukščių, kurie lietėsi su nugaišusiais paukščiais, būtų paimti atitinkami mėginiai;

               b)

               šie mėginiai būtų ištirti laboratorijoje, siekiant nustatyti, ar jie neužkrėsti paukščių gripo virusu.

         2.   Mėginių ėmimo ir tyrimo procedūros vykdomos laikantis Sprendimu 2006/437/EB patvirtinto Paukščių gripo diagnostikos vadovo II–VIII skyrių.
   3.   Jeigu atlikus 1 dalies b punkte nurodytus laboratorinius tyrimus nustatomas labai patogeniško paukščių gripo (LPPG) užkratas, valstybės narės apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.
   3 straipsnis
   Paukščių gripo stebėsenos naminių ir laukinių paukščių populiacijose programos, kurias valstybės narės turi vykdyti pagal Direktyvos 2005/94/EB 4 straipsnio 1 dalį, turi atitikti šio sprendimo I ir II prieduose pateiktas gaires.
   4 straipsnis
   Nepažeidžiant Sąjungos teisės aktuose nustatytų reikalavimų, kompetentinga institucija užtikrina, kad kas šešis mėnesius Komisijai būtų pranešami visi teigiami ir neigiami tiek serologinių, tiek virusologinių tyrimų, kuriais siekiama nustatyti, ar mėginiai neužkrėsti paukščių gripu, rezultatai, gauti vykdant naminių ir laukinių paukščių stebėsenos programas. Šie rezultatai kiekvienais metais pateikiami naudojantis Komisijos internetine sistema iki liepos 31 d. už šešis ankstesnius mėnesius (nuo sausio 1 d. iki birželio 30 d.) ir iki sausio 31 d. už šešis ankstesnius mėnesius (nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d.).
   5 straipsnis
   Sprendimai 2005/731/EB ir 2007/268/EB panaikinami.
   6 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 25 d.

            Komisijos vardu

         John DALLI

            Komisijos narys

      (1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 29.

      (2)  OL L 10, 2006 1 14, p. 16.

      (3)  OL L 115, 2007 5 3, p. 3.

      (4)  OL L 274, 2005 10 20, p. 93.

      (5)  Europos Komisijos svetainė: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/eu_resp_surveillance_en.htm

      (6)  EMST leidinys (2005) 266, p. 1–21. Mokslinė nuomonė dėl paukščių gripo poveikio gyvūnų sveikatai ir gerovei aspektų.

      (7)  EMST leidinys (2008) 715, p. 1-161. Mokslinė nuomonė dėl paukščių gripo poveikio gyvūnų sveikatai ir gerovei aspektų ir jo patekimo į ES naminių paukščių ūkius pavojaus.

      (8)  EMST leidinys (2006) 357, p. 1–46. Nuomonė dėl migruojančių paukščių ir galimo jų vaidmens platinant labai patogenišką paukščių gripą.

      (9)  OL L 274, 2005 10 20, p. 105.

      (10)  OL L 237, 2006 8 31, p. 1.

      (11)  OL L 20, 2010 1 26, p. 7.

      I PRIEDAS

         Paukščių gripo stebėsenos naminių paukščių populiacijoje programų įgyvendinimo gairės

      1.   Stebėsenos programų tikslai

      Paukščių gripo stebėsenos naminių paukščių populiacijoje programų tikslai – pranešti kompetentingoms institucijoms apie plintantį paukščių gripo virusą, siekiant kontroliuoti šią ligą laikantis Direktyvos 2005/94/EB nuostatų, kasmet vykdant aktyviąją stebėseną, kuria siekiama nustatyti:

                  a)

                  H5 ir H7 potipių mažai patogenišką paukščių gripą (MPPG) vištinių (būtent viščiukų, kalakutų, perlinių vištų, fazanų, kurapkų ir putpelių) ir Ratitae genties paukščių populiacijose, taip papildant kitas esamas ankstyvo nustatymo sistemas;

                  b)

                  H5 ir H7 potipių MPPG ir labai patogenišką paukščių gripą (LPPG) naminių vandens paukščių (būtent ančių, žąsų ir didžiųjų ančių, naudojamų medžiojamųjų paukščių ištekliams papildyti) populiacijose.

            2.   Stebėsenos planas

      Siekiant nustatyti paukščių gripo antikūnus, naminių paukščių ūkiuose imami mėginiai ir atliekami serologiniai tyrimai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2005/94/EB.
      Aktyviąja stebėsena papildomos valstybėse narėse jau įgyvendinamos ankstyvo nustatymo sistemos, kaip nustatyta Sprendime 2005/734/EB ir Komisijos sprendimu 2006/437/EB patvirtintame Paukščių gripo diagnostikos vadovo (toliau – Diagnostikos vadovas) II skyriuje; visų pirma papildomos naminių paukščių ūkiuose, laikomuose ūkiais, kuriuose kyla didesnė paukščių gripo grėsmė, įgyvendinamos sistemos.
      Egzistuoja du tarptautiniu mastu pripažinti gyvūnų ligų stebėsenos metodai: a) rizika pagrįsta stebėsena; ir b) tipiniais mėginiais pagrįsta stebėsena.
      2.1.   Rizika pagrįsta stebėsena

      Rizika pagrįsta stebėsena laikoma pageidautinu paukščių gripo stebėsenos metodu, kurį taikant tikslingai ir veiksmingai naudojami ištekliai.
      Šį metodą pasirinkusios valstybės narės nurodo galimus naminių paukščių pulkų užkrato plitimo kelius ir naminių paukščių ūkių, nustatytų ūkiais, kuriuose kyla didesnė paukščių gripo grėsmė, mėginių ėmimo sistemas.
      4.1 poskyryje pateiktas kriterijų ir rizikos veiksnių sąrašas nėra išsamus. Jis pateikiamas tik informacijai, kaip skirtingose auginimo sistemose geriau imti ir tirti tam tikrų rūšių ir auginimo kategorijų naminių paukščių mėginius. Šiuos kriterijus ir veiksnius reikėtų vertinti atsižvelgiant į gyvūnų sveikatos padėtį kiekvienoje valstybėje narėje.
      2.2.   Tipiniais mėginiais pagrįsta stebėsena

      Jeigu valstybė narė negali atlikti įrodymais pakankamai pagrįsto užkrato plitimo naminių paukščių pulkuose savo teritorijoje kelių vertinimo, ji vykdo tipinių mėginių metodu pagrįstą stebėseną. Naminių paukščių ūkių, kuriuose turi būti imami mėginiai, skaičius turi atitikti nurodytąją 1 ir 2 lentelėse, atsižvelgiant į naminių paukščių rūšį.
      Mėginiai serologiniam paukščių gripo tyrimui imami visoje valstybės narės teritorijoje, kad juos būtų galima laikyti būdingais visai valstybei narei.
      3.   Tikslinės populiacijos

      Vykdant stebėsenos programą mėginiai imami iš šių rūšių ir auginimo kategorijų naminių paukščių:

                  a)

                  vištų dedeklių;

                  b)

                  laisvai augintų vištų dedeklių;

                  c)

                  veislinių viščiukų;

                  d)

                  veislinių kalakutų;

                  e)

                  veislinių ančių;

                  f)

                  veislinių žąsų;

                  g)

                  mėsinių kalakutų;

                  h)

                  mėsinių ančių;

                  i)

                  mėsinių žąsų;

                  j)

                  ūkiuose auginamų medžiojamųjų (vištinių) paukščių, stengiantis imti mėginius iš suaugusių paukščių, pavyzdžiui, veislinių paukščių;

                  k)

                  ūkiuose auginamų medžiojamųjų (vandens) paukščių;

                  l)

                     Ratitae genties paukščių.

