title: 2011/153/ES: 2011 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos pozicijos EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo XX priedo (Aplinka) pakeitimo

text:
10.3.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 63/17

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. vasario 28 d.
   dėl Europos Sąjungos pozicijos EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo XX priedo (Aplinka) pakeitimo
   (2011/153/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 9 dalį,
   atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) XX priede išdėstytos specialios su aplinka susijusios nuostatos ir priemonės.

               (2)

               Į EEE susitarimą reikėtų įtraukti 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/101/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/87/EB, kad į šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų prekybos sistemą Bendrijoje būtų įtrauktos aviacijos veiklos rūšys (2).

               (3)

               Todėl EEE susitarimo XX priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   Vienintelis straipsnis
   Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo XX priedo numatyto pakeitimo pateikiama šio sprendimo priede.

      Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 28 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         FELLEGI T.

      (1)  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

      (2)  OL L 8, 2009 1 13, p. 3.

      PRIEDAS

         Projektas
         EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …/2011
         … m. … … d.
         kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XX priedas (Aplinka)
         EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
         atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – EEE susitarimas), ypač į šio Susitarimo 98 straipsnį,
         kadangi:

                     (1)

                     EEE susitarimo XX priedas buvo iš dalies pakeistas 2007 m. spalio 26 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 146/2007 (1) tam, kad, inter alia, 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje (2), būtų įtraukta į tą susitarimą.

                     (2)

                     Į EEE susitarimą turi būti įtraukta 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/101/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, kad į šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų prekybos sistemą Bendrijoje būtų įtrauktos aviacijos veiklos rūšys (3).

                     (3)

                     Todėl sprendimo priėmimo procesas, sąlygojantis direktyvos įgyvendinimą, vyks glaudžiai bendradarbiaujant Europos Komisijai, ELPA priežiūros institucijai ir ELPA valstybėms.

                     (4)

                     Susitariančiosios Šalys priėmė bendrą deklaraciją, kurioje pabrėžė, inter alia, sieksiančios užtikrinti, kad bet kurie EEE jungtinio komiteto sprendimai, būtini, kad būtų galima išplėsti ELPA valstybėms atitinkamų įgyvendinimo sprendimų, priimtų Europos Komisijos ir ypač tų, priimtų pagal Direktyvos 2003/87/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2008/101/EB, 3a straipsnio 3 dalį ir 3f straipsnio 5 dalį, taikymą, būtų priimti ir įsigaliotų skubiai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
         1 straipsnis
         EEE susitarimo XX priedo 21al punktas iš dalies keičiamas taip:

                     1)

                     įrašoma ši įtrauka:

                                 „—

                                    32008 L 0101: 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/101/EB (OL L 8, 2009 1 13, p. 3).“;

                     2)

                     po b adaptacijos įterpiamos šios adaptacijos:

                                 „ba)

                                 Direktyvos įtraukimo metu Lichtenšteinas savo teritorijoje direktyvoje apibrėžtos aviacijos veiklos nevykdė. Lichtenšteinas laikysis direktyvos, kai jo teritorijoje bus vykdoma atitinkama aviacijos veikla.

                                 bb)

                                 3c straipsnio 4 dalis papildoma šia pastraipa:
                                 „EEE jungtinis komitetas, laikydamasis Susitarime nustatytų procedūrų ir remdamasis ELPA priežiūros institucijos duomenimis, pateiktais bendradarbiaujant su Eurokontrole, priima sprendimą dėl EEE ankstesnio laikotarpio aviacijos emisijų, į Komisijos sprendimą įtraukdamas atitinkamus skaičius, susijusius su skrydžiais ELPA valstybių teritorijose bei iš vienos ELPA valstybės į kitą ir skrydžiais iš ELPA valstybių į trečiąsias šalis bei iš trečiųjų šalių į ELPA valstybes, kai tas Komisijos sprendimas įtraukiamas į EEE susitarimą.“

                                 bc)

                                 3d straipsnio 4 dalies antroji pastraipa išbraukiama.

                                 bd)

                                 3e straipsnio 2 dalis ir 3f straipsnio 4 dalis papildomos šia pastraipa:
                                 „Iki tos pačios datos ELPA valstybės pateikia gautas paraiškas ELPA priežiūros institucijai, kuri jas skubiai perduoda Komisijai.“

                                 be)

                                 3e straipsnio 3 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
                                 „EEE jungtinis komitetas, laikydamasis Susitarime nustatytų procedūrų ir remdamasis ELPA priežiūros institucijos duomenimis, pateiktais bendradarbiaujant su Eurokontrole, priima sprendimą dėl visos EEE bendro leidimų skaičiaus, aukcione parduodamų leidimų skaičiaus, į specialųjį rezervą atidedamų leidimų skaičiaus ir nemokamų leidimų skaičiaus, į Komisijos sprendimą įtraukdamas atitinkamus skaičius, susijusius su skrydžiais ELPA valstybių teritorijose bei iš vienos ELPA valstybės į kitą ir skrydžiais iš ELPA valstybių į trečiąsias šalis bei iš trečiųjų šalių į ELPA valstybes, kai tas Komisijos sprendimas įtraukiamas į EEE susitarimą.
                                 Komisija priima sprendimą dėl EEE atskaitos dydžio. Vykstant sprendimo priėmimo procesui Komisija glaudžiai bendradarbiauja su ELPA priežiūros institucija. Po to, kai priimamas EEE jungtinio komiteto sprendimas, kuriuo Komisijos sprendimas įtraukiamas į EEE susitarimą, ELPA valstybės atlieka 3e straipsnio 4 dalyje nurodytus skaičiavimus ir juos paskelbia.“

                                 bf)

                                 3f straipsnio 5 dalis papildoma šia pastraipa:
                                 „Komisija priima sprendimą dėl EEE atskaitos dydžio. Vykstant sprendimo priėmimo procesui Komisija glaudžiai bendradarbiauja su ELPA priežiūros institucija. Po to, kai priimamas EEE jungtinio komiteto sprendimas, kuriuo Komisijos sprendimas įtraukiamas į EEE susitarimą, ELPA valstybės atlieka 3f straipsnio 7 dalyje nurodytus skaičiavimus ir juos paskelbia.“;“

                     3)

                     šios adaptacijos įterpiamos po i adaptacijos:

                                 „ia)

                                 Po 16 straipsnio 12 dalies įterpiama ši dalis:
                                 „13.   ELPA valstybės pateikia visus prašymus pagal 16 straipsnio 5 dalį ir 10 dalį ELPA priežiūros institucijai, kuri jas skubiai perduoda Komisijai.“

                                 ib)

                                 18a straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
                                 „Orlaivių naudotojai turėtų būti perskirstyti ELPA valstybėms 2011 m., jiems įvykdžius 2010 m. įsipareigojimus. Pirminė administruojančioji valstybė narė gali pritarti kitokiam orlaivių naudotojų, kurie remiantis b punkte minėtais kriterijais iš pradžių buvo priskirti tai valstybei narei, perskirstymo tvarkaraščiui, jei orlaivio naudotojas pateikia aiškiai išdėstytą prašymą per šešis mėnesius nuo tada, kai pagal 18a straipsnio 3 dalies b punktą Komisija patvirtina visos EEE orlaivių naudotojų sąrašą. Tokiu atveju perskirstymas vyksta ne vėliau kaip 2020 m. dėl 2021 m. prasidedančio prekybos laikotarpio.“

                                 ic)

                                 18a straipsnio 3 dalies b punkte prieš žodžius „orlaivių naudotojus“ įterpiami žodžiai „visos EEE“.

                                 id)

                                 18b straipsnis papildomas šia pastraipa:
                                 „Siekdamos vykdyti direktyvoje nustatytas užduotis, ELPA valstybės ir ELPA priežiūros institucija gali kreiptis pagalbos į Eurokontrolę arba kitą atitinkamą organizaciją ir sudaryti su tomis organizacijomis tinkamus susitarimus.“ “

               2 straipsnis
         Direktyvos 2008/101/EB tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.
         3 straipsnis
         Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po paskutinio pranešimo perdavimo EEE jungtiniam komitetui pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (4).
         4 straipsnis
         Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.

            Priimta …

                  EEE jungtinio komiteto vardu

                  Pirmininkas

                  EEE jungtinio komiteto

                  sekretoriai

         Susitariančiųjų Šalių bendra deklaracija prie Sprendimo Nr. …/2011, kuriuo į EEE susitarimą įtraukiama Direktyva 2008/101/EB

            „Direktyva 2008/101/EB nustatoma, kad pajamos, gautos aukcione pardavus aviacijos sektoriui skirtus leidimus, turėtų būti naudojamos kovai su klimato kaita. ELPA valstybės taiko šią nuostatą nepažeisdamos EEE susitarimo taikymo srities nuostatų.
            Kalbant apie sprendimus dėl atskaitos dydžių pagal Direktyvos 2003/87/EB, iš dalies pakeistos Direktyva 2008/101/EB, 3e straipsnio 3 dalį ir 3f straipsnio 5 dalį, Susitariančiosios Šalys sieks užtikrinti, kad EEE jungtinio komiteto sprendimas, kuriuo įtraukiamas kiekvienas Europos Komisijos sprendimas, būtų priimtas ir įsigaliotų skubiai. Kad būtų užtikrintas EEE ir jos bendrosios apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos vientisumas, Susitariančiosioms Šalims vykdant bendrą ir lygiagretų procesą Europos Komisija priima sprendimus, kurie įtraukiami į EEE susitarimą, jei reikia, taikant rašytinę procedūrą.
            Siekdama užtikrinti skaidrią apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą EEE visiems susijusiems aviacijos veiklos vykdytojams, Europos Komisija į savo sprendimus, kuriais įgyvendinama Direktyva 2008/101/EB, įtrauks tam tikras sąlygas ir nurodys, kad sprendimai išplečiami į EEE ELPA valstybes EEE jungtinio komiteto sprendimais.“

         (1)  OL L 100, 2008 4 10, p. 92.

         (2)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

         (3)  OL L 8, 2009 1 13, p. 3.

         (4)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


title: 2005/8/EB: 2004 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimas dėl EB sutarties 81 straipsnio taikymo, nagrinėjant Bylą COMP/A.38549 – Belgijos architektų organizacija (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 2180)

text:
6.1.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 4/10

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2004 m. birželio 24 d.
   dėl EB sutarties 81 straipsnio taikymo, nagrinėjant Bylą COMP/A.38549 – Belgijos architektų organizacija
   (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 2180)
   (autentiškas tik tekstas olandų kalba)
   (2005/8/EB)

         2004 m. birželio 24 d. Komisija priėmė sprendimą taikyti EB sutarties 81 straipsnį. Kaip numatyta Reglamento 1/2003 30 straipsnyje, Komisija OL spausdinamoje apžvalgoje paskelbia su byla susijusių šalių pavadinimus ir sprendimo turinį, taip pat nurodo paskirtas baudas. Skelbdama ji atsižvelgia į teisėtą įmonių interesą apsaugoti savo verslo paslaptis. Visą nekonfidencialią sprendimo teksto redakciją originalo kalba (NL) ir Komisijos darbo kalbomis (FR, EN, DE) galima rasti Konkurencijos GD tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

   KONTEKSTAS

               (1)

               2000 m. kovo mėn. Lisabonoje Europos Vadovų Taryba patvirtino ekonominių reformų programą, kuria siekiama iki 2010 m. padaryti taip, kad ES ekonomika būtų grindžiama konkurencingiausiomis ir dinamiškiausiomis pasaulyje žiniomis. Laisvųjų profesijų atstovai yra kviečiami aktyviai prisidėti prie Europos ekonomikos konkurencingumo didinimo.

               (2)

               Sprendimas dėl minimalių Belgijos architektų autorinių atlyginimų tarifų lentelės yra priimtas vykdant bendrą Komisijos paslaugų teikimo politiką, konkrečiai – laisvųjų profesijų paslaugų teikimo politiką. Buvo atsižvelgta į pasiūlymus dėl direktyvų dėl paslaugų (1) bei dėl profesinės kvalifikacijos (2) ir į Komisijos komunikatą dėl konkurencijos laisvųjų profesijų sektoriuje (3). Šiame komunikate Komisija pripažįsta, kad dalis laisvųjų profesijų sektoriuje taikomų taisyklių pasiteisina, pavyzdžiui, pasiteisina vienodą vartotojų ir paslaugų teikėjų informavimą nustatančios taisyklės. Vis dėlto Komisija mano, kad kai kuriais atvejais galėtų ir turėtų būti taikoma palankesnė konkurencingumo didinimo sistema nei šiuo metu galiojančios taisyklės.

               (3)

               Iš esmės laisvųjų profesijų veiklą reglamentuoja daugybė valstybės ar profesinių organizacijų nustatytų taisyklių. ES laisvųjų profesijų veiklą reglamentuojančios taisyklės skirstomos į penkias dideles kategorijas: i) privalomos kainos, ii) rekomenduojamos kainos, iii) skelbimo taisyklės, iv) veiklos pradėjimo sąlygos ir išimtinės teisės ir v) taisyklės, reglamentuojančios įmonių struktūrą ir daugiadisciplinę praktiką.

               (4)

               Privalomos kainos, kaip ir rekomenduojamos kainos, itin neigiamai veikia konkurenciją. Pirmiausia paslaugų teikėjams jos padeda lengviau koordinuoti kainas. Be to, jos gali vartotojams sudaryti klaidingą tikrojo kainų lygio vaizdą. Be abejo, bent jau teoriškai, rekomenduojamos kainos suteikia vartotojams naudingos informacijos apie vidutines paslaugų kainas, tačiau yra ir kitų būdų pateikti šią informaciją. Kai informaciją apie bendras taikomas kainas skelbia nepriklausomos šalys (pavyzdžiui, vartotojų organizacijos) arba ji skelbiama remiantis tyrimais, vartotojai gali susidaryti patikimesnį vaizdą ir, be to, yra mažiau iškraipoma konkurencija.

               (5)

               Rekomenduojamos kainos, taikomos architektų paslaugoms, nacionalinių konkurencijos tarnybų iniciatyva jau buvo panaikintos Suomijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje.

         SANTRAUKA

               (6)

               Belgijos architektų organizacijos Nacionalinė taryba minimalių autorinių atlyginimų tarifų lentelę patvirtino 1967 m., ji buvo keletą kartų paskelbta, o paskutinį kartą paskelbus 2002 m. birželio mėn. tarifai buvo pavadinti „orientaciniais“. Tarifai nustato mažiausią sumą, kuri architektui kaip nepriklausomam darbuotojui sumokama už Belgijoje suteiktas paslaugas.

               (7)

               2003 m. lapkričio 3 d. Komisija minėtai organizacijai nusiuntė pranešimą dėl pretenzijų. Per nustatytą laiką organizacija pateikė savo pastabas, ir 2004 m. vasario 9 d. įvyko posėdis.