            Tačiau nurodytomis išskirtinėmis aplinkybėmis taip pat galima imti mėginius iš šių kategorijų naminių paukščių:

                  m)

                  broilerių, tačiau tik tuomet, jeigu: i) laisvai auginamas didelis jų skaičius ir ii) laikoma, kad jiems gresia didesnė rizika užsikrėsti paukščių gripu;

                  n)

                  kieme laikomų pulkų: paprastai prie viruso plitimo jie prisideda tik nedideliu mastu, o jų mėginiam imti išeikvojama daug išteklių; tačiau tam tikrose valstybėse narėse kieme laikomi pulkai gali kelti didesnę paukščių gripo grėsmę dėl didelio jų skaičiaus, laikymo arti komercinių naminių paukščių ūkių, įtraukimo į vietos ir (arba) regiono prekybą ir kitų 4.1 poskyryje išdėstytų kriterijų bei rizikos veiksnių, ypač susijusių su rūšių sudėtimi.

            Vis dėlto, jeigu pateikiama gerai pagrįsta pateisinama priežastis, susijusi su naminių paukščių auginimo kategorijos keliama rizika (pavyzdžiui, veisliniai viščiukai laikomi griežtomis biologinio saugumo sąlygomis), iš šių auginimo kategorijų mėginiai gali būti neimami.
      4.   Rizika pagrįstos stebėsenos metodas

      Rizika pagrįstos stebėsenos pasirinkimą turi nulemti vertinimas valstybės narės lygmeniu, kurį atliekant atsižvelgiama bent į šiuos kriterijus ir rizikos veiksnius:
      4.1.   Kriterijai ir rizikos veiksniai

      4.1.1.   Naminių paukščių ūkių užkrėtimo virusu dėl tiesioginio arba netiesioginio sąlyčio su laukiniais, ypač nustatytų tikslinių rūšių, paukščiais kriterijai ir rizikos veiksniai

                  a)

                  Naminių paukščių ūkis yra netoli drėgnų vietovių, tvenkinių, pelkių, ežerų, upių arba jūros pakrantės, kur gali būriuotis migruojantys laukiniai vandens paukščiai.

                  b)

                  Naminių paukščių ūkis yra vietovėje, kurioje yra didelis skaičius migruojančių laukinių paukščių, ypač nustatant LPPG sukeliantį H5N1 potipio virusą apibūdinamų kaip tikslinių rūšių laukiniai paukščiai ir išvardytų II priedo 2 dalyje.

                  c)

                  Naminių paukščių ūkis yra netoli migruojančių laukinių vandens paukščių poilsio ir veisimosi vietų, ypač kai šios vietovės yra susietos migruojančių paukščių judėjimo į vietoves, kuriose, kaip žinoma, laukiniai arba naminiai paukščiai yra užsikrėtę H5N1 potipio LPPG.

                  d)

                  Naminių paukščių ūkiai, kuriuose naminiai paukščiai auginami laisvai, arba naminių paukščių ūkiai, kuriuose naminiai paukščiai arba kiti nelaisvėje laikomi paukščiai yra laikomi atvirame ore bet kokiose patalpose, kuriose negalima pakankamai užkirsti kelio sąlyčiui su laukiniais paukščiais.

                  e)

                  Žemas biologinio saugumo lygis naminių paukščių ūkyje, įskaitant pašarų laikymo metodą ir paviršinio vandens naudojimą.

            4.1.2.   Viruso plitimo naminių paukščių ūkyje ir tarp tokių ūkių kriterijai ir rizikos veiksniai, ir paukščių gripo plitimo naminių paukščių populiacijose ir naminių paukščių ūkiuose pasekmės (poveikis)

                  a)

                  Tame pačiame naminių paukščių ūkyje laikomi daugiau kaip vienos rūšies naminiai paukščiai, ypač su kitų rūšių naminiais paukščiais laikomos naminės antys ir žąsys.

                  b)

                  Ūkyje laikomi tokių auginimo kategorijų ir rūšių naminiai paukščiai, kurie, kaip parodė stebėsenos duomenys, toje valstybėje narėje dažniau nustatomi užsikrėtę paukščių gripu, pavyzdžiui, ančių ūkiai ir naminiai paukščiai, auginami siekiant papildyti medžiojamųjų paukščių išteklius.

                  c)

                  Paukščių ūkis yra vietovėje, kurioje yra didelis skaičius paukščių ūkių.

                  d)

                  Prekybos srautai, įskaitant įvežimą, ir susijęs tiek tiesioginis, tiek netiesioginis, naminių paukščių ir kitų veiksnių, įskaitant transporto priemones, įrangą ir asmenis, judėjimo intensyvumas.

                  e)

                  Ūkyje laikomi ilgai gyvenančių kategorijų naminiai paukščiai ir skirtingo amžiaus naminiai paukščiai (pavyzdžiui, dedeklės).

            4.2.   Populiacijų, kurioms kyla pavojus užsikrėsti, atranka

      Paukščiai tyrimams turi būti atrenkami atsižvelgiant į rizikos veiksnių naminių paukščių ūkyje skaičių ir svarbą.
      Kompetentinga institucija rengdama stebėsenos planą gali įvertinti ir kitus rizikos veiksnius, kurie turi būti tinkamai nurodyti ir pagrįsti stebėsenos programoje.
      4.3.   Naminių paukščių ūkių, kuriuose turi būti imami mėginiai, atranka

      Siekiant nustatyti naminių paukščių ūkių, kuriuose turi būti imami mėginiai, skaičių kiekvienai populiacijai, kuriai gresia pavojus užsikrėsti, galima remtis 1 ir 2 lentelėmis.
      5.   Tipiniais mėginiais pagrįstos stebėsenos metodas

      Vykdant 2.2 poskyryje nurodytą tipiniais mėginiais pagrįstą stebėseną, naminių paukščių ūkių, kuriuose turi būti imami mėginiai, skaičius apskaičiuojamas remiantis 1 ir 2 lentelėse nurodytais skaičiais, atsižvelgiant į naminių paukščių ūkyje laikomas naminių paukščių rūšis.
      5.1.   Naminių paukščių ūkių, kuriuose turi būti imami mėginiai serologiniams paukščių gripo tyrimams, skaičius

      5.1.1.   Naminių paukščių ūkių (išskyrus ančių, žąsų ir didžiųjų ančių ūkius), kuriuose turi būti imami mėginiai, skaičius

      Kiekvienai naminių paukščių, išskyrus ančių, žąsų ir didžiųjų ančių, auginimo kategorijai naminių paukščių ūkių, kuriuose turi būti imami mėginiai, skaičius nustatomas siekiant užtikrinti, kad tais atvejais, kai užkrėstų naminių paukščių ūkių paplitimo lygis yra ne mažesnis kaip 5 % ir pasikliautinasis intervalas yra 95 %, būtų nustatytas bent vienas užkrėstas naminių paukščių ūkis.
      Mėginiai imami pagal 1 lentelę:

         1   lentelė

         Naminių paukščių ūkių (išskyrus ančių, žąsų ir didžiųjų ančių ūkius), kuriuose turi būti imami mėginiai, skaičius kiekvienai naminių paukščių auginimo kategorijai

                  Ūkių skaičius vienai naminių paukščių auginimo kategorijai vienai valstybei narei

                  Naminių paukščių ūkių, kuriuose turi būti imami mėginiai, skaičius

                  Iki 34

                  Visi

                  35–50

                  35

                  51–80

                  42

                  81–250

                  53

                  > 250

                  60

            5.1.2.   Ančių, žąsų ir didžiųjų ančių ūkių, kuriuose turi būti imami mėginiai, skaičius
          (1)

      Ančių, žąsų ir didžiųjų ančių ūkių, kuriuose turi būti imami mėginiai, skaičius nustatomas siekiant užtikrinti, kad tais atvejais, kai užkrėstų naminių paukščių ūkių paplitimo lygis yra ne mažesnis kaip 5 % ir pasikliautinasis intervalas yra 99 %, būtų nustatytas bent vienas užkrėstas naminių paukščių ūkis.
      Mėginiai imami pagal 2 lentelę:

         2   lentelė

         Ančių, žąsų ir didžiųjų ančių ūkių, kuriuose turi būti imami mėginiai, skaičius

                  Ančių, žąsų ir didžiųjų ančių ūkių skaičius vienai valstybei narei

                  Ančių, žąsų ir didžiųjų ančių ūkių, kuriuose turi būti imami mėginiai, skaičius

                  Iki 46

                  Visi

                  47–60

                  47

                  61–100

                  59

                  101–350

                  80

                  > 350

                  90

            5.2.   Naminių paukščių (paukščių), iš kurių naminių paukščių ūkyje turi būti imami mėginiai, skaičius

      5.2.1 ir 5.2.2 punktuose nurodyti skaičiai taikomi tiek naminių paukščių ūkiams, atrinktiems remiantis rizika pagrįsta stebėsena, tiek tipiniais mėginiais pagrįsta stebėsena.
      5.2.1.   Paukščių (išskyrus antis, žąsis ir didžiąsias antis), iš kurių naminių paukščių ūkyje turi būti imami mėginiai, skaičius

      Paukščių, iš kurių naminių paukščių ūkyje turi būti imami mėginiai, skaičius nustatomas siekiant užtikrinti 95 % tikimybę serologiniais tyrimais aptikti bent vieną paukščių gripu užkrėstą paukštį tais atvejais, kai seropozityvių paukščių paplitimo lygis yra ≥ 30 %.
      Kraujo mėginiai serologiniam tyrimui viename naminių paukščių ūkyje imami iš ne mažiau kaip 5–10 visų naminių paukščių auginimo kategorijų ir visų naminių paukščių rūšių paukščių (išskyrus antis, žąsis ir didžiąsias antis) ir iš skirtingų paukštidžių, jeigu ūkyje yra daugiau negu viena paukštidė.
      Jeigu ūkyje yra kelios paukštidės, mėginiai imami iš ne mažiau kaip penkių paukščių iš kiekvienos paukštidės.
      5.2.2.   Ančių, žąsų ir didžiųjų ančių, iš kurių ūkyje turi būti imami mėginiai, skaičius

      Ančių, žąsų ir didžiųjų ančių, iš kurių ūkyje turi būti imami mėginiai, skaičius nustatomas siekiant užtikrinti 95 % tikimybę serologiniais tyrimais aptikti bent vieną paukščių gripu užkrėstą paukštį tais atvejais, kai seropozityvių paukščių paplitimo lygis yra ≥ 30 %.
      Serologiniam tyrimui iš kiekvieno atrinkto naminių paukščių ūkio imama dvidešimt kraujo mėginių (2).
      6.   Mėginių ėmimo procedūros serologiniam tyrimui

      Mėginių ėmimo laikas naminių paukščių ūkyje turi sutapti su sezonine kiekvienos naminių paukščių kategorijos gamyba ir mėginiai taip pat gali būti imami skerdykloje. Šia mėginių ėmimo praktika neturi būti pažeidžiamas rizika pagrįstas metodas, taikomas remiantis 4.1 poskyryje išvardytais kriterijais ir rizikos veiksniais.
      Siekiant padidinti veiksmingumą ir išvengti nereikalingo asmenų lankymosi naminių paukščių ūkiuose, jei įmanoma, mėginiai imami kartu su kitiems tikslams skirtais mėginiais, pavyzdžiui, salmonelių ir mikoplazmų kontrolei. Tačiau imant mėginius tokiu būdu neturi būti pažeidžiami rizika pagrįstai stebėsenai taikomi reikalavimai.
      7.   Mėginių ėmimas virusologiniam tyrimui

      Mėginių ėmimas virusologiniam paukščių gripo tyrimui nenaudojamas kaip alternatyva serologiniam tyrimui ir turi būti atliekamas tik vykdant tolesnius tyrimus gavus serologinių tyrimų rezultatus, patvirtinančius paukščių gripo užkratą.
      8.   Tyrimų dažnumas ir laikotarpis

      Mėginiai iš naminių paukščių ūkių imami kasmet. Tačiau remdamosi rizikos vertinimu valstybės narės gali nuspręsti imti ir tirti mėginius dažniau. Toks sprendimas turi būti išsamiai pagrįstas stebėsenos programoje.
      Mėginiai imami pagal patvirtintą stebėsenos programą nuo šios programos įgyvendinimo metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.
      9.   Laboratorinis tyrimas

      Mėginiai tiriami valstybių narių nacionalinėse etaloninėse paukščių gripo laboratorijose arba kitose kompetentingų institucijų patvirtintose laboratorijose, nacionalinėms etaloninėms paukščių gripo laboratorijoms prižiūrint.
      Laboratoriniai tyrimai atliekami pagal Diagnostikos vadovą, kuriame nustatytos paukščių gripo patvirtinimo ir diferencinės diagnostikos procedūros.
      Tačiau jeigu valstybė narė pageidauja atlikti Diagnostikos vadove arba Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadove nenustatytus laboratorinius tyrimus, šie tyrimai pirmiausia, prieš juos atliekant, remiantis patvirtintais duomenimis, turi būti ES etaloninės laboratorijos pripažinti tinkamais šiam tikslui.
      Visus teigiamus serologinių tyrimų rezultatus patvirtina nacionalinė etaloninė laboratorija, taikydama hemagliutinacijos slopinimo tyrimą ir naudodama ES etaloninės laboratorijos pateiktus paskirtuosius viruso štamus:

                  a)

                  H5 potipiui:

                              i)

                              pirminis tyrimas naudojant teal/England/7894/06 (H5N3);

                              ii)

                              visų mėginių, kuriuose nustatytas užkratas, tyrimas naudojant chicken/Scotland/59 (H5N1), siekiant pašalinti kryžmai reaguojantį antikūną N3;

                  b)

                  H7 potipiui:

                              i)

                              pirminis tyrimas naudojant turkey/England/647/77 (H7N7);

                              ii)

                              visų mėginių, kuriuose nustatytas užkratas, tyrimas naudojant African starling/983/79 (H7N1), siekiant pašalinti kryžmai reaguojantį antikūną N7.

            Gavus visus teigiamus serologinių tyrimų rezultatus naminių paukščių ūkyje turi būti toliau atliekami epidemiologiniai tyrimai ir toliau imami mėginiai virusologiniams tyrimams, siekiant nustatyti, ar naminių paukščių ūkyje nėra aktyvaus paukščių gripo užkrato. Visų šių tyrimų išvados perduodamos Komisijai.
      Laikantis Sąjungos teisės aktų, remiantis nacionalinių etaloninių laboratorijų funkcijomis ir pareigomis, kaip nustatyta Direktyvos 2005/94/EB VIII priede, visi nustatyto paukščių gripo viruso izoliatai pateikiami ES etaloninei laboratorijai, nebent būtų leista taikyti Diagnostikos vadovo V skyriaus 4 dalies d punkte numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą. H5 ir H7 potipių virusai nedelsiant pateikiami ES etaloninei laboratorijai ir pagal Diagnostikos vadovą atliekami standartiniai jų charakteristikų tyrimai (nukleotidų sekos ir (arba) IVPI nustatymas).
      Mėginiams ir diagnostinei medžiagai pateikti naudojami ES etaloninės laboratorijos pateikti specialūs protokolai. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad ES etaloninė laboratorija ir nacionalinės etaloninės laboratorijos tinkamai keistųsi informacija.

         (1)  Nustatant paukščių gripu užkrėstus ančių ir žąsų ūkius taikomas didesnis pasikliautinasis lygis, nes turima įrodymų, kad vykdant pasyviąją stebėseną arba įgyvendinant ankstyvo nustatymo sistemas labiau tikėtina, kad bus nustatyti vištinių naminių paukščių ūkiai, o ne ančių ir žąsų ūkiai.

         (2)  Didesnis mėginių skaičius, palyginti su 5.2.1 punktu, būtinas dėl mažesnio diagnostinio tyrimo jautrio tiriant vandens paukščius.

      II PRIEDAS
      1   DALIS

         Paukščių gripo stebėsenos laukinių paukščių populiacijoje programų įgyvendinimo gairės

      1.   Stebėsenos tikslai

      Paukščių gripo stebėsenos laukinių paukščių populiacijose programos tikslas – laiku nustatyti H5N1 potipio LPPG užsikrėtusius laukinius paukščius, siekiant apsaugoti naminių paukščių ūkiuose laikomus naminius paukščius ir veterinarinę visuomenės sveikatą.
      2.   Stebėsenos planas

                  a)

                  Rizika pagrįsta stebėsena įgyvendinama kaip visų pirma į laukinius paukščius orientuota „pasyviosios“ stebėsenos sistema, vykdant laboratorinius gaištančių laukinių paukščių arba rastų nugaišusių paukščių tyrimus.

                  b)

                  Ypač stebimos laukinių paukščių, visų pirma migruojančių vandens paukščių, populiacijos, kurioms, kaip nustatyta, kyla didesnis pavojus užsikrėsti H5N1 potipio LPPG virusu ir jį perduoti (tikslinės rūšys).

                  c)

                  Stebimos vietovės, esančios netoli jūrų, ežerų ir vandens kelių, kuriose rasta nugaišusių paukščių; visų pirma, kai šios vietovės yra arti naminių paukščių ūkių, ypač vietovėse, kuriose yra daug naminių paukščių ūkių.

                  d)

                  Užtikrinamas glaudus bendradarbiavimas su epidemiologais, ornitologais ir už gamtos apsaugą atsakinga kompetentinga institucija rengiant stebėsenos programą, padedant nustatyti rūšis ir tobulinant mėginių ėmimą, jį pritaikant atsižvelgus į šalies padėtį.

                  e)

                  Jeigu būtina dėl epidemiologinės H5N1 potipio LPPG viruso padėties, stebėsenos veiklą papildo informavimas ir aktyvi nugaišusių arba gaištančių, ypač tikslinių rūšių, laukinių paukščių paieška. Tokia padėtis galėtų susidaryti nustačius, kad H5N1 potipio LPPG virusu užsikrėtė naminiai ir (arba) laukiniai paukščiai kaimyninėse valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse arba šalyse, kurios yra susietos migruojančių laukinių, ypač tikslinių rūšių, paukščių judėjimo į atitinkamą valstybę narę. Tokiu atveju atsižvelgiama į konkrečius migravimo modelius ir laukinių paukščių rūšis, kurios skirtingose valstybėse narėse gali skirtis.

            3.   Mėginių ėmimo procedūros

                  a)

                  Mėginiai imami pagal Diagnostikos vadovą.

                  b)

                  Molekulėms nustatyti (PGR) ir virusui išskirti imami laukinių paukščių, kurie rasti nugaišę arba gaištantys, kloakos ir trachėjos (burnos ir ryklės) tepinėlių ir (arba) audinių mėginiai.

                  c)

                  Mėginiai turi būti laikomi ir vežami itin atsargiai, laikantis Diagnostikos vadovo IV skyriaus 5 ir 6 dalies nuostatų. Visi laukiniams paukščiams nustatyto paukščių gripo viruso izoliatai pateikiami ES etaloninei laboratorijai, nebent būtų leista taikyti Diagnostikos vadovo V skyriaus 4 dalies d punkte numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą. H5 ir H7 potipių virusai nedelsiant pateikiami ES etaloninei laboratorijai ir pagal Diagnostikos vadovą atliekami standartiniai jų charakteristikų tyrimai (nukleotidų sekos ir (arba) IVPI nustatymas).

                  d)

                  Mėginiai turi būti paimti ne vėliau kaip iki stebėsenos programos įgyvendinimo metų gruodžio 31 d.

            4.   Laboratorinis tyrimas

      Laboratoriniai tyrimai atliekami pagal Diagnostikos vadovą.
      Mėginiai tiriami valstybių narių nacionalinėse etaloninėse laboratorijose arba kitose kompetentingų institucijų patvirtintose laboratorijose, nacionalinėms etaloninėms laboratorijoms prižiūrint.
      Tačiau jeigu valstybė narė pageidauja atlikti Diagnostikos vadove arba Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadove nenustatytus laboratorinius tyrimus, šie tyrimai pirmiausia, prieš juos atliekant, remiantis patvirtintais duomenimis, turi būti ES etaloninės laboratorijos pripažinti tinkamais šiam tikslui.
      Atliekamas pirminis patikrinimas, taikant polimerazės grandininės reakcijos (PGR) M geną, po kurio per ne ilgesnį kaip dviejų savaičių laikotarpį atliekamas greitas teigiamų H5 mėginių tyrimas. Jei rezultatas teigiamas, kuo skubiau atliekama skilimo vietos analizė, siekiant nustatyti, ar nesama labai patogeniško paukščių gripo (LPPG) arba mažai patogeniško paukščių gripo (MPPG) užkrato. Jei patvirtinamas H5 potipio LPPG, turi būti skubiai atliekama tolesnė analizė N tipui nustatyti, nors tai gali tik suteikti įrodymų atmesti N1.
      5.   Tolesni veiksmai

                  —

                  Jei patvirtinami teigiami H5 (N1) potipio LPPG atvejai (1), taikomos 2006 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos sprendime 2006/563/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su labai patogenišku paukščių gripu, kurį Bendrijos naminiams paukščiams sukelia gripo viruso H5N1 potipis, ir panaikinančiame Sprendimą 2006/115/EB (2) nustatytos kontrolės priemonės.