               (8)

               Komisija sprendime išdėsto tarifų lentelę nustatančio sprendimo turinį, teisinį kontekstą, kuriame sprendimas buvo priimtas, nurodo organizacijos veiksmus, iš kurių ji sprendžia, kad tam tikrais atvejais sprendimą galima vertinti kaip įmonių asociacijoms palankų, siekiantį riboti konkurenciją sprendimą. Komisija tokią išvadą daro net ir atsižvelgdama į tai, kad organizacija tarifus vadina „orientaciniais“ ir kad ne visi architektai tarifus laikė privalomais.

               (9)

               Kad tarifais buvo siekiama apriboti konkurenciją, be kita ko, aiškiai rodo normatyvinė pavadinimo konotacija, tarifų lentelės preambulėje išdėstyti motyvai ir tai, kad organizacija 18 metų rengė ir naudojo standartinę sutartį, kurioje kaip vienintelis pasirinkimas nustatant autorinius atlyginimus yra tarifų lentelė.

               (10)

               Nors EB sutarties 81 straipsnio 1 dalies pažeidimui konstatuoti užtenka įrodyti, kad tarifų lentelę nustatančiu sprendimu buvo siekiama riboti konkurenciją, Komisija surinko ir informacijos, kad šis sprendimas buvo taikomas tam tikra apimtimi.

               (11)

               Kaip rodo Teisingumo Teismo nagrinėta Wouters
                   (4) byla, įmonių asociacijos sprendimas nepažeidžia Sutarties 81 straipsnio 1 dalies, jei, nepaisant jo konkurenciją ribojančių veiksnių, jis yra būtinas geram atitinkamoje valstybėje narėje pagal profesiją atliekamo darbo organizavimui užtikrinti. Komisija mano, kad siekiant užtikrinti gerą architekto darbo organizavimą nėra būtina nustatyti minimalių autorinių atlyginimų tarifų lentelę.

               (12)

               Gavusi pranešimą dėl pretenzijų organizacija atšaukė tarifus ir ėmėsi reikiamų pranešime nurodytų priemonių. Komisija daro išvadą, kad šiuo metu straipsnis nebėra pažeidžiamas. Ji taip pat išdėsto priežastis, dėl kurių, jos manymu, 100 000 EUR baudos skyrimas yra pateisinamas.

               (13)

               2004 m. birželio 14 d. Patariamasis komitetas vieningai pritarė sprendimo taikyti 81 straipsnį projektui. 2004 m. birželio 21 d. Patariamasis komitetas vieningai pritarė pasiūlytai pataisai. Patariamajam komitetui buvo pateiktos patarėjo-auditoriaus pastabos dėl procedūros.

      (1)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl paslaugų vidaus rinkoje, KOM(2004) 2.

      (2)  Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo (pateiktas Komisijos pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį) KOM(2004) 317.

      (3)  Konkurencijos laisvųjų profesijų sektoriuje ataskaita. KOM(2004) 83.

      (4)  Wouters byla C-309/99, 2002 m. rink., p. I-1577.


title: 2011/51/ES: 2011 m. sausio 18 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsaugos, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl prekybos žemės ūkio produktais, pasirašymo

text:
28.1.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 25/3

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. sausio 18 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsaugos, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl prekybos žemės ūkio produktais, pasirašymo
   (2011/51/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2002 m. birželio 1 d. įsigaliojo Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl prekybos žemės ūkio produktais (1) (toliau – Žemės ūkio susitarimas).

               (2)

               Žemės ūkio susitarimo 12 straipsnyje nustatyta, kad Žemės ūkio susitarimas gali būti peržiūrėtas bet kurios Šalies prašymu.

               (3)

               Prie Žemės ūkio susitarimo Baigiamojo akto pridėta Bendroji deklaracija dėl žemės ūkio ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos.

               (4)

               Komisija Sąjungos vardu derėjosi dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsaugos (toliau – Susitarimas), kuriuo iš dalies keičiamas Žemės ūkio susitarimas į jį įtraukiant naują 12 priedą.

               (5)

               2002 m. balandžio 4 d. Tarybos ir Komisijos sprendime 2002/309/EB, Euratomas dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje susitarimo, dėl septynių susitarimų sudarymo su Šveicarijos Konfederacija (2), nustatyta Sąjungos pozicijos klausimais, dėl kurių sprendimą priima Žemės ūkio susitarimo 6 straipsnio 3 dalyje nurodytas jungtinis komitetas, priėmimo vidaus tvarka. Taip pat reikėtų nustatyti Sąjungos pozicijos nustatymo klausimais, susijusiais su to Susitarimo 12 priedu, vidaus tvarką.

               (6)

               Susitarimas turėtų būti pasirašytas Sąjungos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsaugos, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl prekybos žemės ūkio produktais, pasirašymas su sąlyga, kad minėtas Susitarimas bus sudarytas (3).
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą, su sąlyga, kad jis bus sudarytas.
   3 straipsnis
   Europos Sąjungos poziciją su Žemės ūkio susitarimo 12 priedu ir jo priedėliais susijusiais klausimais, dėl kurių sprendžia jungtinis žemės ūkio komitetas, kaip nurodyta Žemės ūkio susitarimo 6 straipsnio 3 dalyje, Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (4) 15 straipsnyje nustatyta tvarka priima Komisija.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         MATOLCSY Gy.

      (1)  OL L 114, 2002 4 30, p. 132.

      (2)  OL L 114, 2002 4 30, p. 1.

      (3)  Susitarimo tekstas bus paskelbtas kartu su sprendimu dėl jo sudarymo.

      (4)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.


title: 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2007 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, II skirsnis – Taryba

text:
23.1.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 19/7

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2009 m. lapkričio 25 d.
   dėl 2007 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, II skirsnis – Taryba
   (2010/40/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2007 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (1),
   atsižvelgdamas į 2007 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas (I tomas) (C6–0417/2008) (2),
   atsižvelgdamas į Tarybos metinę 2007 m. atlikto vidaus audito ataskaitą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai,
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2007 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su audituotų institucijų atsakymais (3),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),
   atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 23 d. sprendimą (5), kuriuo atidedamas sprendimas dėl 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo, ir į pridedamą rezoliuciją,
   atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 10 dalį, 274, 275 ir 276 straipsnius,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (6), ypač į jo 50, 60, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,
   atsižvelgdamas į Tarybos Generalinio sekretoriaus – vyriausiojo įgaliotinio bendrajai užsienio ir saugumo politikai Sprendimą Nr. 190/2003 dėl Tarybos narių įgaliotų atstovų kelionių išlaidų apmokėjimo,
   atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (7) (TIS),
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pirmąjį pranešimą (A6–0150/2009),
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto antrąjį pranešimą (A7–0047/2009),

               1.

               suteikia patvirtinimą Tarybos Generaliniam sekretoriui, kad Tarybos 2007 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ombudsmenui ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui bei pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Jerzy BUZEK

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL L 77, 2007 3 16.

      (2)  OL C 287, 2008 11 10, p. 1.

      (3)  OL C 286, 2008 11 10, p. 1.

      (4)  OL C 287, 2008 11 10, p. 111.

      (5)  OL L 255, 2009 9 26, p. 18.

      (6)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (7)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.
    ---documentbreak---

               23.1.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 19/9

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2009 m. lapkričio 25 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl 2007 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį, II skirsnis – Taryba
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2007 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (1),
   atsižvelgdamas į 2007 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas (I tomas) (C6–0417/2008) (2),
   atsižvelgdamas į Tarybos metinę 2007 m. atlikto vidaus audito ataskaitą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai,
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2007 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su audituotų institucijų atsakymais (3),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),
   atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 23 d. sprendimą (5), kuriuo atidedamas sprendimas dėl 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo, ir į pridedamą rezoliuciją,
   atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 10 dalį, 274, 275 ir 276 straipsnius,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (6), ypač į jo 50, 60, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,
   atsižvelgdamas į Tarybos Generalinio sekretoriaus – vyriausiojo įgaliotinio bendrajai užsienio ir saugumo politikai Sprendimą Nr. 190/2003 dėl Tarybos narių įgaliotų atstovų kelionių išlaidų apmokėjimo,
   atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (7) (TIS),
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pirmąjį pranešimą (A6–0150/2009),
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto antrąjį pranešimą (A7–0047/2009),

               1.

               pabrėžia, kad Taryba patenkino tris svarbiausius 2009 m. balandžio 23 d. Parlamento rezoliucijoje suformuluotus pageidavimus (8), būtent:

                           a)

                           2009 m. rugsėjo 24 d. buvo surengtas Pirmininko, pranešėjo ir Parlamento atsakingo komiteto koordinatorių ir ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos ir Tarybos Generalinio sekretoriato atstovų posėdis, siekiant apsvarstyti Tarybos 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymą (rezoliucijos 21 dalies a punktas);

                           b)

                           pateikti atsakymai raštu į Parlamento klausimus dėl Tarybos 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo (rezoliucijos 22 dalis);

                           c)

                           Tarybos interneto svetainėje paskelbti atitinkami dokumentai, susiję su Tarybos biudžeto įvykdymu, įskaitant atsakymus į specialius Parlamento klausimus (rezoliucijos 4 dalis);

               2.

               mano, kad Parlamentas atliko savo pareigą užtikrinti kuo didesnį skaidrumą ir atskaitomybę panaudojant mokesčių mokėtojų pinigus;

               3.

               ragina Tarybą remiantis naujausia praktika ateityje toliau gerinti bendradarbiavimą su Parlamento atsakingais komitetais;

               4.

               ragina institucijas parengti ir į TIS įtraukti priedą, kuriame būtų specialiai aptariama Tarybos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra;

               5.

               ragina Parlamento atsakingą komitetą kitos Tarybos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros metu nustatyti, ar buvo pasiekta pažanga šiais klausimais:

                           —

                           visų biudžete Tarybos nenumatytų sąskaitų uždarymas atsižvelgiant į Tarybos vidaus auditoriaus rekomendacijas,

                           —

                           sąskaitų tikrinimo pagerinimas atsižvelgiant į Tarybos vidaus auditoriaus rekomendacijas,

                           —

                           visų administracinių sprendimų paskelbimas viešai, jei jie pateikiami kaip biudžeto punktų teisinis pagrindas,

                           —

                           Tarybos metinės veiklos ataskaitos, kurią reikalaujama parengti pagal Finansinio reglamento 60 straipsnio 7 dalį, perdavimas Parlamentui ir jo atsakingam komitetui pagal visų institucijų šiuo metu įdiegtą praktiką,

                           —

                           visapusiškas būtinybės perkelti lėšas iš vieno Tarybos biudžeto punkto į kitą paaiškinimas,

                           —

                           atsakymų raštu į pateiktus atitinkamus Parlamento atsakingo komiteto ir jo pranešėjo klausimus pateikimas,

                           —

                           Tarybos pasirengimas pateikti paaiškinimą žodžiu Parlamento kompetentingam komitetui dėl atsakymų raštu į šiuos klausimus, jei reikėtų papildomo paaiškinimo;

               6.

               patvirtina savo 2009 m. balandžio 23 d. rezoliucijoje pateiktą prašymą Europos Audito Rūmams būsimose metinėse ataskaitose ypač didelį dėmesį skirti Tarybos biudžeto vykdymui.

      (1)  OL L 77, 2007 3 16.

      (2)  OL C 287, 2008 11 10, p. 1.

      (3)  OL C 286, 2008 11 10, p. 1.

      (4)  OL C 287, 2008 11 10, p. 111.

      (5)  OL L 255, 2009 9 26, p. 18.

      (6)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (7)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (8)  OL L 255, 2009 9 26, p. 19.


title: 2013/589/ES: 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2011 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
16.11.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/271

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2013 m. balandžio 17 d.
   dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2011 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2013/589/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos jūrų saugumo agentūros 2011 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2011 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 12 d. rekomendaciją (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (4), ypač į jo 19 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7-0078/2013),

               1.

               pritaria Europos jūrų saugumo agentūros 2011 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos jūrų saugumo agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 388, 2012 12 15, p. 129.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.


title: 2013 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas 2013/517/BUSP dėl Sąjungos paramos Tarptautinės atominės energijos agentūros veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

text:
23.10.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 281/6

         TARYBOS SPRENDIMAS 2013/517/BUSP
   2013 m. spalio 21 d.
   dėl Sąjungos paramos Tarptautinės atominės energijos agentūros veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 26 straipsnio 2 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kurios III skyriuje numatytas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, sąrašas;

               (2)

               Sąjunga aktyviai įgyvendina šią Strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, visų pirma suteikdama finansinius išteklius daugiašalių institucijų, pavyzdžiui, Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA), vykdomiems konkretiems projektams remti;

               (3)

               2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo (1). Toje bendrojoje pozicijoje, inter alia, raginama skatinti sudaryti TATENA visapusiškų saugos garantijų susitarimus ir papildomus protokolus, o Sąjunga įpareigojama siekti, kad TATENA visapusiškų saugos garantijų susitarimai ir papildomi protokolai taptų TATENA patikros sistemos standartu;

               (4)

               2004 m. gegužės 17 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2004/495/BUSP dėl paramos TATENA veiklai pagal jos Branduolinio saugumo programą ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (2);

               (5)

               2005 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/574/BUSP dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (3);

               (6)

               2006 m. birželio 12 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/418/BUSP dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (4);

               (7)

               2008 m. balandžio 14 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/314/BUSP dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (5);

               (8)

               2010 m. rugsėjo 27 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/585/BUSP dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (6);

               (9)

               didelio aktyvumo radioaktyviųjų šaltinių kontrolės stiprinimas, remiantis Didžiojo aštuoneto pareiškimu ir veiksmų planu dėl radioaktyviųjų šaltinių apsaugos, patvirtintu 2003 m. Eviano aukščiausiojo lygio susitikime, Sąjungai tebėra svarbus tikslas, kurio bus siekiama plečiant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis;

               (10)

               2005 m. liepos 8 d. valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, ir Europos atominės energijos bendrija bendru sutarimu nusprendė iš dalies pakeisti Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvenciją (CPPNM) siekiant išplėsti jos taikymo sritį, kad ji apimtų branduolinių medžiagų ir objektų naudojimą ir saugojimą taikiems tikslams šalių viduje bei jų vežimą, ir nustatyti reikalavimą valstybėms, kurios yra Konvencijos Šalys, taikyti baudžiamąsias sankcijas už pažeidimus;

               (11)

               2007 m. liepos 7 d. įsigaliojo Tarptautinė konvencija dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais. Joje reikalaujama, kad Konvencijos Šalys priimtų teisės aktus, kuriais būtų kriminalizuotos konvencijoje nurodytos veikos;

               (12)

               TATENA siekia tų pačių tikslų kaip ir tie, kurie išdėstyti šio sprendimo 3–11 konstatuojamosiose dalyse. Tai daroma įgyvendinant jos Branduolinio saugumo planą, visiškai finansuojamą savanoriškais įnašais į TATENA Branduolinio saugumo fondą;

               (13)