                  —

                  Vykdant epidemiologinius tyrimus svarbu nustatyti su šiais atvejais susijusias vietoves, kad būtų galima numatyti tolesnį paukščių gripo viruso plitimą, ypač su naminių paukščių auginimu susijusias vietoves, pavyzdžiui, vietoves, kuriose yra didelis skaičius naminių paukščių ūkių.

            2   DALIS

         Laukinių paukščių rūšių, iš kurių turi būti imami ir tiriami mėginiai, siekiant nustatyti paukščių gripo užkratą (tikslinės rūšys), sąrašas

                  Nr.

                  Mokslinis pavadinimas

                  Bendrinis pavadinimas

                  1.

                     Accipiter gentilis

                  Vištvanagis

                  2.

                     Accipiter nisus

                  Paukštvanagis

                  3.

                     Anas acuta

                  Smailiauodegė antis

                  4.

                     Anas clypeata

                  Šaukštasnapė antis

                  5.

                     Anas crecca

                  Rudagalvė kryklė

                  6.

                     Anas penelope

                  Cyplė

                  7.

                     Anas platyrhynchos

                  Didžioji antis

                  8.

                     Anas querquedula

                  Dryžgalvė kryklė

                  9.

                     Anas strepera

                  Pilkoji antis

                  10.

                     Anser albifrons albifrons

                  Baltakaktė žąsis (europinė rasė)

                  11.

                     Anser anser

                  Pilkoji žąsis

                  12.

                     Anser brachyrhynchus

                  Trumpasnapė žąsis

                  13.

                     Anser erythropus

                  Mažoji žąsis

                  14.

                     Anser fabalis

                  Želmeninė žąsis

                  15.

                     Ardea cinerea

                  Pilkasis garnys

                  16.

                     Aythya ferina

                  Rudagalvė antis

                  17.

                     Aythya fuligula

                  Kuoduotoji antis

                  18.

                     Branta bernicla

                  Paprastoji berniklė

                  19.

                     Branta canadensis

                  Kanadinė berniklė

                  20.

                     Branta leucopsis

                  Baltaskruostė berniklė

                  21.

                     Branta ruficollis

                  Rudakaklė berniklė

                  22.

                     Bubo bubo

                  Didysis apuokas

                  23.

                     Buteo buteo

                  Paprastasis suopis

                  24.

                     Buteo lagopus

                  Tūbuotasis suopis

                  25.

                     Cairina moschata

                  Muskusinė antis

                  26.

                     Ciconia ciconia

                  Baltasis gandras

                  27.

                     Circus aeruginosus

                  Nendrinė lingė

                  28.

                     Cygnus columbianus

                  Mažoji gulbė

                  29.

                     Cygnus cygnus

                  Gulbė giesmininkė

                  30.

                     Cygnus olor

                  Gulbė nebylė

                  31.

                     Falco peregrinus

                  Sakalas keleivis

                  32.

                     Falco tinnunculus

                  Pelėsakalis

                  33.

                     Fulica atra

                  Laukys

                  34.

                     Larus canus

                  Paprastasis kiras

                  35.

                     Larus ridibundus

                  Rudagalvis kiras

                  36.

                     Limosa limosa

                  Paprastasis griciukas

                  37.

                     Marmaronetta angustirostris

                  Marmurinė kryklė

                  38.

                     Mergus albellus

                  Mažasis dančiasnapis

                  39.

                     Milvus migrans

                  Juodasis peslys

                  40.

                     Milvus milvus

                  Rudasis peslys

                  41.

                     Netta rufina

                  Šalminė antis

                  42.

                     Phalacrocorax carbo

                  Didysis kormoranas

                  43.

                     Philomachus pugnax

                  Gaidukas

                  44.

                     Pica pica

                  Šarka

                  45.

                     Pluvialis apricaria

                  Dirvinis sėjikas

                  46.

                     Podiceps cristatus

                  Ausuotasis kragas

                  47.

                     Podiceps nigricollis

                  Juodakaklė gervė

                  48.

                     Porphyrio porphyrio

                  Sultonvištė

                  49.

                     Tachybaptus ruficollis

                  Mažasis kragas

                  50.

                     Vanellus vanellus

                  Pempė

         (1)  Ligos kontrolės priemonės įgyvendinamos patvirtinus H5 potipio LPPG ir įtarus N1.

         (2)  OL L 222, 2006 8 15, p. 11.


title: 2012 m. lapkričio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Darbuotojų judėjimo laisvės patariamojo komiteto Italijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai

text:
22.11.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 360/4

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. lapkričio 20 d.
   kuriuo skiriami Darbuotojų judėjimo laisvės patariamojo komiteto Italijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai
   2012/C 360/03
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 492/2011 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Sąjungoje (1), ypač į jo 23 ir 24 straipsnius,
   atsižvelgdama į valstybių narių vyriausybių Tarybai pateiktus kandidatų sąrašus,
   kadangi:

               (1)

               2012 m. spalio 4 d. Sprendimu (2) Taryba paskyrė Darbuotojų judėjimo laisvės patariamojo komiteto narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2012 m. rugsėjo 25 d. iki 2014 m. rugsėjo 24 d.;

               (2)

               Italijos Vyriausybė pateikė kandidatūrų kelioms vietoms užimti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Darbuotojų judėjimo laisvės patariamojo komiteto nariais ir pakaitiniais nariais laikotarpiui iki 2014 m. rugsėjo 24 d. skiriami:
   I.   VYRIAUSYBĖS ATSTOVAI

               Šalis

               Nariai

               Pakaitinis narys

               Italija

               Grazia STRANO
               Daniele LUNETTA

               Iolanda Valeria GUTTADAURO

   II.   PROFESINIŲ SĄJUNGŲ ATSTOVAI

               Šalis

               Nariai

               Pakaitinis narys

               Italija

               Ornella CILONA
               Ilaria FONTANIN

               Giuseppe CASUCCI

   III.   DARBDAVIŲ ASOCIACIJŲ ATSTOVAI

               Šalis

               Nariai

               Pakaitinis narys

               Italija

               Armando OCCHIPINTI
               Paola ASTORRI

               Yasaman PARPINCHEE

         2 straipsnis
   Vėliau Taryba skirs narius ir pakaitinius narius, kurių kandidatūros dar nebuvo pasiūlytos.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 20 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OL L 141, 2011 5 27, p. 1.

      (2)  OL C 302, 2012 10 6, p. 1.


title: 2002 m. liepos 25 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos Generalinių Sekretorių, Teisingumo Teismo sekretoriaus, Audito Rūmų, Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bei Regionų komiteto Generalinių Sekretorių ir Europos ombudsmeno atstovo sprendimas dėl Europos Bendrijų personalo atrankos biuro organizavimo ir veiklos

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32002D0621

Oficialusis leidinys L 197 , 26/07/2002 p. 0056 - 0059

		Europos Parlamento, tarybos ir komisijos generalinių sekretorių, teisingumo teismo sekretoriaus, audito rūmų, ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bei regionų komiteto generalinių sekretorių ir europos ombudsmeno atstovo Sprendimas2002 m. liepos 25 d.dėl Europos Bendrijų personalo atrankos biuro organizavimo ir veiklos(2002/621/EB)EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS IR KOMISIJOS GENERALINIAI SEKRETORIAI, TEISINGUMO TEISMO SEKRETORIUS, AUDITO RŪMŲ, EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO BEI REGIONŲ KOMITETO GENERALINIAI SEKRETORIAI IR EUROPOS OMBUDSMENO ATSTOVAS,atsižvelgdami į Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir į kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytas Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 [1],atsižvelgdami į Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos, Teisingumo Teismo, Audito Rūmų, Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Regionų komiteto ir Europos Ombudsmeno 2002 m. liepos 25 d. sprendimą, įsteigiantį Europos Bendrijų personalo atrankos biurą, ypač į jo 5 straipsnį [2],kadangi:(1) Pagal Tarnybos nuostatų 27 straipsnį, institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad samdos procesas vyktų taip, jog tarnauti ateitų patys gabiausi, gebantys našiai dirbti ir sąžiningi pareigūnai, priimti į darbą laikantis kuo platesnės geografinės įvairovės principo, iš Bendrijų valstybių narių piliečių, nedarant skirtumų dėl jų rasės, politinių, filosofinių arba religinių įsitikinimų, lyties ar seksualinės orientacijos ir nesiejant to su jų šeimynine padėtimi ar šeimos situacija.(2) Tarnybos nuostatų III priedo 1 straipsnio 1 dalies trečiojoje pastraipoje nustatyta bendrojo Jungtinio komiteto atsakomybės ribos, o šio priedo 3 straipsnio antrojoje pastraipoje bendrais bruožais numatyta, kokiu būdu turi būti skiriami atrankos komisijos nariai atviram konkursui organizuoti,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBiuro pareigos1. Biuras rengia atvirus konkursus, kurių tikslas yra užtikrinti, jog Europos Bendrijų institucijose dirbtų pareigūnai, kuriems būtų sudarytos optimalios profesinės ir finansinės sąlygos. Biuras sudaro rezervo sąrašus, kuriais remiantis institucijos galėtų įdarbinti aukštos kvalifikacijos personalą, atitinkantį institucijų nustatytus poreikius.2. Esminiai Biuro uždaviniai yra:a) atskiroms institucijoms paprašius, rengti atvirus konkursus, turint tikslą sudaryti pareigūno tarnybai tinkančių kandidatų rezervo sąrašus. Konkursai rengiami pagal Tarnybos nuostatus, remiantis 6 straipsnio c punkte nustatytais suderintais kriterijais ir Valdančiosios tarybos patvirtinta darbo programa;b) glaudžiai bendradarbiauti su institucijomis, siekiant įvertinti institucijų nurodytus darbuotojų poreikius ateityje ir įgyvendinti konkursų programą, kad šie poreikiai būtų patenkinti laiku;c) parengti atrankos metodus ir techniką, paremtus geriausia patirtimi ir pritaikytus pagal įgūdžių, kurie reikalaujami iš įvairių institucijų darbuotojų kategorijų, charakteristikas;d) tvarkyti Tarpinstitucinių konkursų pagrindu parengtus rezervo sąrašus ir kontroliuoti jų panaudojimą;e) teikti institucijoms metines ataskaitas apie savo veiklą.2 straipsnisInstitucijų pareigosKiekvienos institucijos skiriantysis pareigūnas skiria Biuro žinion pakankamą skaičių atrankos komisijos narių, egzaminatorių ir egzaminų stebėtojų pagal Valdančiosios tarybos patvirtintą "kvotą", kaip numatyta 6 straipsnio i punkte, kad atrankos procesas galėtų sklandžiai vykti pagal Tarnybos nuostatų III priedo 3 straipsnį.3 straipsnisKitos paslaugos1. Pagal sutartį, sudarytą tarp Biuro vedėjo ir bet kurios įstaigos, biuro arba agentūros, Biuras gali surengti tokios įstaigos, biuro arba agentūros planuojamų įdarbinti darbuotojų atrankos procesą. Prieš sudarydamas tokią sutartį, Biuro vedėjas gauna Valdančiosios tarybos pritarimą. Kiekvienoje tokioje sutartyje numatomos finansinės sąlygos, susijusios su Biuro teikiamomis paslaugomis.2. Jei yra prašomas, Biuras gali teikti techninę paramą atskirų institucijų, įstaigų, biurų ar agentūrų rengiamiems vidaus konkursams.3. Atskiroms institucijoms paprašius, Biuras organizuoja kitų tarnautojų atrankos procesą, kurio tikslas yra sudaryti tinkamų kandidatų rezervo sąrašus ir (arba) duomenų bazes, į kurias įtrauktus kitus darbuotojus atskiros institucijos gali priimti į darbą.4. Ši veikla yra įtraukiama į Biuro darbo programas pagal 6 straipsnio f pastraipą tuo atveju, jei minima institucija prašymą pateikia laiku.4 straipsnisSkundai ir prašymai1. Biuro vedėjas naudojasi įgaliojimais, kurie pagal Tarnybos nuostatų 90 straipsnį yra suteikti skiriančiajam pareigūnui svarstant visus prašymus ir skundus, susijusius su Biuro vykdomomis užduotimis.2. Esant tokiems skundams, Biuro vedėjas tariasi su Valdančiosios tarybos pirmininku, jei ketina patvirtinti pirminį sprendimą.3. Biuras vykdo visus Europos Ombudsmeno prašymus, kuriuos vykdyti yra priskirta Biuro kompetencijai.5 straipsnisValdančioji taryba1. Prie biuro yra įsteigiama Valdančioji taryba, į kurią įeina po vieną kiekvienos institucijos paskirtą narį ir trys darbuotojų atstovai, turintys stebėtojų statusą ir paskirti bendru visų institucijų darbuotojų komitetų pritarimu.2. Valdančioji taryba dvejų metų laikotarpiui paprastąja balsų dauguma iš savo narių tarpo išrenka pirmininką.3. Valdančioji taryba paprastąja balsų dauguma priima savo Darbo tvarkos taisykles, prieš tai jas suderinusi su institucijoms.4. Valdančioji taryba susirenka pirmininko iniciatyva arba vieno iš narių prašymu.5. Kai Valdančioji taryba priima sprendimą paprastąja balsų dauguma, kiekviena institucija turi po vieną balsą. Balsams pasiskirsčius po lygiai, pirmininko balsas yra lemiamas.6. Kai Valdančioji taryba priima sprendimą kvalifikuotąja balsų dauguma, kiekviena iš nurodytų institucijų turi tokį balsų skaičių