               Sąjunga dalyvauja Aukščiausiojo lygio susitikimo branduolinio saugumo klausimais procese ir yra įsipareigojusi toliau didinti savo pastangas, dedamas branduoliniam saugumui stiprinti, ir šioje srityje padėti trečiosioms šalims. Sąjunga palankiai vertina pastarojo meto veiksmus, kuriais siekiama stiprinti TATENA Branduolinio saugumo programą, taip pat Tarptautinę konferenciją branduolinio saugumo klausimais, kurią ši TATENA surengė 2013 m. liepos 1–5 d. Sąjunga siekia užtikrinti, kad toliau tvariai ir veiksmingai būtų įgyvendinami ankstesni bendrieji veiksmai ir Tarybos sprendimai, kuriais remiami TATENA branduolinio saugumo planai, ir yra įsipareigojusi teikti tolesnę paramą, kad būtų priimtas 2014–2017 m. TATENA branduolinio saugumo planas. Siekiant išvengti veiklos dubliavimo ir užtikrinti kuo didesnį ekonominį veiksmingumą bei tolesnį rizikos mažinimą, veikla bus glaudžiai derinama su ES cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių (ChBRB) kompetencijos centrų iniciatyva ir kitomis iniciatyvomis bei programomis;

               (14)

               šio sprendimo techninis įgyvendinimas turėtų būti patikėtas TATENA, kuri remdamasi ilgalaikėmis ir plačiai pripažintomis ekspertų žiniomis branduolinio saugumo srityje galėtų gerokai sustiprinti atitinkamus pajėgumus tikslinėse šalyse. Šie Sąjungos remiami projektai gali būti finansuojami tik iš savanoriškų įnašų į TATENA Branduolinio saugumo fondą. Tokie įnašai, kuriuos turės suteikti Sąjunga, bus skirti tam, kad TATENA galėtų atlikti itin svarbų vaidmenį branduolinio saugumo srityje remdama šalių pastangas vykdyti savo pareigas branduolinio saugumo srityje, kaip, be kita ko, pripažinta vykdant Aukščiausiojo lygio susitikimo branduolinio saugumo klausimais procesą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Siekdama nedelsiant ir praktiškai įgyvendinti tam tikras ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos dalis, Sąjunga remia TATENA veiklą, vykdomą branduolinio saugumo ir patikros srityse, kad būtų įgyvendinti šie tikslai:

               a)

               daryti pažangą, kad tarptautiniai neplatinimo ir branduolinio saugumo dokumentai, įskaitant TATENA visapusiškų saugos garantijų susitarimus ir papildomus protokolus, būtų visuotinai taikomi;

               b)

               stiprinti su didesne platinimo rizika susijusių medžiagų ir įrangos bei atitinkamų technologijų apsaugą, teikti paramą teisinėms ir reguliavimo sistemoms branduolinio saugumo bei saugos garantijų srityse;

               c)

               stiprinti neteisėtos prekybos branduolinėmis bei kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis išaiškinimą ir atsakomuosius veiksmus.

         2.   Strategijos priemones atitinkančiais TATENA projektais siekiama:

               —

               užtikrinti pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir Tarybos sprendimus teikiamos paramos tvarumą ir veiksmingumą,

               —

               stiprinti valstybių vietines branduolinio saugumo rėmimo infrastruktūras,

               —

               stiprinti valstybių teisėkūros ir reguliavimo sistemas,

               —

               stiprinti branduolinio saugumo sistemas bei branduolinėms ir kitoms radioaktyviosioms medžiagoms skirtas priemones,

               —

               stiprinti valstybių institucines infrastruktūras ir gebėjimus tvarkyti branduolines ir radioaktyviąsias medžiagas, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė,

               —

               remti informuotumą ir stiprinti valstybių reagavimo į elektroninius nusikaltimus gebėjimus bei didinti atsparumą tiems nusikaltimams, darantiems poveikį branduoliniam saugumui,

               —

               plėtoti papildomus laboratorinius pajėgumus, siekiant remti pramoninės kontrolės ir elektroninių sistemų lygio technologijų, naudojamų elektroninių branduolinių nusikaltimų atžvilgiu pažeidžiamoms sritims nustatyti, vertinimą, taip pat išnaudoti ir didinti informuotumą apie tokius klausimus, be kita ko, dalyvaujant regioniniuose mainuose ir panaudojant kompensuojamąsias arba taisomąsias priemones.

         Valstybių paramos gavėjų ir projektų atranką vykdys Taryba remdamasi visapusišku TATENA atliktu poreikių įvertinimu ir įvairiais kitais motyvais, kad užtikrintų kuo didžiausią veiksmo poveikį.
   Išsamus projektų aprašymas pateiktas priede.
   2 straipsnis
   1.   Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) yra atsakingas už šio sprendimo įgyvendinimą.
   2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytus projektus vykdo TATENA kaip įgyvendinančioji organizacija. Ji vykdys šią užduotį vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis ir TATENA sudaro reikiamus susitarimus.
   3 straipsnis
   1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 8 050 000 EUR.
   2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.
   3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai tvarkomos. Šiuo tikslu ji ir TATENA sudaro finansavimo susitarimą. Finansavimo susitarime numatoma, kad TATENA turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, atitinkantį jo dydį.
   4.   Komisija siekia, kad 3 dalyje nurodytas finansavimo susitarimas būtų sudarytas kuo greičiau, kai tik įsigalios šis sprendimas. Ji informuoja Tarybą apie visus sunkumus, su kuriais gali būti susidurta to proceso metu, ir praneša finansavimo susitarimo sudarymo datą.
   4 straipsnis
   1.   Vyriausiasis įgaliotinis praneša Tarybai apie šio sprendimo įgyvendinimą teikdamas reguliarias ataskaitas, kurias parengia TATENA. Atlikdama įvertinimą Taryba remiasi šiomis ataskaitomis.
   2.   Komisija teikia informaciją apie 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų įgyvendinimo finansinius aspektus.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis netenka galios po 36 mėnesių nuo Komisijos ir TATENA finansavimo susitarimo sudarymo dienos arba po 12 mėnesių nuo jo priėmimo, jei iki tos datos nebus sudarytas finansavimo susitarimas.

      Priimta Liuksemburge 2013 m. spalio 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL L 302, 2003 11 20, p. 34.

      (2)  OL L 182, 2004 5 19, p. 46.

      (3)  OL L 193, 2005 7 23, p. 44.

      (4)  OL L 165, 2006 6 17, p. 20.

      (5)  OL L 107, 2008 4 17, p. 62, pataisytas OL L 212, 2008 8 7, p. 6.

      (6)  OL L 259, 2010 10 1, p. 10.

      PRIEDAS

         Europos Sąjungos parama TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

         Valstybių paramos gavėjų atitiktis reikalavimams ir atranka

      Pagal šį Sprendimą paramos gavimo reikalavimus atitinkančios valstybės yra visos TATENA valstybės narės ir kitos šalys, kurioms reikalinga parama branduolinio saugumo srityje, jei tai bus patvirtinta remiantis TATENOS pasiūlymu priimtu vėlesniu Sąjungos sprendimu dėl prioritetinių veiksmų.
      Valstybių paramos gavėjų ir projektų atranką, kurią šiuo sprendimu numatyta vykdyti, vykdys atitinkami ES Tarybos organai remdamiesi visapusišku TATENA atliktu poreikių įvertinimu ir kitais atitinkamais motyvais (įvertinimo ir sprendimų parengimo etape), kad užtikrintų kuo didžiausią veiksmo poveikį. Siekiant išvengti veiklos dubliavimo ir užtikrinti kuo didesnį ekonominį veiksmingumą bei tolesnį rizikos mažinimą, veikla bus glaudžiai derinama su ES ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva ir kitomis iniciatyvomis bei programomis. Konkreti veikla bus finansuojama atsižvelgiant į Sąjungos prioritetus ir reguliariai iš anksto konsultuojantis.
      Projektai bus įgyvendinami valstybėse paramos gavėjose; jie gali apimti šių septynių sričių veiklą:

                  1.

                  pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir Tarybos sprendimus teikiamos paramos tvarumą ir veiksmingumą;

                  2.

                  valstybių vietinių branduolinio saugumo rėmimo infrastruktūrų stiprinimą;

                  3.

                  valstybių teisėkūros ir reguliavimo sistemų stiprinimą;

                  4.

                  branduolinio saugumo sistemų bei branduolinėms ir kitoms radioaktyviosioms medžiagoms skirtų priemonių stiprinimą;

                  5.

                  valstybių institucinių infrastruktūrų ir gebėjimų tvarkyti branduolines ir radioaktyviąsias medžiagas, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, stiprinimą;

                  6.

                  informuotumo rėmimą ir valstybių reagavimo į elektroninius nusikaltimus gebėjimų stiprinimą bei atsparumo tiems nusikaltimams, darantiems poveikį branduoliniam saugumui, didinimą.

                  7.

                  laboratorinius pajėgumus elektroninių branduolinių nusikaltimų atžvilgiu.

            I.   ĮVERTINIMO IR SPRENDIMŲ PARENGIMO ETAPAS
      Tikslas

                  —

                  TATENA atliekamu valstybės gavėjos poreikių įvertinimu turėtų būti sustiprintas branduolinis saugumas atitinkamose šalyse, naudojant pagal Sprendimą 2010/585/BUSP parengtą metodiką ir kriterijus. Atliekant tokį įvertinimą bus remiamasi visų pirmiau minėtų septynių sričių atitinkamais kriterijais.

                  —

                  Atrenkant valstybes, kuriose bus įgyvendinami projektai, bus atsižvelgiama į bendro įvertinimo rezultatus ir kitus atitinkamus motyvus.

            Rezultatai

                  —

                  Paramos branduoliniam saugumui valstybėse paramos gavėjose tiek valstybės lygiu, tiek atskirų objektų, vietų, pervežimo ar kitų prietaikų atvejais, kai naudojamos ar saugomos branduolinės ir radioaktyviosios medžiagos, įskaitant medžiagų, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, tvarkymo infrastruktūrą, įvertinimo rezultatų apžvalgos pateikimas.

                  —

                  Visose septyniose pirmiau minėtose srityse bus nustatytos valstybės gavėjos ir projektai bei sudarytas siūlomų valstybių gavėjų bei atsarginių (antro prioriteto) paramos gavėjų paramai pagal šį sprendimą gauti sąrašas.

            TATENA atliks dalį šio darbo, bendro finansavimo pagrindais padengdama maždaug 1 % bendrų tinkamų finansuoti projekto išlaidų. Šis darbas bus atliktas remiantis TATENA ekspertų žiniomis šiuo klausimu.
      II.   PRIORITETINIŲ PROJEKTŲ ĮGYVENDINIMO ETAPAS
      1 sritis.   Pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir Tarybos sprendimus teikiamos paramos tvarumas ir veiksmingumas
      Strateginis tikslas
      Išlaikyti ankstesnių bendrųjų veiksmų ir Tarybos sprendimų įgyvendinimo tvarumą ir veiksmingumą, remiantis TATENA branduolinio saugumo planais, kurie skirti:

                  —

                  prisidėti prie visuotinių pastangų užtikrinti veiksmingą saugumą visame pasaulyje, kur naudojamos, saugomos ir (arba) vežamos branduolinės ar kitos radioaktyviosios medžiagos, ir susijusių įrenginių saugumą, valstybių prašymu remiant jų pastangas užtikrinti ir išlaikyti veiksmingą branduolinį saugumą, teikiant paramą gebėjimų stiprinimo, rekomendacijų teikimo, žmogiškųjų išteklių vystymo, tvarumo ir rizikos mažinimo srityse,

                  —

                  padėti prisijungti prie su branduoliniu saugumu susijusių tarptautinių teisinių priemonių ir jas įgyvendinti, stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir pagal dvišales programas bei kitas tarptautines iniciatyvas teikiamos paramos koordinavimą taip, kad būtų prisidedama ir prie to, kad būtų sudarytos sąlygos saugiam, patikimam ir taikiam branduolinės energijos naudojimui ir tokioms radioaktyviųjų medžiagų prietaikoms,

                  —

                  nustatyti valstybes paramos gavėjas, suvedant įvertinimo misijų rezultatus, TATENA turimą informaciją ir remiantis valstybės ir TATENA diskusijų rezultatais.

            Tikslas

                  —

                  Užtikrinti pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir Tarybos sprendimus vykdomos veiklos tvarumą, tolesnį veiksmingumą ir poveikį, įskaitant technines sistemas, žmogiškuosius gebėjimus ir konsolidacijos arba repatriacijos veiklą.

                  —

                  Pasitelkti tarptautinės, regioninės ir nacionalinės paramos ir veiklos teikiamą naudą, kad būtų suteikti kokybiški žmogiškieji ištekliai, techninė ir mokslinė parama, veiksmingai panaudojant išteklius.

            Rezultatai

                  —

                  Pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir Tarybos sprendimus atliktų užduočių įvykdymo tvarumo, veiksmingumo ir poveikio įvertinimas.

                  —

                  Kokybės užtikrinimo sistemos sukūrimas ir teikimas, įskaitant jos išbandymą ir bandomąjį įgyvendinimą valstybėse, gavusiose paramą branduoliniam saugumui.

                  —

                  Tolesnės paramos, kuri būtų reikalinga numatytam branduolinio saugumo patobulinimų tvarumui išlaikyti arba užtikrinti, nustatymas.

                  —

                  Paramos teikimas, kad būtų išlaikyta veikianti įranga ir kompetentingas personalas, teikiant tolesnę paramą, kad būtų institucionalizuoti vietiniai įrangos techninės priežiūros, gedimų remonto ar sugedusių dalių keitimo pajėgumai ir kad būtų užtikrintas kuo didesnis valstybių dalyvavimas regiono gebėjimų stiprinimo veikloje.

                  —

                  Užtikrinta galimybė pasitelkti kompetentingą personalą, suteikiant mokymą ir švietimą.

            2 sritis.   Valstybių vietos branduolinio saugumo infrastruktūros stiprinimas
      Strateginis tikslas
      TATENA programos padeda valstybėms integruoti daug veiklos rūšių, kuriomis užtikrinamas branduolinio saugumo patobulinimų tvarumas. Kad būtų vykdomos įvairios nacionalinio ir regioninio lygio pareigos, yra užtikrinamas žmogiškųjų išteklių vystymas, apimantis ir mokymo, ir akademines švietimo programas. Be to, TATENA teikia paramą valstybėms, kurios pageidauja sukurti nacionalinius paramos branduoliniam saugumui centrus (NSSC), kurių paskirtis – sudaryti palankesnes sąlygas žmogiškųjų išteklių vystymui ir teikti techninės paramos paslaugas, pavyzdžiui, įrangą ir techninę priežiūrą nacionaliniu ir regioniniu lygiais.
      Tikslas

                  —

                  Bendradarbiaujant ir derinant veiklą su atitinkamomis valstybės valdžios institucijomis ir kitų ES iniciatyvų vykdytojais, parengti ir peržiūrėti nacionalinį integruotą paramos branduoliniam saugumui planą (INSSP) ir vykdyti patariamąsias misijas kaip pagrindą valstybės branduoliniam saugumui didinti.