Komisija – 18 balsų, Europos Parlamentas – septynis balsus, Taryba – septynis balsus, Teisingumo Teismas – tris balsus, Audito Rūmai – du balsus, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas – du balsus, Regionų komitetas – du balsus, Europos Ombudsmenas – vieną balsą. Sprendimas kvalifikuotąja balsų dauguma yra priimtas, jei 24 balsai yra "už".6 straipsnisValdančiosios tarybos uždaviniaiVisų institucijų bendrų interesų labui, Valdančioji taryba:a) kvalifikuotąja balsų dauguma patvirtina Biuro valdymo tvarką reglamentuojančias taisykles;b) pagal Biuro vedėjo pasiūlymą, paprastąja balsų dauguma patvirtina organizacinę Biuro struktūrą;c) pagal Biuro vedėjo pasiūlymus ir laikantis Susitarimo, sudaromo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos Generalinių Sekretorių, Teisingumo Teismo sekretoriaus, Audito Rūmų, Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bei Regionų komiteto Generalinių Sekretorių ir Europos Ombudsmeno atstovo dėl bendrųjų kartu atliekamos atrankos ir priėmimo į darbą principų bei rezervo sąrašų tvarkymo principų, kartu su atitinkamomis Tarnybos nuostatų normomis, kvalifikuotąja balsų dauguma patvirtina atrankos politiką reglamentuojančias taisykles, kurių privalo laikytis Biuras;d) paprastąja balsų dauguma pagal biudžeto procedūrą, remiantis Biuro vedėjo sudarytu projektu, sudaro Biuro pajamų ir išlaidų sąmatą ir siunčia ją Komisijai, kad būtų sudaryta Komisijos pajamų ir išlaidų sąmata; tuo pačiu metu ji pateikia Komisijai bet kokio pobūdžio pasiūlymus dėl jos nuomone reikalingų Biuro personalo plano pataisų;e) paprastąja balsų dauguma patvirtina papildomų paslaugų, kurias biuras gali už užmokestį teikti institucijoms, įstaigoms, biurams ir agentūroms pobūdį ir įkainius, bei sąlygas, kuriomis Biuras gali jas teikti;f) pagal Biuro vedėjo pasiūlymą vieningai patvirtina darbo programą, ypač rengiamų konkursų planą ir grafiką. Į darbo programą taip pat įeina paslaugos, nesusijusios su atvirų konkursų institucijoms, įstaigoms, biurams ir agentūroms organizavimu;g) pagal Biuro vedėjo parengtą projektą, kvalifikuota balsu dauguma patvirtina metinę valdymo ataskaitą, į kurią įeina visi atskiri pajamų ir išlaidų skyriai, susiję su Biuro atliktu darbu ir suteiktomis paslaugomis. Iki einamųjų metų gegužės 1 dienos, ji išsiunčia institucijoms praėjusių metų finansinę ataskaitą, sudarytą remiantis analitinėmis sąskaitomis;h) paprastąja balsų dauguma patvirtina priimtiną, subalansuotą tiesioginių ir kintamųjų kaštų suskirstymą, kuris bus pateiktas atskirų institucijų analizei, bei kasmet jį atnaujina;i) paprastąja balsų dauguma, remdamasi įdarbinimo poreikiais, susitaria dėl taisyklių, pagal kurias kiekviena institucija skiria Biuro žinion reikiamą skaičių atrankos komisijos narių, egzaminatorių bei egzaminų stebėtojų;j) paprastąja balsų dauguma patvirtina sąlygas, kuriomis Biuras gali leisti institucijoms pačioms organizuoti savo konkursus pagal Institucijų sprendimo 2 straipsnio 1 dalį.7 straipsnisDarbuotojų skyrimas1. Biurui vadovauja vedėjas, kurį paskiria Komisija, pritarus Valdymo tarybai paprastąja balsų dauguma. Valdymo taryba aktyviai dalyvauja Biuro vedėjo skyrimo procedūroje, ypač parengiant skelbimo apie laisvą postą projektą bei apsvarstant kandidatus.2. Biuro vedėjas yra Biuro personalą skiriantysis pareigūnas.3. Komisija informuoja Valdančiąją tarybą apie Biuro vedėjo, o Biuro vedėjas - apie Biuro personalo, kurį jis skiria, paskyrimus, pasirašytus kontraktus, suteiktus paaukštinimus ir visus drausminius procesus, pradėtus bet kurio pareigūno ar kito tarnautojo atžvilgiu.4. Visų Bendrijų institucijų pareigūnams yra nedelsiant pranešama apie atsiradusias laisvas darbo vietas Biure, kai tiktai skiriantysis pareigūnas nusprendžia užpildyti laisvus etatus.5. Biuro vedėjas skiriamas penkerių metų kadencijai, paliekant galimybę skirti dar vienai kadencijai.8 straipsnisBiuro vedėjo uždaviniai; personalo valdymas1. Biuro vedėjas yra atsakingas už sklandų Biuro darbą. Valdančiosios tarybos kompetencijos srityje vedėjas veikia pagal jos suteiktus įgaliojimus. Vedėjas rūpinasi sklandžiu Valdančiosios tarybos raštinės darbu, teikia Valdančiajai tarybai ataskaitą apie savo pareigų atlikimą bei teikia jai pasiūlymus, siekdamas užtikrinti sklandų biuro darbą.2. Su kasdieniniu personalo valdymu susiję administraciniai klausimai, tokie kaip i atlyginimai, atostogos, taip pat draudimas ligos, nelaimingo atsitikimo atveju arba pensijų draudimas, sprendžiami tokiomis pačiomis sąlygomis, kokios yra taikomos Komisijos pareigūnams arba kitiems tarnautojams. Sąrašas nėra baigtinis, ir Biuras, Komisijai sutikus, gali jį išplėsti, įtraukdamas ir kitas sritis.9 straipsnisFinansiniai klausimai1. Biurui paskirti asignavimai, kurių visa suma yra įrašoma atskira biudžeto eilute Komisijai skirtame biudžeto skirsnyje, smulkiai išdėstomi to skirsnio priede. Šis priedas pateikiamas pajamų ir išlaidų atskaitomybės forma, suskirstyta tokiu pat būdu, kaip biudžeto skirsniai.2. Biuro personalo planas yra pridedamas prie Komisijos personalo plano.3. Remdamasi Valdančiosios tarybos pasiūlymu, Komisija, dėl priede įrašytų asignavimų Biurui, perduoda įgaliotojo pareigūno įgaliojimus Biuro vedėjui ir nustato tokiam įgaliojimo perdavimui taikomus apribojimus ir sąlygas. Finansinių metų pabaigoje Valdančioji taryba informuoja biudžeto valdymo instituciją apie už Biuro suteiktas papildomas paslaugas gautų sumų suskirstymą priede pateiktoje biudžeto eilutėje.4. Biuro atskaitomybė yra rengiama pagal Komisijos pareigūno, atsakingo už apskaitą, nustatytas apskaitos taisykles ir metodus. Biuras veda atskirą pajamų, gautų iš mokesčių už suteiktas paslaugas, apskaitą.10 straipsnisPeržiūrėjimasPraėjus trims metams po Biuro įsteigimo, šis sprendimas apsvarstomas iš naujo.11 straipsnisĮsigaliojimo dataŠis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.Europos Parlamento varduGeneralinis sekretoriusJ. PriestleyKomisijos varduD. O'SullivanGeneralinis sekretoriusAudito Rūmų varduGeneralinis sekretoriusM. HervéRegionų komiteto varduGeneralinis sekretoriusV. FalconeTarybos varduGeneralinio sekretoriaus pavaduotojasP. De BoissieuTeisingumo Teismo varduSekretoriusR. GrassEkonomikos ir socialinių reikalų komiteto varduGeneralinis sekretoriusP. VenturiniEuropos OmbudsmenasJ. Søderman[1] OL L 56, 1968 3 4, p. 1.[2] OL L 197, 2002 7 26, p. 53.--------------------------------------------------