                  —

                  Padėti valstybėms užtikrinti galimybes gauti vietos techninę ir mokslinę paramą ir padėti užtikrinti žmogiškųjų išteklių vystymą, būtiną veiksmingam, tvariam branduoliniam saugumui.

            Rezultatai

                  —

                  Nacionalinių INSSP, priderintų prie konkrečių visapusiškų valstybės poreikių, rengimas ar peržiūra ir išvadų bei rekomendacijų saugumui valstybėje stiprinti nustatymas.

                  —

                  Su nacionalinių NSSC steigimu susijusios veiklos derinimas su esamų ir būsimų ES ChBRB kompetencijos centrų veikla ir kita susijusi veikla atitinkamuose regionuose.

                  —

                  Įrangos ir ekspertų paslaugų suteikimas remiant nacionalinių NSSC steigimą, puoselėjant tinkamą branduolinio saugumo kultūrą ir sudarant palankesnes sąlygas įgytos patirties bei geriausios praktikos panaudojimui siekiant nuolatinio tobulėjimo ir pritaikymo atsižvelgiant į platesnę ChBRB perspektyvą.

            3 sritis.   Valstybių teisėkūros ir reguliavimo sistemų stiprinimas
      Strateginis tikslas
      TATENA teikia visapusiškas branduolinio saugumo rekomendacijas ir konsultacijas, kad remtų visuotinę branduolinio saugumo sistemą. Naudodamasi šiomis konsultacijomis, TATENA valstybių prašymu vykdo įvairias ekspertų patariamąsias misijas į valstybes, kurių metu teikiama tikslinė teisėkūros pagalba nacionalinėms teisės ir reguliavimo sistemoms stiprinti, ir sudaro palankesnes sąlygas prisijungti prie su branduoliniu saugumu susijusių tarptautinių teisės dokumentų ir juos įgyvendinti.
      Tikslas

                  —

                  Stiprinti nacionalines teisėkūros ir reguliavimo sistemas, taip pat valstybių gebėjimą plėtoti regiono lygiu keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais, taikomais bet kuriai valdžios institucijai, kuri vykdo veiklą, susijusią su branduolinių ir kitų radioaktyviųjų medžiagų – tiek tų, kurioms taikoma reguliuojamoji kontrolė, tiek tų, kurioms ji netaikoma, – saugumu.

                  —

                  Suteikti valstybėms ekonomiškai efektyvias priemones, kuriomis joms būtų padedama vykdyti nacionalinio, regioninio ir tarptautinio lygio pareigas, priimti įpareigojamuosius ir tarptautinius teisės dokumentus, įskaitant saugos garantijų susitarimus ir papildomus protokolus, ir laikytis neįpareigojamųjų teisės dokumentų.

            Rezultatai

                  —

                  Užtikrinama, kad daugiau valstybių imtųsi rengti ir priimti išsamius ir darnius nacionaliniu lygiu taikomus teisės aktus, reglamentuojančius branduolinį saugumą, saugos garantijas, saugą ir atsakomybę už branduolinę žalą, be kita ko, remiantis sinergija su Sąjungos vykdomais veiksmais pagal kitas priemones, pavyzdžiui, bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonę, ir skatinama atsižvelgti į branduolinio saugumo aspektą kaip svarbų motyvą valstybėms, kurios pareiškia susidomėjimą pradėti branduolinės energijos programą.

                  —

                  Suteikti ekspertų patarimai teikiant TATENA įvertinimo paslaugas, pavyzdžiui, Tarptautinė branduolinio saugumo tarnyba (INSServ), Tarptautinė fizinės saugos konsultavimo tarnyba (IPPAS), Integruotos branduolinės infrastruktūros peržiūros misija (INIR), Integruotos reguliavimo peržiūros paslauga (IRRS), Tarptautinė SSAC patariamoji paslauga (ISSAS), ir kitas patariamąsias paslaugas bei įrangą ir mokymą, nurodytus rezultatų dokumentuose.

                  —

                  Padidėjęs valstybių, kurios prisijungė prie CPPNM ir jos dalinio pakeitimo ir (arba) pareiškė ketinančios įgyvendinti tarptautinius teisės dokumentus, kuriais remiama branduolinio saugumo sistema, skaičius.

                  —

                  Sustiprinta nacionalinė reguliavimo infrastruktūra, skirta radiacinei saugai ir radioaktyviųjų medžiagų saugumui, atitinkanti Elgesio kodeksą dėl radioaktyviųjų šaltinių saugos ir saugumo ir Gaires dėl radioaktyviųjų šaltinių importo ir eksporto.

                  —

                  Sustiprintos nacionalinės teisėkūros sistemos, skirtos valstybių ir TATENA sudarytiems saugos garantijų susitarimams bei papildomiems protokolams įgyvendinti, visų pirma visapusiškos valstybinės branduolinių medžiagų apskaitos ir kontrolės sistemos (SSAC) įgyvendinimo srityje.

            4 sritis.   Branduolinio saugumo sistemų ir branduolinėms bei kitoms radioaktyviosioms medžiagoms taikomų priemonių stiprinimas
      Strateginis tikslas
      TATENA toliau prisidės prie pasaulio ir nacionalinio branduolinio saugumo didinimo, vykdydama veiklą, kuria valstybių prašymu būtų remiamos jų pastangos mažinti riziką, kad naudojamos, saugomos ir (arba) vežamos branduolinės ar kitos radioaktyviosios medžiagos galėtų būti panaudotos piktavališkiems veiksmams. Nacionalinės branduolinio saugumo sistemos turi būti remiamos steigiant nacionalinius paramos branduoliniam saugumui centrus, kad būtų suteikta išteklių bazė, sudarytos palankesnės sąlygos sistemingam nacionaliniam mokymui ir suteikta konkreti techninė parama, reikalinga veiksmingam aptikimo priemonių ir kitų branduolinio saugumo techninių sistemų naudojimui bei techninei priežiūrai.
      Tikslas

                  —

                  Stiprinti valstybės priešakinę gynybinę liniją užtikrinant branduolinių bei kitų radioaktyvių medžiagų ir su jomis susijusios įrangos bei transporto sistemų saugumą.

                  —

                  Nustatyti ir identifikuoti radioaktyviuosius šaltinius tokiomis aplinkybėmis, kai paaiškėja, kad reikia atlikti šaltinių galutinį apdorojimą ir nuvežti juos į saugių ir patikimų saugyklų vietas pasirinktose šalyse, įskaitant grąžinimą kilmės šaliai arba tiekėjui.

                  —

                  Stiprinti technines ir administracines sistemas, diegiamas branduolinių medžiagų apskaitos ir kontrolės tikslais, įskaitant esamų SSAC, sukurtų siekiant įgyvendinti saugos garantijų susitarimus ir papildomus protokolus, be kita ko, valstybėse, įgyvendinančiose ribotos apimties branduolines programas, ir mažesnius ataskaitų teikimo įpareigojimus pagal jų saugos garantijų susitarimų vadinamuosius „mažų kiekių protokolus“.

                  —

                  Stiprinti ar prireikus sukurti radioaktyviųjų medžiagų ir šaltinių nacionalinius registrus pasirinktose valstybėse.

            Rezultatai

                  —

                  Branduolinių medžiagų pasirinktuose branduoliniuose objektuose bei vietose ir radioaktyviųjų medžiagų, naudojamų nebranduoliniais tikslais (pavyzdžiui, medicinoje ar pramonėje arba radioaktyviųjų atliekų), fizinės saugos priemonių įgyvendinimas, be kita ko, atitinkamais atvejais, rengiant intensyvesnį keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais regiono lygiu.

                  —

                  Radioaktyviųjų šaltinių keliamos rizikos sumažinimas esant nesaugiai padėčiai, veiksmingiau užtikrinant fizinę saugą arba atitinkamais atvejais juos išmontuojant ir pervežant į saugių ir patikimų saugyklų vietas toje valstybėje arba kitose pasirinktose valstybėse.

                  —

                  Radioaktyviųjų šaltinių skaičiaus sumažinimas esant nekontroliuojamai padėčiai, kai neužtikrinama apsauga, remiant nacionalines paieškos ir saugumo kampanijas pasirinktose valstybėse.

                  —

                  Branduolinių medžiagų saugumo apskaitai ir kontrolei skirtų veiksmingų techninių ir administracinių sistemų sukūrimas ir priežiūra, be kita ko, sukuriant naujas ir (arba) stiprinant esamas SSAC, kurios sudaro sąlygas įgyvendinti saugos garantijų susitarimus ir papildomus protokolus, be kita ko, valstybėse, sudariusiose „mažų kiekių protokolus“.

                  —

                  Apmokytas personalas valstybėse, kurios atitinka paramos gavimo reikalavimus, kad būtų padidinta tikimybė, jog bus įgyvendintas ir išlaikytas veiksmingas fizinės saugos režimas.

            5 sritis.   Valstybių institucinių infrastruktūrų ir gebėjimų tvarkyti branduolines ir radioaktyviąsias medžiagas, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, stiprinimas
      Strateginis tikslas
      Valstybėms toliau teikiama TATENA parama nacionaliniams branduolinio saugumo pajėgumams stiprinti siekiant apsaugoti žmones, turtą ir aplinką nuo branduolinio saugumo įvykių, susijusių su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė. Parama su tokių medžiagų aptikimu susijusiais veiklai ir reagavimui į tokius įvykius yra svarbios TATENA funkcijos, teikiant pirmenybę nacionalinių pajėgumų plėtojimui siekiant veiksmingos sienos kontrolės ir siekiant apsaugoti nuo piktavališkų veiksmų per didelius viešus renginius rizikos ir reaguoti į ją.
      Tikslas
      Stiprinti valstybių pajėgumus užkirsti kelią baudžiamosioms arba tyčinėms nesankcionuotoms veikoms, susijusioms su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, aptikti jas, reaguoti į jas ir apsaugoti nuo jų žmones, turtą, aplinką ir visuomenę, be kita ko, prireikus dedant gebėjimų stiprinimo pastangas regioniniu lygiu.
      Rezultatai

                  —

                  Medžiagų, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, tvarkymo institucinės infrastruktūros įdiegimas.

                  —

                  Nacionalinės branduolinio saugumo aptikimo struktūros kūrimas ir įgyvendinimas.

                  —

                  Veiksmingų vietos pajėgumų, skirtų radiologinių nusikaltimų vietos tyrimams vykdyti, sukūrimas ir galimybės atlikti veiksmingą bei ekonomiškai efektyvią branduolinę teismo ekspertizę nustatymas (jei įmanoma, išvados turi būti pateiktos ir kitoms atitinkamo regiono šalims).

            6 sritis.   Valstybių informuotumo rėmimas ir reagavimo į elektroninius nusikaltimus gebėjimų stiprinimas bei atsparumo tiems nusikaltimams, kuriais daromas poveikis, didinimas branduoliniam saugumui
      Strateginis tikslas
      TATENA siekia suteikti valstybėms būtinus išteklius ir išorės ekspertų paslaugas, kurių joms reikia, kad parengtų ir įgyvendintų kompiuterinio saugumo ir informacijos apsaugos programas bendram branduoliniam saugumui sustiprinti. Daugiausia paramos skiriama kompiuterinių veiksmų, dėl kurių tiesioginio ar netiesioginio poveikio galėtų būti nesankcionuotai paimtos branduolinės ar kitos radioaktyviosios medžiagos, vykdomas sabotažas branduolinių ar radioaktyviųjų medžiagų arba su jomis susijusios įrangos atžvilgiu ir atlikta branduolinės srities neskelbtinos informacijos vagystė, prevencija.
      Tikslas

                  —

                  Užtikrinti, kad valstybės gautų būtiną techninę paramą ir galėtų pasinaudoti žmogiškųjų išteklių pajėgumais nacionalinėms elektroninio saugumo programoms stiprinti, kovojant su kylančiomis grėsmėmis, kurios gali daryti poveikį nacionaliniam branduoliniam saugumui, naudojantis praktikoje nusistovėjusiomis technologijomis, kad būtų įgyvendinamos elektroninių nusikaltimų prevencijos, aptikimo ir atkūrimo operacijos.

                  —

                  Stiprinti technines ir administracines sistemas, skirtas apsaugai nuo nusikalstamų elektroninių veikų, nukreiptų prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, kurie apima branduolines ir kitas radioaktyviąsias medžiagas ir su jomis susijusią įrangą bei transporto veiklą.

                  —

                  Plėtoti nacionalinius tinklus, kuriais skatinamas dalijimasis informacija ir reagavimo pagalba sprendžiant su elektroniniu saugumu susijusius tarpvalstybinius klausimus.

            Rezultatai

                  —

                  Elektroninių išpuolių prevencijai, aptikimui ir reagavimui į juos skirtų veiksmingų nacionalinių techninio ir administracinio tinklo sistemų sukūrimas.

                  —

                  Regioninių ir tarptautinių dalijimosi informacija apie su elektroniniais nusikaltimais susijusią veiklą atsižvelgiant į esamas ir kylančias grėsmes sistemų tobulinimas.

                  —

                  Valstybių bendradarbiavimo suėmimo ir persekiojimo už elektroninius nusikaltimus srityje tobulinimas.

                  —

                  Priemonių, kuriomis siekiama mažinti su elektroniniais nusikaltimais susijusias valstybių „po fakto“ patiriamas išlaidas – tiesiogines ir netiesiogines išlaidas, atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės teisių pažeidimus, reagavimo ir atkūrimo išlaidas, įdiegimas.

                  —

                  Nacionalinių branduolinio saugumo režimų stiprinimas, mažinant su elektroniniais nusikaltimais susijusių veikų ir grėsmių skaičių.

                  —

                  Partnerystės su pramonės partneriais ir jų tarpusavio partnerystės tobulinimas kuriant technologijas ir paslaugas, kuriomis užtikrinama aukštesnio lygio apsauga nuo elektroninių nusikaltimų ir atsparumas jiems.

            7 sritis:   Laboratoriniai pajėgumai elektroninių branduolinių nusikaltimų atžvilgiu
      Tikslas
      Plėtoti papildomus laboratorinius pajėgumus, siekiant remti pramoninės kontrolės ir elektroninių sistemų lygio technologijų, naudojamų elektroninių branduolinių nusikaltimų atžvilgiu pažeidžiamoms sritims nustatyti, vertinimą, taip pat išnaudoti ir didinti informuotumą apie tokius klausimus, be kita ko, dalyvaujant regioniniuose mainuose ir panaudojant kompensuojamąsias arba taisomąsias priemones.
      Rezultatai
      Laboratorinių pajėgumų plėtojimas siekiant įvertinti pramoninę kontrolę ir elektroninių sistemų lygio technologijas, kad švietimo ir mokymo tikslais būtų nustatytos elektroninių branduolinių nusikaltimų atžvilgiu pažeidžiamos sritys.