title: 2001 m. vasario 26 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Bangladešo Liaudies Respublikos bendradarbiavimo partnerystės ir plėtros srityje susitarimo sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32001D0332

Oficialusis leidinys L 118 , 27/04/2001 p. 0047 - 0047

		Tarybos sprendimas2001 m. vasario 26 d.dėl Europos bendrijos ir Bangladešo Liaudies Respublikos bendradarbiavimo partnerystės ir plėtros srityje susitarimo sudarymo(2001/332/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 ir 181 straipsnius, siejant su 300 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,kadangi:(1) Pagal Sutarties 177 straipsnį Bendrijos bendradarbiavimo plėtros srityje politika turi skatinti besivystančių šalių tvarią ekonominę plėtrą ir socialinę raidą, jų sklandžią laipsnišką integraciją į pasaulio ekonomiką ir kovą su skurdu šiose šalyse.(2) Įgyvendindama savo tikslus užsienio santykių srityje Bendrija turi patvirtinti Europos bendrijos ir Bangladešo Liaudies Respublikos bendradarbiavimo partnerystės ir plėtros srityje susitarimą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Bangladešo Liaudies Respublikos bendradarbiavimo partnerystės ir plėtros srityje susitarimas.Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas pateikia pranešimą, numatytą Susitarimo 20 straipsnyje.3 straipsnisPadedama valstybių narių atstovų Komisija atstovauja Bendrijai Jungtinėje komisijoje, numatytoje Susitarimo 12 straipsnyje.4 straipsnisŠis sprendimas paskelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 2001 m. vasario 26 d.Tarybos varduPirmininkėA. Lindh[1] OL C 143, 1999 5 21, p. 8.--------------------------------------------------


title: 2016 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/2312, kuriuo Austrijos Respublika ir Rumunija įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų

text:
20.12.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 345/56

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/2312
   2016 m. gruodžio 8 d.
   kuriuo Austrijos Respublika ir Rumunija įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 81 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsniu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjunga yra nusistačiusi kaip vieną iš savo tikslų skatinti vaiko teisių apsaugą, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje. Priemonės, skirtos vaikams apsaugoti nuo neteisėto išvežimo ar laikymo, yra vienas iš esminių tos politikos aspektų;

               (2)

               Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 (2) (toliau – Reglamentas „Briuselis IIa“), kuriuo siekiama apsaugoti vaikus nuo žalingų padarinių, kuriuos sukelia neteisėtas išvežimas ar laikymas, ir nustatyti tvarką, kuri užtikrintų greitą jų sugrąžinimą į valstybę, kurioje jie nuolat gyvena, taip pat užtikrinti bendravimo teisių ir globos teisių apsaugą;

               (3)

               Reglamentu „Briuselis IIa“ papildoma ir sustiprinama 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencija dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (toliau – 1980 m. Hagos konvencija), kuria tarptautiniu lygmeniu nustatoma susitariančiųjų valstybių ir centrinių įstaigų įsipareigojimų ir bendradarbiavimo sistema ir siekiama užtikrinti greitą neteisėtai išvežtų ar laikomų vaikų grąžinimą;

               (4)

               visos Sąjungos valstybės narės yra 1980 m. Hagos konvencijos šalys;

               (5)

               Sąjunga ragina trečiąsias valstybes prisijungti prie 1980 m. Hagos konvencijos ir remia tinkamą 1980 m. Hagos konvencijos įgyvendinimą, inter alia, kartu su valstybėmis narėmis dalyvaudama specialiųjų komisijų, kurias reguliariai organizuoja Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencija, veikloje;

               (6)

               opiais tarptautinio vaikų grobimo atvejais geriausiu sprendimu galėtų būti bendra teisinė sistema, taikoma Sąjungos valstybių narių ir trečiųjų valstybių santykiams;

               (7)

               1980 m. Hagos konvencijoje nustatyta, kad ji taikoma tik prisijungiančios valstybės ir tokių susitariančiųjų valstybių, kurios pareiškė, kad pritaria jos prisijungimui, tarpusavio santykiams;

               (8)

               pagal 1980 m. Hagos konvenciją ekonominės integracijos regioninėms organizacijoms, kaip antai Sąjungai, neleidžiama tapti jos šalimi. Todėl Sąjunga negali nei prisijungti prie tos konvencijos, nei deponuoti savo pareiškimo dėl pritarimo valstybės prisijungimui;

               (9)

               remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomone 1/13, pareiškimai dėl pritarimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją priklauso išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai;

               (10)

               2001 m. balandžio 28 d. Peru deponavo prisijungimo prie 1980 m. Hagos konvencijos dokumentą. 1980 m. Hagos konvencija Peru atžvilgiu įsigaliojo 2001 m. rugpjūčio 1 d.;

               (11)

               visos valstybės narės, išskyrus Austrijos Respubliką, Danijos Karalystę ir Rumuniją, jau pritarė Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos. Įvertinus padėtį Peru padaryta išvada, kad Austrijos Respublika ir Rumunija gali dėl Sąjungos interesų pritarti Peru prisijungimui pagal 1980 m. Hagos konvencijos sąlygas;

               (12)

               todėl Austrijos Respublika ir Rumunija turėtų būti įgaliotos deponuoti pareiškimus dėl pritarimo Peru prisijungimui dėl Sąjungos interesų laikydamosi šiame sprendime išdėstytų sąlygų. Kitos Sąjungos valstybės narės jau pritarė Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos, todėl naujų pareiškimų dėl pritarimo prisijungimui neturėtų deponuoti, nes pagal tarptautinę viešąją teisę esami pareiškimai galioja toliau;

               (13)

               Jungtinei Karalystei ir Airijai Reglamentas „Briuselis IIa“ yra privalomas ir todėl jos dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą;

               (14)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Austrijos Respublika ir Rumunija įgaliojamos dėl Sąjungos interesų pritarti Peru prisijungimui prie 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (toliau – 1980 m. Hagos konvencija).
   2.   1 dalyje nurodytos valstybės narės ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 9 d. deponuoja pareiškimą dėl pritarimo Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl Sąjungos interesų, išdėstytą taip:

      „[Visas VALSTYBĖS NARĖS pavadinimas] pareiškia, kad pritaria Peru prisijungimui prie 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų, vadovaujantis Tarybos sprendimu (ES) 2016/2312“.

   3.   Abi valstybės narės informuoja Tarybą ir Komisiją apie savo pareiškimo dėl pritarimo Peru prisijungimui deponavimą ir perduoda Komisijai pareiškimo tekstą per du mėnesius nuo jo deponavimo.
   2 straipsnis
   Valstybės narės, pareiškimus dėl pritarimo Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos deponavusios iki šio sprendimo priėmimo dienos, naujų pareiškimų nedeponuoja.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Austrijos Respublikai ir Rumunijai.

      Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 8 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         L. ŽITŇANSKÁ

      (1)  2016 m. spalio 5 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (OL L 338, 2003 12 23, p. 1).


24.3.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 93/243

         P7_TA(2014)0059
   Audito Rūmų nario skyrimas (Klaus Heiner LEHNE, DE)
   2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento sprendimas skirti Klausą Heinerį Lehne Audito Rūmų nariu (C7-0423/2013 – 2013/0813(NLE))
   (Konsultavimosi procedūra)
   (2017/C 093/40)

      Europos Parlamentas,

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0423/2013),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0050/2014),

               A.

               kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

               B.

               kadangi per 2014 m. sausio 23 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

               1.

               teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Klausą Heinerį Lehne Audito Rūmų nariu;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms.