title: 2016 m. balandžio 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/769 dėl 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1998 m. Protokolo dėl patvariųjų organinių teršalų pakeitimų priėmimo

text:
18.5.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 127/21

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/769
   2016 m. balandžio 21 d.
   dėl 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1998 m. Protokolo dėl patvariųjų organinių teršalų pakeitimų priėmimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
   kadangi:

               (1)

               Sąjunga yra Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos (toliau – Konvencija) šalis nuo 1981 m., kai ją patvirtino (1);

               (2)

               Sąjunga yra 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1998 m. Protokolo dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau – Protokolas) šalis nuo 2004 m. vasario 19 d., kai jį patvirtino (2);

               (3)

               Protokolo šalys 2007 m. pradėjo derybas siekdamos toliau gerinti žmonių sveikatą ir aplinką, be kita ko, atnaujindamos susijusių medžiagų sąrašą ir tam tikriems atliekų deginimo įrenginiams taikomas teršalų išmetimo ribines vertes;

               (4)

               2009 m. Konvencijos vykdomosios institucijos 27-ojoje sesijoje dalyvavusios šalys bendru sutarimu priėmė sprendimus 2009/1, 2009/2 ir 2009/3, kuriais iš dalies pakeistas Protokolas;

               (5)

               Sprendime 2009/3 išdėstyti pakeitimai įsigaliojo Protokolo 14 straipsnio 4 dalyje numatyta pagreitinta tvarka;

               (6)

               sprendimuose 2009/1 ir 2009/2 išdėstytus pakeitimus Protokolo šalys turi priimti pagal Protokolo 14 straipsnio 3 dalį;

               (7)

               Sąjunga jau yra priėmusi teisės aktus klausimais, dėl kurių padaryti Protokolo pakeitimai, be kita ko, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/2004 (3);

               (8)

               todėl Protokolo pakeitimai, išdėstyti sprendimuose 2009/1 ir 2009/2, turėtų būti priimti Sąjungos vardu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu priimami 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1998 m. Protokolo dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau – Protokolas) pakeitimai.
   Protokolo pakeitimų tekstai, išdėstyti Konvencijos vykdomosios institucijos Sprendimo 2009/1 1 straipsnyje ir Sprendimo 2009/2 1 straipsnyje, pridedami prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas paskiria asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu, kiek tai susiję su Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais, deponuoti Protokolo 14 straipsnio 3 dalyje numatytą priėmimo dokumentą (4).
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2016 m. balandžio 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         G.A. VAN DER STEUR

      (1)  OL L 171, 1981 6 27, p. 11.

      (2)  OL L 81, 2004 3 19, p. 35.

      (3)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų ir iš dalies keičiantis Direktyvą 79/117/EEB (OL L 158, 2004 4 30, p. 7).

      (4)  Protokolo pakeitimų įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

      PROTOKOLO PAKEITIMAI,
      išdėstyti Konvencijos vykdomosios institucijos Sprendimo 2009/1 1 straipsnyje
      A.   1 straipsnis
      12 dalis pakeičiama taip:

            „naujas stacionarus šaltinis– bet koks stacionarus šaltinis, kurio statyba arba esminis pakeitimas buvo pradėti praėjus dvejiems metams po to, kai Šaliai įsigaliojo:

                     a)

                     šis Protokolas arba

                     b)

                     šio Protokolo pakeitimas, kuriuo IV priedo II dalyje nustatomos naujos stacionariam šaltiniui taikomos ribinės vertės arba kuriuo į VIII priedą įtraukiama tokia stacionarių šaltinių kategorija, kuriai tas šaltinis priklauso.

               Ar pakeitimas yra esminis, ar ne, sprendžia kompetentingos nacionalinės institucijos, atsižvelgdamos į tokius veiksnius kaip pakeitimo nauda aplinkai.“

      B.   3 straipsnis

                  1.

                  POT Protokolo 3 straipsnio 5 dalies b punkto i ir iii papunkčiuose žodžiai:
                  „kuriai V priedas nurodo geriausius prieinamus gamybos būdus“
                  pakeičiami žodžiais:
                  „kuriai taikomi geriausi prieinami būdai, nurodyti Vykdomosios institucijos sesijoje Šalių priimtose gairėse“.

                  2.

                  5 dalies b punkto iv papunkčio pabaigoje kabliataškis pakeičiamas tašku.

                  3.

                  5 dalies b punkto v papunktis išbraukiamas.

            C.   13 straipsnis
      Žodžiai „V ir VII priedai“ pakeičiami žodžiais „V priedas“.
      D.   14 straipsnis

                  1.

                  3 dalis pakeičiama taip:
                  „3.   Šio Protokolo ir I–IV, VI ir VIII priedų pakeitimus bendru sutarimu priima Šalys, dalyvaujančios Vykdomosios institucijos sesijoje; Šalims, kurios juos priėmė, pakeitimai įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai du trečdaliai Šalių, kurios buvo Šalys jų priėmimo metu, depozitarui deponavo tų pakeitimų priėmimo dokumentus. Bet kuriai kitai Šaliai pakeitimai įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai toji Šalis deponuoja pakeitimų priėmimo dokumentą. Ši dalis taikoma laikantis 5a ir 5b dalių nuostatų.“

                  2.

                  4 dalyje žodžiai „V ir VII priedų“ pakeičiami žodžiais „V priedo“, o žodžiai „šių priedų“ pakeičiami žodžiais „V priedo“.

                  3.

                  5 dalyje žodžiai „arba VII“ išbraukiami, o žodžiai „šio priedo“ pakeičiami žodžiais „V priedo“.

                  4.

                  po 5 dalies įterpiamos šios naujos dalys:
                  „5a.   Šalims, kurios priėmė toliau pateikiamoje 5b dalyje nustatytą I–IV, VI ir VIII priedų keitimo tvarką, ji taikoma vietoj pirmiau pateikiamoje 3 dalyje nustatytos tvarkos.

                              5b.

                                          a)

                                          I–IV, VI ir VIII priedų pakeitimus Vykdomosios institucijos sesijoje dalyvaujančios Šalys priima bendru sutarimu. Praėjus vieniems metams po to, kai Komisijos Vykdomasis sekretorius visoms Šalims praneša apie kurio nors priedo pakeitimą, tas pakeitimas įsigalioja toms Šalims, kurios depozitarui nėra pateikusios pranešimo pagal b punkto nuostatas;

                                          b)

                                          jei Šalis negali patvirtinti I–IV, VI ir VIII priedų pakeitimo, ji apie tai raštu praneša depozitarui per vienus metus nuo pranešimo apie tai, kad Šalys jį priėmė, dienos. Depozitaras nedelsdamas apie tokius gautus pranešimus informuoja visas Šalis. Šalis tokį savo ankstesnį pranešimą bet kada gali pakeisti priėmimo pranešimu; tuomet tokio priedo pakeitimas tai Šaliai įsigalioja, kai ji deponuoja depozitarui savo priėmimo dokumentą;

                                          c)

                                          I–IV, VI ir VIII priedų pakeitimas neįsigalioja, jei iš viso šešiolika arba daugiau Šalių:

                                                      i)

                                                      pateikė pranešimą pagal b punkto nuostatas arba

                                                      ii)

                                                      nepriėmė šioje dalyje išdėstytos procedūros ir nedeponavo priėmimo dokumento pagal 3 dalies nuostatas.“

            E.   16 straipsnis
      Po 2 dalies įterpiama ši dalis:

         „3.   Jei kuri nors valstybė ar regioninė ekonominės integracijos organizacija neketina būti saistoma 14 straipsnio 5b dalyje nustatyta I–IV, VI ir VIII priedų keitimo tvarka, ji apie tai pareiškia savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumente.“

      F.   I priedas

                  1.

                  Sąraše DDT taikomos sąlygos, susijusios su gamybos nutraukimu (1 ir 2 sąlygos) išbraukiamos ir pakeičiamos žodžiais „Nėra pasiūlyta“, o naudojimo sąlygų laukelyje žodžiai „išskyrus kaip nurodyta II priede“ išbraukiami.

                  2.

                  Sąraše heptachlorui taikomos naudojimo sąlygos išbraukiamos ir pakeičiamos žodžiais „Nėra pasiūlyta“.

                  3.

                  Sąraše heksachlorbenzenui taikomos gamybos ir naudojimo sąlygos išbraukiamos ir abiem atvejais pakeičiamos žodžiais „Nėra pasiūlyta“.

                  4.

                  Į sąrašą įtraukiamos toliau nurodytos medžiagos abėcėlės tvarka įtraukiant tokias eilutes:

                              „Heksachlorbutadienas
                              CAS: 87-68-3

                              Gamybą

                              Nėra pasiūlyta

                              Naudojimą

                              Nėra pasiūlyta

                              Heksachlorcikloheksanai (HCH) (CAS: 608-731), įskaitant lindaną CAS: 58-89-9

                              Gamybą

                              Nėra pasiūlyta

                              Naudojimą

                              Nėra pasiūlyta, išskyrus HCH (lindano) gama izomerą, naudojamą visuomenės sveikatos tikslais kaip vietinio naudojimo insekticidą. Toks naudojimas iš naujo įvertinamas pagal šį Protokolą 2012 m. arba praėjus vieniems metams po pakeitimo įsigaliojimo, priklausomai nuo to, kuri iš šių datų yra vėlesnė.

                              Heksabromdifenileteris (a) ir heptabromdifenileteris (a)

                              Gamybą

                              Nėra pasiūlyta

                              Naudojimą

                                          1.

                                          Šalis gali leisti perdirbti gaminius, kuriuose yra arba gali būti kurios nors iš šių medžiagų, taip pat naudoti ir galutinai pašalinti iš perdirbtų medžiagų pagamintus gaminius, kuriuose yra arba gali būti kurios nors iš šių medžiagų, su sąlyga, kad perdirbimas ir galutinis pašalinimas atliekami nepakenkiant aplinkai ir nerekuperuojant šių medžiagų siekiant pakartotinai jas panaudoti.

                                          2.

                                          Pirmą kartą 2013 m. ir po to kas ketverius metus iki pirmiau nurodyta sąlyga panaikinama arba kitaip baigia galioti, Vykdomoji institucija įvertina Šalių padarytą pažangą siekiant galutinio tikslo pašalinti šias medžiagas iš gaminių ir peržiūri, ar vis dar reikalinga ši sąlyga, kuri bet kokiu atveju nustoja galioti vėliausiai 2030 m.

                              Tetrabromdifenileteris (b) ir pentabromdifenileteris (b)

                              Gamybą

                              Nėra pasiūlyta

                              Naudojimą

                                          1.

                                          Šalis gali leisti perdirbti gaminius, kuriuose yra arba gali būti kurios nors iš šių medžiagų, taip pat naudoti ir galutinai pašalinti iš perdirbtų medžiagų pagamintus gaminius, kuriuose yra arba gali būti kurios nors iš šių medžiagų, su sąlyga, kad perdirbimas ir galutinis pašalinimas atliekami nepakenkiant aplinkai ir nerekuperuojant šių medžiagų siekiant pakartotinai jas panaudoti.

                                          2.

                                          Pirmą kartą 2013 m. ir po to kas ketverius metus iki pirmiau nurodyta sąlyga panaikinama arba kitaip baigia galioti, Vykdomoji institucija įvertina Šalių padarytą pažangą siekiant galutinio tikslo pašalinti šias medžiagas iš gaminių ir peržiūri, ar vis dar reikalinga ši sąlyga, kuri bet kokiu atveju nustoja galioti vėliausiai 2030 m.

                              Pentachlorbenzenas
                              CAS: 608-93-5

                              Gamybą

                              Nėra pasiūlyta

                              Naudojimą

                              Nėra pasiūlyta

                              Perfluoroktano sulfonatas (PFOS) (c)

                              Gamybą

                              Nėra pasiūlyta, išskyrus gamybai toliau a–c punktuose ir II priedo a–e punktuose nurodytoms reikmėms

                              Naudojimą

                              Nėra pasiūlyta, išskyrus naudojimą toliau ir II priedo a–e punktuose nurodytoms reikmėms:

                                          a)

                                          galvaniniam chromavimui, anodavimui chromu ir ėsdinimui chromo rūgštimi iki 2014 m.;

                                          b)

                                          cheminiam dengimui nikelio politetrafluoretilenu iki 2014 m.;

                                          c)

                                          plastiko paviršių ėsdinimui prieš jų metalizavimą iki 2014 m.;

                                          d)

                                          gaisro gesinimo putoms, tik jei jos buvo pagamintos arba naudojamos iki 2009 m. gruodžio 18 d.

                                    Dėl gaisro gesinimo putų nustatoma:

                                          i)

                                          Šalys turėtų stengtis iki 2014 m. pašalinti gaisro gesinimo putas, kuriose yra PFOS ir kurios buvo gaminamos arba naudojamos iki 2009 m. gruodžio 18 d. Apie padarytą pažangą jos praneša Vykdomajai institucijai 2014 m.;

                                          ii)

                                          remdamasi Šalių ataskaitomis ir i dalimi, Vykdomoji institucija 2015 m. įvertina, ar reikėtų nustatyti papildomų gaisro gesinimo putų, kuriose yra PFOS ir kurios buvo pagamintos arba naudojamos iki 2009 m. gruodžio 18 d., naudojimo apribojimų.“

                  5.

                  PCB skirtas įrašas išbraukiamas ir pakeičiamas tokia eilute:

                              „Polichlorinti bifenilai (PCB) (d)

                              Gamybą

                              Nėra pasiūlyta

                              Naudojimą

                              Nėra pasiūlyta. Dėl PCB, naudojamų iki įgyvendinimo pradžios dienos, Šalys įsipareigoja:

                                          1.

                                          Ryžtingai dėti pastangas, kad:

                                                      a)

                                                      kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d. (pereinamosios ekonomikos šalyse – iki 2015 m. gruodžio 31 d.) būtų nutrauktas identifikuojamų PCB naudojimas įrangoje (t. y. transformatoriuose, kondensatoriuose ar kitose talpyklose, kuriose yra skystų atsargų likučių), kurioje yra daugiau kaip 5dm3 PCB ir jų koncentracija yra 0,05 % arba didesnė;

                                                      b)

                                                      nepakenkiant aplinkai būtų sunaikinti arba nukenksminti:

                                                                  —

                                                                  visi skystieji PCB, nurodyti a dalyje ir kiti skystieji PCB, kuriuose yra daugiau kaip 0,005 % PCB, esantys ne įrangoje; tai įgyvendinama kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. (pereinamosios ekonomikos šalyse – iki 2020 m. gruodžio 31 d.),

                                                                  —

                                                                  visi 2 dalies a punkte nurodyti skystieji PCB – ne vėliau kaip 2029 m. gruodžio 31 d.;

                                                      c)

                                                      nepakenkiant aplinkai būtų nukenksminta arba pašalinta 1 dalies a punkte ir 2 dalies a punkte nurodyta įranga.

                                          2.

                                          Stengtis:

                                                      a)

                                                      kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2025 m. gruodžio 31 d. nustatyti įrangą (t. y. transformatorius, kondensatorius ar kitas talpyklas, kuriose yra skystų atsargų likučių), kurioje yra daugiau kaip 0,005 % ir daugiau kaip 0,05 dm3 PCB, ir uždrausti ją naudoti;

                                                      b)

                                                      nustatyti kitus gaminius (pvz., kabelių apvalkalus, plyšiams sandarinti panaudotas medžiagas ir dažytus objektus), kuriuose yra daugiau kaip 0,005 % PCB, ir tvarkyti juos pagal 3 straipsnio 3 dalį.

                                          3.

                                          Užtikrinti, kad 1 dalies a punkte ir 2 dalies a punkte nurodyta įranga būtų eksportuojama arba importuojama tik atliekų tvarkymo tikslu nepakenkiant aplinkai.

                                          4.

                                          Siekdamos sumažinti poveikį ir riziką, skatina imtis tokių PCB naudojimo ribojimo priemonių:

                                                      a)

                                                      naudoti PCB tik nepažeistoje ir nepralaidžioje įrangoje ir tik tokiose vietose, kur galima kuo labiau sumažinti jų išleidimo į aplinką pavojų ir greitai ištaisyti padėtį;

                                                      b)

                                                      nenaudoti PCB su maisto ar pašarų gamyba arba perdirbimu susijusioje įrangoje;

                                                Naudojant PCB apgyvendintose teritorijose, taip pat mokyklose ir ligoninėse, imtis visų pagrįstų priemonių, kad neįvyktų elektros gedimų, dėl kurių galėtų kilti gaisras, ir nuolatos tikrinti, ar nėra nuotėkio iš įrangos.“

                  6.

                  I priedo pabaigoje išbraukiama išnaša (a).

                  7.

                  I priedo pabaigoje pridedamos šios išnašos:
                  „(a)   Heksabromdifenileteris ir heptabromdifenileteris– tai 2,2′,4,4′,5,5′- heksabromdifenileteris (BDE-153, CAS Nr.: 68631-49-2), 2,2′,4,4′,5,6′- heksabromdifenileteris (BDE-154, CAS Nr.: 207122-15-4), 2,2′,3,3′,4,5′,6 heptabromdifenileteris (BDE-175, CAS Nr.: 446255-22-7), 2,2′,3,4,4′,5′,6- heptabromdifenileteris (BDE-183, CAS Nr.: 207122-16-5) ir kiti heksa- ir heptabromdifenileteriai, kurių yra komercinio oktabromdifenileterio sudėtyje.
                  (b)   Tetrabromdifenileteris ir pentabromdifenileteris– tai 2,2′,4,4′-tetrabromdifenileteris (BDE-47, CAS Nr.: 40088-47-9) ir 2,2′,4,4′,5-pentabromdifenileteris (BDE-99, CAS Nr.: 32534-81-9) ir kiti tetra- ir pentabromdifenileteriai, kurių yra komercinio pentabromdifenileterio sudėtyje.
                  (c)   Perfluoroktano sulfonatas (PFOS)– tai medžiagos, kurių molekulinė formulė yra C8F17SO2X, kur: X = OH, metalo druska, halogenidas, amidas ar kiti dariniai, kuriuose yra polimerų.
                  (d)   Polichlorinti bifenilai– tai aromatiniai junginiai, sudaryti taip, kad vandenilio atomai bifenilo molekulėje (du benzeno žiedai, sujungti viena anglies-anglies jungtimi) gali būti pakeisti chromo atomais (iki dešimties).“

            G.   II priedas

                  1.

                  Lentelėje, esančioje po pirmos II priedo pastraipos, išbraukiami DDT, HCH ir PCB skirti įrašai.

                  2.

                  Į sąrašą įtraukiama toliau nurodyta medžiaga, abėcėlės tvarka įtraukiant tokią eilutę:

                              „Medžiaga

                              Įgyvendinimo reikalavimai

                              Leidžiamas ribotas naudojimas

                              Sąlygos

                              Perfluoroktano sulfonatas (PFOS) (1)

                                          a)

                                          fotorezistams ar fotolitografijos procesuose naudojamoms atspindį mažinančioms dangoms;

                                          b)

                                          fotografinėms dangoms, naudojamoms juostelėms, popieriui ar spausdinimo plokštėms dengti;

                                          c)

                                          rūko slopikliams (inhibitoriams), naudojamiems dengiant nedekoratyviuoju kietu chromu (VI), ir drėkinimo medžiagoms, skirtoms kontroliuojamoms galvanizavimo sistemoms;

                                          d)

                                          aviacijoje naudojamiems hidrauliniams skysčiams;

                                          e)

                                          tam tikriems medicinos prietaisams (pvz., etileno tetrafluoretileno kopolimero (ETFE) sluoksniams ir spinduliuotės nepraleidžiančio ETFE gamybai, in vitro diagnostikos medicinos prietaisams ir CCD spalvų filtrams).

                              Šalys imasi priemonių, kad, kai atsiras tinkamų alternatyvų, nurodytos medžiagos šioms reikmėms nebūtų naudojamos.
                              Ne vėliau kaip 2015 m. ir po to kas ketverius metus kiekviena šias medžiagas naudojanti Šalis parengia ir Vykdomajai institucijai pateikia pažangos, padarytos atsisakant šių medžiagų, ataskaitą. Remiantis tomis ataskaitomis, medžiagų naudojimas šioms ribotoms reikmėms persvarstomas.

            H.   III priedas

                  1.

                  III priede pateiktame medžiagų sąraše skilties „Ataskaitiniai metai“ tekstas išbraukiamas ir pakeičiamas taip:
                  „1990 m. arba bet kurie alternatyvūs 1985–1995 m. (imtinai) laikotarpio metai (pereinamosios ekonomikos šalims – bet kurie alternatyvūs metai nuo 1985 m. iki Protokolo įsigaliojimo tai Šaliai metų), kuriuos Šalis nurodo ratifikuodama, priimdama, patvirtindama Protokolą arba prie jo prisijungdama“.

                  2.

                  Sąraše prie heksachlorbenzeno, skiltyje „Medžiaga“, įrašomas toks tekstas: „CAS: 118-74-1“.

                  3.

                  Į sąrašą įtraukiama medžiaga PCB, sąrašo pabaigoje įrašant tokią eilutę:

                              „PCB (c)

                              2005 m. arba bet kurie alternatyvūs 1995–2010 m. (imtinai) laikotarpio metai (pereinamosios ekonomikos šalims – bet kurie alternatyvūs metai nuo 1995 m. iki Protokolo įsigaliojimo tai Šaliai metų), kuriuos Šalis nurodo ratifikuodama, priimdama, patvirtindama Protokolą arba prie jo prisijungdama.“

                  4.

                  Po (b) išnašos įterpiama išnaša:

                              „(c)

                              I priede apibrėžti polichlorinti bifenilai, susidarantys ir netikslingai išmetami iš antropogeninių šaltinių.“

            I.   IV priedas

                  1.

                  2 dalyje skliausteliuose išbraukiamas žodis „ir“, o pabaigoje įrašomi žodžiai „tam tikram deguonies kiekiui“.

                  2.

                  3 dalis išbraukiama ir pakeičiama taip:

                              „3.

                              Ribinės vertės taikomos įprastoms naudojimo operacijoms. Serijinių operacijų ribinės vertės – tai visos operacijų serijos, įskaitant, pvz., išankstinį pašildymą, šildymą ir vėsinimą, vidutiniai lygiai.“

                  3.

                  4 dalyje prieš žodį „standartais“ įrašomas žodis „taikomais“, o prieš žodžius „Europos standartizacijos komitetas“ įrašomas žodis „, pavyzdžiui,“.

                  4.

                  6 dalis išbraukiama ir pakeičiama tokiu tekstu su išnaša:

                              „6.

                              PCDD/F išmetami kiekiai išreiškiami bendru toksiškumo ekvivalentu (TEQ) (1). Pagal šį Protokolą naudojamos toksinio ekvivalentiškumo faktoriaus vertės turi derėti su taikomais tarptautiniais standartais, įskaitant Pasaulio sveikatos organizacijos 2005 m. nustatytas PCDD/F toksinio ekvivalentiškumo žinduoliams vertes.

                     (1)  Bendras toksiškumo ekvivalentas (TEQ) praktiškai apibrėžiamas kaip kiekvieno junginio koncentraciją sudarančių dalių sumos ir jo toksinio ekvivalentiškumo faktoriaus (TEF) vertės sandauga ir yra laikomas bendru mišinio 2,3,7,8-TCDD-tipo aktyvumo įverčiu. Anksčiau bendro toksiškumo ekvivalento trumpinys buvo „TE“.“"

                  5.

                  7 dalis išbraukiama ir pakeičiama tokiu tekstu su išnaša:

                              „7.

                              Toliau nurodytų atliekų deginimo krosnių tipų ribinės vertės, taikomos, kai O2 koncentracija kūryklų dujose yra 11 %:

                                          Kietųjų buitinių atliekų deginimo (esamų stacionarių šaltinių, per valandą sudeginančių daugiau kaip 3 tonas atliekų ir visų naujų stacionarių šaltinių)
                                          0,1 ngTEQ/m3

                                          Kietųjų medicininių atliekų deginimo (esamų stacionarių šaltinių, per valandą sudeginančių daugiau kaip 1 toną atliekų ir visų naujų stacionarių šaltinių)

                                                      Naujų stacionarių šaltinių

                                                      0,1 ng TEQ/m3

                                                      Esamų stacionarių šaltinių

                                                      0,5 ng TEQ/m3

                                          Pavojingų atliekų deginimo (esamų stacionarių šaltinių, per valandą sudeginančių daugiau kaip 1 toną atliekų ir visų naujų stacionarių šaltinių)

                                                      Naujų stacionarių šaltinių

                                                      0,1 ng TEQ/m3

                                                      Esamų stacionarių šaltinių

                                                      0,2 ng TEQ/m3

                                          Nepavojingų pramoninių atliekų deginimo (2)
                                              (3)

                                                      Naujų stacionarių šaltinių

                                                      0,1 ng TEQ/m3

                                                      Esamų stacionarių šaltinių

                                                      0,5 ng TEQ/m3

                     (2)  Įskaitant deginimo krosnis, kuriose deginamos biomasės atliekos, kuriose dėl medienos apdorojimo konservantais arba padengimo gali būti halogenintų organinių junginių arba sunkiųjų metalų ir kurias visų pirma sudaro biomasė iš statybos ir griovimo atliekų, tačiau neįskaitant deginimo krosnių, kuriose deginamos tik kitos biomasės atliekos."

                     (3)  Pereinamosios ekonomikos šalys gali neįskaičiuoti nepavojingų pramoninių atliekų bendrojo deginimo pramonės procesuose, jei tokios atliekos naudojamos kaip papildomas kuras ir iš jų gaunama iki 10 % energijos.“"

                  6.

                  Po 7 dalies įrašomos šios naujos dalys:

                              „8.

                              Aglomeravimo įrenginių ribinė vertė, taikoma, kai O2 koncentracija kūryklų dujose yra 16 %, yra
                              0,5 ng TEQ/m3

                              9.

                              Toliau nurodyto šaltinio vertė, taikoma esant faktinei O2 koncentracijai kūryklų dujose:
                              antrinė plieno gamyba – lankinės elektros krosnys, galinčios pagaminti daugiau kaip 2,5 tonos lydyto plieno per valandą tolesniam perdirbimui, –
                              0,5 ng TEQ/m3.“

            J.   VI priedas

                  1.

                  Esamas priedo tekstas pažymimas kaip 1 dalis.

                  2.

                  A punkte po žodžių „šio Protokolo įsigaliojimo“ įrašomi žodžiai „atitinkamai Šaliai“.

                  3.

                  B punktas pakeičiamas tokiu tekstu:
                  „esamiems stacionariems šaltiniams:

                              i)

                              aštuoneri metai po šio Protokolo įsigaliojimo atitinkamai Šaliai dienos. Prireikus konkretiems esamiems stacionariems šaltiniams šį laikotarpį galima pratęsti pagal amortizacijos laiką, numatytą nacionalinės teisės aktuose, arba

                              ii)

                              Šaliai, kuri yra pereinamosios ekonomikos šalis, – iki penkiolikos metų po šio Protokolo įsigaliojimo tai Šaliai dienos.“

                  4.

                  Priedo pabaigoje pridedama tokia nauja dalis:

                              „2.

                              Ribinių verčių ir geriausių prieinamų būdų, kurie atnaujinti arba nustatyti keičiant šį Protokolą, taikymo laikotarpiai:

                                          a)

                                          naujiems stacionariems šaltiniams – dveji metai po atitinkamo pakeitimo įsigaliojimo atitinkamai Šaliai dienos;

                                          b)

                                          esamiems stacionariems šaltiniams:

                                                      i)

                                                      aštuoneri metai po atitinkamo pakeitimo įsigaliojimo atitinkamai Šaliai dienos arba

                                                      ii)

                                                      Šaliai, kuri yra pereinamosios ekonomikos šalis, – iki penkiolikos metų po atitinkamo pakeitimo įsigaliojimo tai Šaliai dienos.“

            K.   VIII priedas

                  1.

                  I dalies antrame sakinyje prieš žodžius „V priede“ įrašomi žodžiai „gairių dokumente, nurodytame“.

                  2.

                  II dalies lentelėje 1 kategorijos aprašymas išbraukiamas ir pakeičiamas taip: „Buitinių, pavojingųjų, nepavojingųjų ir medicininių atliekų bei nuotekų dumblo deginimas, įskaitant bendrąjį deginimą.“

                  3.

                  II dalies lentelė papildoma šiomis naujomis kategorijomis:

                              „13

                              Specifiniai cheminių medžiagų gamybos procesai, kurių metu netikslingai susidaro patvarieji organiniai teršalai, ypač chlorfenolių ir chloranilo gamyba.

                              14

                              Šiluminiai metalurgijos pramonės procesai, taikant metodus, kuriuose naudojamas chloras.“

         (1)

         Perfluoroktano sulfonatas (PFOS)– tai medžiagos, kurių molekulinė formulė yra C8F17SO2X, kur: X = OH, metalo druska, halogenidas, amidas arba kiti dariniai, kuriuose yra polimerų.“

      PROTOKOLO PAKEITIMAI,
      išdėstyti Konvencijos vykdomosios institucijos Sprendimo 2009/2 1 straipsnyje
      A.   I priedas

                  1.

                  Į sąrašą įtraukiamos toliau nurodytos medžiagos, abėcėlės tvarka įtraukiant šias eilutes:

                              „Polichlorintieji naftalenai (PCN)

                              Gamybą

                              Nėra pasiūlyta

                              Naudojimą

                              Nėra pasiūlyta

                              Trumposios grandinės chlorintieji parafinai (d)

                              Gamybą

                              Nėra pasiūlyta, išskyrus gamybą II priede nurodytoms reikmėms

                              Naudojimą

                              Nėra pasiūlyta, išskyrus naudojimą II priede nurodytoms reikmėms“

                  2.

                  I priedo pabaigoje pridedama ši išnaša:
                  „(d)   Trumposios grandinės chlorintieji parafinai– tai chlorintieji alkanai, kurių anglies grandinę sudaro 10–13 anglies atomų ir kuriuose chloras sudaro daugiau kaip 48 % masės.“

            B.   II priedas

                  1.

                  Į sąrašą įtraukiama toliau nurodyta medžiaga, abėcėlės tvarka įtraukiant šią eilutę:

                              „Trumposios grandinės chlorintieji parafinai (b)

                                          a)

                                          gumos, naudojamos kasybos pramonėje konvejeriuose, antipirenai;

                              Šalys imasi priemonių, kad, kai atsiras tinkamų alternatyvų, nurodytos medžiagos šioms reikmėms nebūtų naudojamos.

                                          b)

                                          užtvankų sandariklių antipirenai.

                              Ne vėliau kaip 2015 m. ir po to kas ketverius metus kiekviena šias medžiagas naudojanti Šalis parengia ir Vykdomajai institucijai pateikia pažangos, padarytos atsisakant šių medžiagų, ataskaitą. Remiantis tomis ataskaitomis, medžiagų naudojimas šioms ribotoms reikmėms persvarstomas.“

                  2.

                  II priedo pabaigoje pridedama ši išnaša:
                  „(b)   Trumposios grandinės chlorintieji parafinai– tai chlorintieji alkanai, kurių anglies grandinę sudaro 10–13 anglies atomų ir kuriuose chloras sudaro daugiau kaip 48 % masės.“


title: 2009 m. gruodžio 14 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimo 2004/407/EB nuostatas dėl leidimo importuoti fotografinę želatiną į Čekijos Respubliką (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 9899)

text:
16.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 330/82

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2009 m. gruodžio 14 d.
   iš dalies keičiantis Sprendimo 2004/407/EB nuostatas dėl leidimo importuoti fotografinę želatiną į Čekijos Respubliką
   (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 9899)
   (Tekstas autentiškas tik čekų, olandų, anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis)
   (2009/960/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1774/2002, nustatantį sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms (1), ypač į jo 4 straipsnio 4 dalį ir 32 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamente (EB) Nr. 1774/2002 nustatyta, kad Europos Sąjungoje šalutinių gyvūninių produktų ir perdirbtų produktų importas ir tranzitas leidžiamas tik laikantis minėto reglamento nuostatų.

               (2)

               2004 m. balandžio 26 d. Komisijos sprendime 2004/407/EB dėl pereinamojo laikotarpio sanitarinių ir sertifikavimo taisyklių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1774/2002 dėl fotografinės želatinos importo iš tam tikrų trečiųjų šalių (2) nustatyta, kad, vadovaudamosi minėto sprendimo nuostatomis, Belgija, Liuksemburgas, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė turi leisti importuoti tam tikrą tik fotografijos pramonei skirtą želatiną (toliau – fotografinę želatiną).

               (3)

               Sprendime 2004/407/EB nustatyta, kad fotografinę želatiną leidžiama importuoti tik iš šio sprendimo priedo sąraše išvardytų trečiųjų šalių, konkrečiai Japonijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų. Kaip numatyta šiame sprendime, siekiant išvengti galimo pavojaus visuomenės ir gyvūnų sveikatai, importuotos siuntos į paskirties įmonę turi būti vežamos pagal griežtus paskirstymo reikalavimus.

               (4)

               Čekijos Respublika pateikė prašymą leisti importuoti fotografinę želatiną iš šių trečiųjų šalių į įmonę jos teritorijoje. Čekijos Respublika patvirtino, kad, siekiant išvengti galimo pavojaus sveikatai, bus laikomasi Sprendime 2004/407/EB nustatytų griežtų pervežimo reikalavimų.

               (5)

               Dėl to, kol bus atlikta techninių reikalavimų importuojamiems šalutiniams gyvūniniams produktams peržiūra pagal Europos Parlamento ir Tarybos patikslintą šalutinių gyvūninių produktų reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 (3), Čekijos Respublikai turėtų būti leista suteikti leidimus importuoti fotografinę želatiną laikantis Sprendime 2004/407/EB išdėstytų reikalavimų. Dėl geografinių aplinkybių importuoti galima per Vokietiją.

               (6)

               Todėl Sprendimą 2004/407/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

               (7)

               Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimas 2004/407/EB iš dalies keičiamas taip:

               1.

               1 straipsnis pakeičiamas taip:
               „1 straipsnis
               Leidžianti nukrypti nuostata, taikoma fotografinės želatinos importui
               Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 29 straipsnio 1 dalies, Belgija, Čekijos Respublika, Liuksemburgas, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė, vadovaudamosi šio sprendimo nuostatomis, leidžia importuoti tik fotografijos pramonei skirtą želatiną, pagamintą iš medžiagų, kurių sudėtyje yra pagal minėtą reglamentą 1 kategorijos medžiagoms priskiriamo galvijų nugarkaulio (toliau – fotografinė želatina).“

               2.

               9 straipsnis pakeičiamas taip:
               „9 straipsnis
               Adresatai
               Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei, Čekijos Respublikai, Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei, Nyderlandų Karalystei ir Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.“

               3.

               I ir III priedai iš dalies keičiami pagal šio sprendimo priedą.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei, Čekijos Respublikai, Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei, Nyderlandų Karalystei ir Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

      Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 14 d.

            Komisijos vardu

         Androulla VASSILIOU

            Komisijos narė

      (1)  OL L 273, 2002 10 10, p. 1.

      (2)  OL L 151, 2004 4 30, p. 11.

      (3)  OL L 300, 2009 11 14, p. 1.

      PRIEDAS
      I ir III priedai iš dalies keičiami taip:

                  1.

                  I priedas pakeičiamas taip:

                     „I PRIEDAS

                        Trečiosios kilmės šalys ir kilmės įmonės, paskirties valstybės narės, pirmieji įvežimo į Europos Sąjungą pasienio kontrolės postai ir patvirtintos fotografijos gamyklos

                                 Trečioji kilmės šalis

                                 Kilmės įmonės

                                 Paskirties valstybė narė

                                 Pirmasis įvežimo į Europos Sąjungą pasienio kontrolės postas

                                 Patvirtintos fotografijos gamyklos

                                 Japonija

                                             Nitta Gelatin Inc.

                                             2-22 Futamata

                                             Yao-City, Osaka

                                             581 – 0024 Japonija

                                             Jellie Co. ltd.

                                             7-1, Wakabayashi 2-Chome,

                                             Wakabayashi-ku,

                                             Sendai-city, Miyagi,

                                             982 Japonija

                                             NIPPI Inc. Gelatin Division

                                             1 Yumizawa-Cho

                                             Fujinomiya City Shizuoka

                                             418 – 0073 Japonija

                                 Nyderlandai

                                 Roterdamas

                                             FUJIFILM Europe B.V.,

                                             Oudenstaart 1

                                             5047 TK Tilburg,

                                             Nyderlandai

                                             Nitta Gelatin Inc.

                                             2-22 Futamata

                                             Yao-City, Osaka

                                             581 – 0024, Japonija

                                 Jungtinė Karalystė

                                 Liverpulis Filikstou

                                             Kodak Ltd Headstone Drive, Harrow, MIDDX

                                             HA4 4TY,

                                             Jungtinė Karalystė

                                 Čekijos Respublika

                                 Hamburgas

                                             FOMA BOHEMIA spol. s r.o.

                                             Jana Krušinky 1604

                                             501 04 Hradec Králove,

                                             Čekijos Respublika

                                 Junginės Amerikos Valstijos

                                             Eastman Gelatine Corporation,

                                             227 Washington Street,

                                             Peabody, MA, 01960 JAV

                                             Gelita North America,

                                             2445 Port Neal Industrial Road Sergeant Bluff, Iowa, 51054 JAV

                                 Liuksemburgas

                                 Antverpenas
                                 Zaventemas
                                 Liuksemburgas

                                             DuPont Teijin

                                             Luxembourg SA

                                             PO Box 1681

                                             L-1016

                                             Liuksemburgas

                                 Jungtinė Karalystė

                                 Liverpulis
                                 Filikstou

                                             Kodak Ltd

                                             Headstone Drive,

                                             Harrow, MIDDX HA4 4TY,

                                             Jungtinė Karalystė

                                             Eastman Gelatine Corporation, 227 Washington Street,

                                             Peabody, MA, 01960 JAV

                                 Čekijos Respublika

                                 Hamburgas

                                             FOMA BOHEMIA spol. s r.o.

                                             Jana Krušinky 1604

                                             501 04 Hradec Králove,

                                             Čekijos Respublika“

                  2.

                  III priedas pakeičiamas taip:

                     „III PRIEDAS

                        FOTOGRAFIJOS PRAMONĖJE NAUDOTI SKIRTOS IŠ TREČIŲJŲ ŠALIŲ IMPORTUOJAMOS TECHNINĖS ŽELATINOS SVEIKATOS SERTIFIKATŲ PAVYZDŽIAI

                        Pastabos

                                 a)

                                 Fotografijos pramonėje naudoti skirtos importuojamos techninės želatinos veterinarijos sertifikatus išduoda eksportuojančioji šalis pagal III priede pateiktą pavyzdį. Juose pateikiami patvirtinimo liudijimai, kurių reikalaujama iš visų atitinkamų trečiųjų šalių, ir, jei reikia, papildomos garantijos, kurių reikalaujama iš eksportuojančios trečiosios šalies arba iš jos teritorijos dalies.

                                 b)

                                 Kiekvieno sertifikato originalą sudaro vienas lapas su tekstu iš abiejų pusių, arba, jei reikia daugiau teksto, visi reikalingi puslapiai sudaro bendrą nedalijamą visumą.

                                 c)

                                 Sertifikatas surašomas ne mažiau kaip viena oficialia ES valstybės narės, kurios ES pasienio kontrolės poste vykdomas patikrinimas, kalba ir paskirties ES valstybės narės kalba. Tačiau šios valstybės narės gali leisti vartoti ir kitas kalbas, jei reikia, kartu su oficialiu vertimu.

                                 d)

                                 Kai siuntos prekėms identifikuoti prie sertifikato pridedami papildomi lapai, jie taip pat laikomi sertifikato originalo dalimi, jei jį tvirtinantis oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas kiekviename puslapyje pasirašo ir uždeda antspaudą.

                                 e)

                                 Jei sertifikatą drauge su d punkte nurodytais papildomais priedais sudaro daugiau nei vienas puslapis, visi puslapiai sunumeruojami apačioje nurodant puslapio numerį ir bendrą puslapių skaičių, o puslapių viršuje nurodomas kompetentingos institucijos suteiktas sertifikato numeris.

                                 f)

                                 Sertifikato originalą privalo užpildyti ir pasirašyti oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas. Taip eksportuojančiosios šalies kompetentingos institucijos užtikrina, kad sertifikavimas vykdomas pagal Tarybos direktyvoje 96/93/EB išdėstytus principus.

                                 g)

                                 Parašo spalva turi skirtis nuo teksto spalvos. Ta pati taisyklė taikoma antspaudams, išskyrus sausus spaudus arba vandenženklius.

                                 h)

                                 Sertifikato originalas turi būti siunčiamas su siunta nuo ES pasienio kontrolės posto iki paskirties fotografijos gamyklos.


title: 2009 m. spalio 14 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 397/09/COL, kuriuo septyniasdešimt antrąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės valstybės pagalbos srities taisyklės, į kurias įtraukiamas naujas skyrius apie valstybės pagalbą laivų valdymo įmonėms

text:
1.12.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 318/51

         ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS
   Nr. 397/09/COL
   2009 m. spalio 14 d.
   kuriuo septyniasdešimt antrąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės valstybės pagalbos srities taisyklės, į kurias įtraukiamas naujas skyrius apie valstybės pagalbą laivų valdymo įmonėms
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),
   ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,
   ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,
   KADANGI pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį ELPA priežiūros institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,
   KADANGI pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame Susitarime arba Priežiūros institucijos ir Teismo susitarime arba jei Institucija mano, kad tai būtina,
   PRIMINDAMA procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, Institucijos priimtas 1994 m. sausio 19 d. (4),
   KADANGI 2009 m. birželio 10 d. Europos Bendrijų Komisija (toliau – EB Komisija) priėmė Komunikatą, kuriame išdėstomos valstybės pagalbos teikimo laivų valdymo įmonėms gairės (5),
   KADANGI šis komunikatas taip pat svarbus Europos ekonominei erdvei,
   KADANGI reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje,
   KADANGI pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti teisės aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,
   PASIKONSULTAVUSI su Europos Komisija,
   PASIKONSULTAVUSI su ELPA valstybėmis 2009 m. rugpjūčio 31 d. raštu (nuorodos Nr. 526393, 526395 ir 526367),
   PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos, įtraukiant naują skyrių dėl valstybės pagalbos laivų valdymo įmonėms. Naujasis skyrius pateikiamas šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

      Priimta Briuselyje 2009 m. spalio 14 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Per SANDERUD

            Pirmininkas

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            Kolegijos narys

      (1)  Toliau – Institucija.

      (2)  Toliau – EEE susitarimas.

      (3)  Toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas.

      (4)  EEE susitarimo 61 bei 62 straipsnių ir Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, kurias Institucija priėmė ir paskelbė 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – OL) L 231, 1994 9 3, p. 1 ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1. Toliau – Valstybės pagalbos gairės. Atnaujinta Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (5)  OL C 132, 2009 6 11, p. 6.

      PRIEDAS

         VALSTYBĖS PAGALBOS TEIKIMO LAIVŲ VALDYMO ĮMONĖMS GAIRĖS

      1.   Taikymo sritis

      Šiame skyriuje nagrinėjama, ar laivų įgulos valdymo ir techninės priežiūros paslaugas teikiančios įmonės turi teisę mokėti mažesnį įmonių pelno mokestį, arba ar šioms įmonėms gali būti taikomas skyriaus dėl valstybės pagalbos jūros transportui (1) (toliau – Jūrų transporto gairės) 3.1 skirsnyje nurodytas tonažo mokestis. Jame neaptariama valstybės pagalba komercinio laivų valdymo paslaugas teikiančioms įmonėms. Šis skyrius taikomas laivų įgulos valdymo ir techninės priežiūros paslaugas teikiančioms įmonėms nepriklausomai nuo to, ar įmonės šias paslaugas tam pačiam laivui teikia atskirai ar kartu.
      2.   Įvadas

      2.1.   Bendrosios aplinkybės

      Jūrų transporto gairėse numatoma galimybė laivų valdymo įmonėms taikyti tonažo mokestį arba kitas laivų įmonėms taikomas mokesčių lengvatas (3.1 skirsnis). Tačiau teisę į šias lengvatas turi tik tos įmonės, kurios tam pačiam laivui teikia tiek įgulos valdymo, tiek techninės priežiūros paslaugas (visas valdymo paslaugas), o teisė mokėti tonažo mokestį arba pasinaudoti kitomis mokesčių lengvatomis netaikoma, kai šios paslaugos teikiamos atskirai.
      Jūrų transporto gairėse nustatyta, kad praėjus trejiems metams nuo jų priėmimo ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) ištirs jūros transporto gairių poveikį laivų valdymui (2). Šiame skyriuje išdėstomi paskutinio vertinimo rezultatai ir pateikiamos išvados dėl laivų valdymo įmonių teisės į valstybės pagalbą.
      2.2.   Laivų valdymas

      Laivų valdymo įmonės yra subjektai, laivų savininkams teikiantys tokias įvairias paslaugas, kaip techninis laivų tikrinimas, įgulų samdymas ir mokymas, įgulų valdymas ir laivų eksploatavimas. Laivų valdymo paslaugos skirstomos į tris pagrindines kategorijas: įgulų valdymą, techninę priežiūrą ir komercinį valdymą.
      Įgulos valdymo paslaugos – tai sprendimas visų su įgula susijusių klausimų, tokių kaip atrinkti ir pasamdyti tinkamai kvalifikuotus jūrininkus, išduoti algalapius, užtikrinti tinkamą laivų įgulos sudėtį, tikrinti jūrininkų pažymėjimus, apdrausti jūrininkus nuo nelaimingų atsitikimų ir invalidumo, rūpintis kelionių organizavimo ir vizų klausimais, nagrinėti paraiškas dėl medicininių išlaidų kompensavimo, vertinti jūrininkų gebėjimus ir kai kuriais atvejais juos mokyti. Laivų įgulos valdymo veikla sudaro svarbiausią laivų valdymo sektoriaus dalį pasaulyje.
      Teikiant techninės priežiūros paslaugas užtikrinama, kad laivas būtų tinkamas plaukioti ir kad visiškai atitiktų techninius, saugos ir saugumo reikalavimus. Už laivo techninę priežiūrą atsakinga įmonė visų pirma priima sprendimus dėl laivo remonto ir priežiūros. Nors techninės priežiūros paslaugos sudaro svarbią laivų valdymo sektoriaus dalį, jų dalis yra daug mažesnė, palyginti su įgulos valdymo veiklai tenkančia dalimi.
      Vykdyti komercinio valdymo veiklą – tai reklamuoti ir parduoti gabenimo laivu paslaugas: frachtuoti laivus, priimti užsakymus kroviniams ir keleiviams gabenti, užtikrinti prekybą ir skirti atstovus. Komercinio valdymo paslaugos sudaro labai mažą laivų valdymo sektoriaus dalį. Institucija kol kas neturi išsamios informacijos apie komercinio valdymo veiklą. Todėl minėtas sektorius šiame skyriuje nėra nagrinėjamas.
      Pagal savo pobūdį laivų valdymas, kaip bet kuri kita jūrininkystės veikla, yra pasaulinio masto verslo veikla. Kadangi trečiųjų šalių laivų valdymo veikla nėra reglamentuojama jokiais tarptautiniais teisės aktais, šioje srityje galioja susitarimuose, sudarytuose taikant privatinę teisę, nustatytos normos (3).
      Didžioji dalis EEE laivų valdymo veiklos vykdoma Kipre. Tačiau laivų valdymo įmonių taip pat yra Jungtinėje Karalystėje, Vokietijoje, Danijoje, Belgijoje ir Olandijoje. Už EEE ribų daugiausia laivų valdymo įmonių yra Honkonge, Singapūre, Indijoje, Jungtiniuose Arabų Emyratuose ir JAV.
      2.3.   Laivų valdymo įmonėms keliamų tinkamumo sąlygų peržiūra

      Nuo 2004 m. kovo mėn., kai buvo priimtos Jūrų transporto gairės, į EEE įstojo kelios jūrų valstybės, tarp jų Kipras, kuriame įsikūrę daugiausia laivų valdymo įmonių pasaulyje.
      Kipro įstojimas į Europos Sąjungą ir parengiamasis darbas, kurį jis atliko siekdamas užtikrinti atitiktį Jūrų transporto gairėms, taip pat šios EEE valstybės valdžios institucijų užsakymu vieno konsorciumo atliktas tyrimas (4) padėjo geriau suprasti šią veiklą ir jos raidą. Visų pirma pavyko geriau išsiaiškinti, koks ryšys sieja techninės priežiūros bei įgulos valdymo veiklą ir laivybą, taip pat nustatyta, kad laivų įgulos ir (arba) laivų techninės priežiūros paslaugas teikiančios įmonės gali padėti siekti Jūrų transporto gairėse nustatytų tikslų.
      3.   Laivų valdymo įmonių atitikimo reikalavimams vertinimas

      Laivų valdymo veikla, skirtingai nei kitos su jūrininkyste susijusios paslaugos, yra pagrindinė jūrų vežėjų veikla, kuri paprastai vykdoma įmonės viduje. Laivų valdymas – dažniausiai laivo operatorių vykdoma veikla. Tačiau dabar kai kuriais atvejais ši veikla perduodama vykdyti trečiųjų šalių laivų valdymo įmonėms. Būtent šis ryšys tarp laivų valdymo ir laivybos lemia, kad trečiųjų šalių laivų valdymo įmonėse dirba tą pačią profesinę patirtį kaip ir laivų savininkai turintys darbuotojai ir, nors pasidaliję pagal specializacijas, jie dirba toje pačioje verslo aplinkoje. Vieninteliai laivų valdymo įmonių klientai yra laivų savininkai.
      Todėl Institucija mano, kad užsakomosios laivų valdymo paslaugos mokestis neturėtų būti didesnis už įmonėje teikiamos laivų valdymo paslaugos mokestį, jei laivų valdymo įmonės atitinka tuos pačius reikalavimus, kokie yra keliami laivų savininkams, ir jei pagalba laivų valdymo įmonėms padeda siekti Jūrų transporto gairėse nustatytų tikslų taip pat kaip ir laivų savininkams teikiama pagalba.
      Institucija visų pirma mano, kad būtent dėl laivų valdymo įmonių specializacijos ir pagrindinės veiklos pobūdžio jos gali iš esmės padėti siekti Jūrų transporto gairėse nustatytų tikslų, visų pirma turėti „veiksmingą, saugų ir aplinkai nežalingą jūrų transportą“ ir „sustiprinti EEE valstybių jūrų sektorių“ (5).
      4.   Teisės gauti valstybės pagalbą taikymo srities išplėtimas įtraukiant laivų valdymo įmones

      Remdamasi tuo, kas išdėstyta 3 skirsnyje, Institucija pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą suteiks Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnyje numatytą mokesčių lengvatą laivų valdymo įmonėms, kartu arba atskirai teikiančioms laivų įgulos valdymo ir laivų techninės priežiūros paslaugas, jei bus tenkinamos šio skyriaus 5 ir 6 skirsniuose išdėstytos sąlygos.
      5.   Atitikimo reikalavimams sąlygos, taikomos tiek laivų techninės priežiūros, tiek įgulos valdymo paslaugas teikiančioms įmonėms

      Kad laivų valdymo įmonėms būtų suteikta teisė gauti pagalbą, įmonės turėtų nurodyti jų aiškų ryšį su EEE ir jos ekonomika, kaip numatyta Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnyje. Be to, jos turėtų padėti siekti Jūrų transporto gairių 2.2 skirsnyje nustatytų tikslų. Laivų techninės priežiūros ir įgulos valdymo paslaugas teikiančios įmonės turi teisę gauti valstybės pagalbą, jei jų aptarnaujami laivai atitinka visus šio skyriaus 5.1–5.4 skirsniuose išdėstytus reikalavimus. Reikalavimus atitinkanti veikla turi būti vykdoma tik iš EEE teritorijos.
      5.1.   Įnašas į EEE ekonomiką ir užimtumą

      Ekonominį ryšį su EEE įrodo tai, kad laivų valdymo veikla vykdoma vienos arba kelių EEE valstybių teritorijoje ir kad veiklą sausumoje ar laivuose daugiausia vykdo EEE piliečiai.
      5.2.   Aptarnaujamų laivų ir EEE ekonominis ryšys

      Valstybės pagalba gali būti skirta laivų valdymo įmonėms, kurios aptarnauja laivus išimtinai iš EEE teritorijos nepriklausomai nuo to, ar valdymo veikla yra vykdoma įmonės viduje, ar ji iš dalies arba visiškai perduota vykdyti vienai arba kelioms laivų valdymo įmonėms.
      Tačiau kadangi laivų valdymo įmonės nevisiškai kontroliuoja savo klientus, laikoma, kad minėtasis reikalavimas yra įvykdytas, jei bent du trečdaliai šių įmonių aptarnaujamų laivų talpos yra valdomi iš EEE teritorijos. Tą procentinę dalį viršijanti talpa, kuri nėra valdoma išimtinai iš EEE teritorijos, neatitinka reikalavimų pagalbai gauti (6).
      5.3.   Atitikimas tarptautiniams ir Bendrijos standartams

      Laivų valdymo įmonės atitinka reikalavimus, jei visi jų aptarnaujami laivai ir įgulos atitinka tarptautinius standartus ir Bendrijos teisės aktuose nustatytus reikalavimus, visų pirma susijusius su jūrininkų saugumu, sauga, mokymu ir atestavimu, aplinkosauginiu veiksmingumu ir darbo sąlygomis laivuose.
      5.4.   Su Bendrijos vėliava plaukiojančių laivų talpos dalies reikalavimas (ryšys su vėliava)

      Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnio aštuntoje dalyje nustatytas su Bendrijos vėliava plaukiojančių laivų talpos dalies reikalavimas taikomas laivų valdymo įmonėms. Etalonine talpa turi būti laikoma laivų, plaukiojančių su EEE vėliava, talpos dalis šio skyriaus priėmimo dieną. Naujoms įmonėms etaloninė talpa apskaičiuojama praėjus vieneriems metams nuo jų veiklos pradžios.
      6.   Papildomi reikalavimai įgulos valdymo paslaugas teikiančioms įmonėms

      6.1.   Jūrininkų mokymas

      Įgulos valdymo paslaugas teikiančios įmonės turi teisę į valstybės pagalbą, jeigu visi jų aptarnaujamuose laivuose dirbantys jūrininkai yra lavinami, mokomi ir turi jų kompetenciją patvirtinantį pažymėjimą pagal Tarptautinės jūrų organizacijos konvenciją dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (1978 m.) su pakeitimais (JRAB konvencija), ir yra sėkmingai baigę asmens saugumo laive mokymą. Be to, įgulos valdymo paslaugas teikiančios įmonės atitinka reikalavimus, jei jos tenkina JRAB ir Bendrijos teisės aktuose nustatytus su įmonių pareigomis susijusius reikalavimus.
      6.2.   Socialinės sąlygos

      Norėdamos įgyti teisę į valstybės pagalbą, įgulos valdymo paslaugas teikiančios įmonės privalo užtikrinti, kad visuose jų aptarnaujamuose laivuose jūrininko darbdavys (laivo savininkas ar laivo valdymo įmonės) taiko visas Tarptautinės darbo organizacijos 2006 m. Darbo jūroje konvencijos (DJK) (7) nuostatas. Laivų valdymo įmonės visų pirma turi užtikrinti tinkamą DJK nuostatų dėl jūrininko darbo sutarties (8), laivo praradimo ar nuskendimo (9), sveikatos priežiūros (10), laivo savininko atsakomybės, įskaitant atlyginimų mokėjimą nelaimingo atsitikimo ar ligos atveju (11), ir repatriacijos (12) taikymą.
      Įgulos valdymo paslaugas teikiančios įmonės taip pat turi užtikrinti, kad būtų laikomasi visų DJK nustatytų su darbo ir poilsio valandomis susijusių tarptautinių standartų.
      Pagaliau, norėdamos gauti pagalbą, įgulos valdymo paslaugas teikiančios įmonės turi suteikti finansinę garantiją, kuria užtikrintų kompensaciją jūrininkui mirus arba jam ilgam tapus neįgaliu dėl profesinės traumos, ligos ar stichinės nelaimės.
      7.   Mokesčio apskaičiavimas

      Laivų valdymo įmonėms Institucija taip pat taikys Jūrų transporto gairėse numatytą principą, kuriuo vadovaudamasi ir siekdama išvengti iškraipymų, ji leis naudoti tik tas schemas, pagal kurias visose EEE valstybėse už tą pačią veiklą arba tą pačią talpą būtų renkami vienodi mokesčiai. Tai reiškia, kad nebus taikomos schemos, pagal kurias būtų visiškai atleidžiama nuo mokesčių, arba lygiavertės schemos (13).
      Akivaizdu, kad laivų valdymo įmonių mokesčiai negali būti apskaičiuojami remiantis ta pačia baze, kokia yra naudojama apskaičiuojant laivų savininkų mokesčius, kadangi tam tikrą laivą aptarnaujančių laivų valdymo įmonių apyvarta yra daug mažesnė už laivo savininko įmonės apyvartą. Remiantis 2.3 skirsnyje minėtu tyrimu ir anksčiau gautais pranešimais, laivų valdymo įmonėms už tą patį laivą arba talpą taikoma mokesčių bazė turėtų sudaryti apie 25 % (pagal talpą arba sąlyginį pelną) laivų savininkams taikomos mokesčių bazės. Todėl Institucija reikalauja, kad pagal laivų valdymo įmonėms taikomas tonažo mokesčio apskaičiavimo sistemas (14) šioms įmonėms taikoma mokesčio bazė būtų ne mažiau kaip 25 %.
      Jeigu laivų valdymo įmonės vykdo veiklą, už kurią pagal šį skyrių negali būti skiriama valstybės pagalba, jos turi tvarkyti atskirą šios veiklos apskaitą.
      Jei laivų valdymo įmonės dalį savo veiklos paveda vykdyti trečiosioms šalims pagal subrangos sutartį, pastarosios neturi teisės į valstybės pagalbą.
      8.   Taikymas ir peržiūra

      Institucija taikys šiame skyriuje pateiktas gaires nuo jų priėmimo datos.
      Valstybės pagalbos laivų valdymo įmonėms klausimas bus nagrinėjamas atliekant bendrąją Jūrų transporto gairių peržiūrą, kuri numatyta šių gairių 13 skirsnyje.

         (1)  Galima rasti ELPA priežiūros institucijos tinklavietėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

         (2)  Žr. jūrų transporto gairių 20 išnašą.

         (3)  Pavyzdžiu galėtų būti „BIMCO standartinis laivų valdymo susitarimas SHIPMAN 98“ (angl. BIMCO’s Standard Ship Management Agreement SHIPMAN 98), kuriuo dažnai grindžiami santykiai tarp laivų valdymo įmonių ir laivų savininkų.

         (4)  2008 m. gegužės 31 d.„Kipro ir Europos Sąjungos laivų valdymo tyrimas“ (angl. Study on Ship Management in Cyprus and in the European Union), kurį Kipro Vyriausybės užsakymu atliko Vienos ekonomikos ir verslo administravimo universiteto vadovaujamas konsorciumas.

         (5)  Jūrų transporto gairių 2.2 skirsnis.

         (6)  Tačiau, jei laivų valdymo įmonė nesilaiko 2/3 taisyklės, ji nepraranda teisės į valstybės pagalbą.

         (7)  Reikėtų prisiminti, kad Europos socialiniai partneriai priėmė susitarimą, į kurį perkėlė svarbias nuostatas, paimtas iš 2006 m. Darbo jūroje konvencijos, integruotos į Bendrijos teisę 2009 m. vasario 16 d. Tarybos direktyva 2009/13/EB, kuria įgyvendinamas Europos bendrijos laivų savininkų asociacijos (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) susitarimas dėl 2006 m. Darbo jūroje konvencijos ir iš dalies keičiama Direktyva 1999/63/EB (OL L 124, 2009 5 20, p. 30). Direktyva 2009/13/EB šiuo metu yra įtraukiama į EEE susitarimą.

         (8)  DJK 2 antraštinės dalies 2.1 taisyklė ir A2.1 standartas (Jūrininko darbo sutartis).

         (9)  Ten pat 2 antraštinės dalies 2.6 taisyklė ir A2.6 standartas (Kompensacija jūrininkams, kai laivas prarandamas ar nuskęsta).

         (10)  Ten pat 4 antraštinės dalies 4.1 taisyklė ir A4.1 standartas (Sveikatos priežiūra laive ir krante. Laivų savininkų atsakomybė), 4.3 taisyklė ir A4.3 standartas (Sveikatos apsauga ir saugumas, nelaimingų atsitikimų prevencija), 4.4 taisyklė (Galimybė naudotis krante esančiomis gerovės priemonėmis).

         (11)  Ten pat 4 antraštinės dalies 4.2 taisyklė ir A4.2 standartas (Laivų savininkų atsakomybė).

         (12)  Ten pat 2 antraštinės dalies 2.5 taisyklė ir A2.5 standartas (Repatriacija).

         (13)  Pasinaudodama proga, šiame gairių skyriuje Institucija pabrėžia, kad pats mokesčiui, kurį turi mokėti tiek laivų valdymo įmonės, tiek laivų savininkai, apskaičiuoti naudojamas mechanizmas nėra svarbus; visų pirma, nesvarbu, ar taikoma sąlyginiu pelnu grindžiama sistema.

         (14)  Reikalavimus valstybės pagalbai gauti atitinkantis laivo savininkas toliau privalo mokėti visą tonažo mokestį.


title: 2012/580/ES: 2012 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
17.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/213

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2012 m. gegužės 10 d.
   dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2012/580/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos jūrų saugumo agentūros 2010 finansinių metų galutines metines finansines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2010 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Agentūros atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 21 d. Tarybos rekomendaciją (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (3), ir ypač į jo 19 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (4), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7-0137/2012),

               1.

               patvirtina Europos jūrų saugumo agentūros vykdomajam direktoriui, kad Agentūros 2010 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos jūrų saugumo agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 366, 2011 12 15, p. 52.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.
   PRIEDAS

      EUROPOS PARLAMENTO PASTARŲJŲ METŲ REKOMENDACIJOS

               Europos jūrų saugumo agentūra

               2006 m.

               2007 m.

               2008 m.

               2009 m.

               Veikla

               Nepateikta

               Neteisingas biudžeto pateikimas.

                           —

                           Agentūra neparengė daugiametės darbo programos ir jos metinė darbo programa nebuvo susijusi su jos įsipareigojimų biudžetu.

                           —

                           Ragina Agentūrą nustatyti SMART tikslus ir RACER rodiklius, taip pat parengti Gantto diagramą skatinant į rezultatus orientuotą požiūrį.

                           —

                           Ragina Agentūrą atlikti diachronišką veiklos, vykdytos šiais ir ankstesniais metais, analizę.

                           —

                           Ragina Agentūrą apsvarstyti galimybę planuojant visą savo veiklą naudoti Gantto diagramą.

                           —

                           Ragina Agentūrą pateikti operacijų, atliktų metais, kurių biudžeto įvykdymas tvirtinamas, palyginimą su ankstesnių finansinių metų operacijomis.

               Biudžeto ir finansų valdymas

               Biudžeto ir personalo plano sudarymo procedūra atlikta nepakankamai kruopščiai: netinkamas darbuotojų įdarbinimo planas ir neteisingas biudžeto pateikimas.

                           —

                           Nebuvo griežtai laikomasi biudžeto tikslumo principo.

                           —

                           Kai kuriose sutartyse numatytas 100 % dydžio išankstinis finansavimas: ši praktika prieštarauja gero finansų valdymo principui.

                           —

                           Neteisingas biudžeto pateikimas: diferencijuotųjų asignavimų dalyje į biudžetą nėra įtrauktas ateinančių finansinių metų mokėjimų siekiant įgyvendinti biudžetinius įsipareigojimus, prisiimtus ankstesniais finansiniais metais, tvarkaraštis.

                           —

                           Teisiniai įsipareigojimai buvo prisiimti prieš prisiimant atitinkamus biudžetinius įsipareigojimus.

                           —

                           Biudžeto sudarymo procedūra atlikta nepakankamai kruopščiai, didelis biudžetinių perkėlimų skaičius (32 - 2007 m.).

                           —

                           Trūkumai planuojant ir kontroliuojant mokėjimų asignavimus veiklai (7 500 000 EUR buvo atšaukta).

                           —

                           Ragina Agentūrą aktyviau vykdyti savo mokymų ir ryšių veiklą siekiant užkirsti kelią situacijoms, kai teisiniai įsipareigojimai prisiimami prieš prisiimant atitinkamus biudžetinius įsipareigojimus.

                           —

                           Ragina Komisiją išnagrinėti galimybes, kaip būtų galima užtikrinti, jog grynieji pinigai būtų valdomi visiškai atsižvelgiant į poreikius.

                           —

                           Audito Rūmai atkreipė dėmesį į didelį biudžetinių perkėlimų skaičių 2009 m., ragina Agentūrą pagerinti savo planavimą ir stebėseną siekiant sumažinti biudžetinių perkėlimų skaičių.

                           —

                           Ragina Agentūrą tinkamai taikyti viešųjų pirkimų procedūras.

               Žmogiškieji ištekliai

               Nepateikta

               Skaidrumo problemos vykdant įdarbinimo procedūras: tikrintų įdarbinimo procedūrų atveju prieš prasidedant vertinimo procedūrai nebuvo apsispręsta dėl atrankos kriterijų ir mažiausių privalomų balų, kuriuos reikia surinkti norint pereiti į kitą atrankos procedūros etapą.

                           —

                           Ragina patobulinti žmogiškųjų išteklių strategiją→ skaidrumo problemos (žr. vidaus auditą).

               Atkreipia dėmesį į trūkumus vykdant darbuotojų atrankos procedūrą, ragina Agentūrą pašalinti esamus trūkumus.

               Vidaus auditas

               Nepateikta

               Nepateikta

                           —

                           Ragina Agentūrą imtis veiksmų, kad būtų įgyvendintos 7 iš 32 Vidaus audito tarnybos pateiktų rekomendacijų, t. y. priimtos Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisyklės dėl laikinųjų darbuotojų įdarbinimo pagal Tarnybos nuostatus; vykdoma atrankos procedūros kontrolė siekiant užtikrinti skaidrumą ir vienodą požiūrį į kandidatus; parengta karjeros planavimo strategija.

                           —

                           Ragina Agentūrą nedelsiant įgyvendinti labai svarbias Vidaus audito tarnybos rekomendacijas; visų pirma pabrėžia, kad reikia:

                                       —

                                       vykdyti strateginį planavimą ir su Agentūra susijusių suinteresuotųjų šalių stebėseną bei apžvelgti su naftos tarša susijusią likutinę riziką,

                                       —

                                       laikytis administracinių procedūrų,

                                       —

                                       analizuoti įrangos valdymo galimybes ir įvertinti jų finansinį ir operacinį poveikį,

                                       —

                                       dokumentuoti sprendimus dėl laivų naudojimo,

                           —

                           pažymi, kad Vidaus audito tarnybos rekomendacijos, kurias dar reikia įgyvendinti, apima:

                                       —

                                       vidaus rizikos vertinimą,

                                       —

                                       esamų vidaus procedūrų aprašą,

                                       —

                                       likusių procedūrų plėtojimo ir taikymo gaires,

                                       —

                                       išimties procedūrų registraciją,

                                       —

                                       vidaus kontrolės sistemų peržiūrą.

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/214

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2012 m. gegužės 10 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos jūrų saugumo agentūros 2010 finansinių metų galutines metines finansines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2010 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Agentūros atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 21 d. Tarybos rekomendaciją (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (3), ir ypač į jo 19 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (4), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7-0137/2012),

               A.

               kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog Europos jūrų saugumo agentūros (toliau – Agentūra) 2010 finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir pagal jas vykdytos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos;

               B.

               kadangi Parlamentas 2011 m. gegužės 10 d. patvirtino Agentūros vykdomajam direktoriui, kad Agentūros 2009 finansinių metų biudžetas įvykdytas (5), ir prie sprendimo dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo pridėtoje rezoliucijoje Parlamentas, be kita ko:

                           —

                           ragino Agentūrą apsvarstyti galimybę planuojant visą savo veiklą naudoti Gantto diagramą tam, kad būtų galima glaustai nurodyti laiką, kurį kiekvienas darbuotojas skiria konkrečiam projektui, ir skatinti naudoti į rezultatus orientuotą metodą; taigi ragina Agentūrą informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie veiksmus, kurių ėmėsi Agentūra šiuo klausimu,

                           —

                           paragino Agentūrą tinkamai taikyti viešųjų pirkimų procedūras, tačiau teigiamai įvertino tai, kad į savo 2009 m. metinės veiklos ataskaitą (MVA), siekdama informuoti biudžeto valdymo instituciją, Agentūra įtraukė specialų priedą dėl derybų procedūrų;

               C.

               kadangi Agentūrai 2010 m. finansiniais metais buvo skirtas 54 400 000 EUR biudžetas, kuris palyginti su 2009 m. biudžetu, siekusiu 53 300 000 EUR, buvo 6,1 % didesnis; kadangi Sąjungos įnašas į Agentūros biudžetą 2010 m. buvo 31 949 360 EUR, palyginti su 24 435 000 EUR 2009 m. (6), t. y. 30,75 % didesnis;

      Biudžeto ir finansų valdymas

               1.

               remdamasis Agentūros informacija pripažįsta, kad ji gavo 54 400 000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 50 600 000 EUR mokėjimų asignavimų; atkreipia dėmesį į tai, kad lyginant su 2009 m. įsipareigojimų asignavimų gauta 11,21 % daugiau, tačiau mokėjimų asignavimų - 5,33 % mažiau;

               2.

               remdamasis Agentūros biudžeto ir finansų valdymo ataskaita pažymi, kad 2010 m. Agentūros biudžeto įvykdymo lygis įsipareigojimų asignavimų panaudojimo srityje buvo 98 %, o mokėjimų asignavimų panaudojimo srityje – 89 %; taip pat pažymi, kad palyginti su 2009 m. Agentūros biudžeto įvykdymo lygis padidėjo ir įsipareigojimų asignavimų panaudojimo srityje (+ 4 %), ir mokėjimų asignavimų panaudojimo srityje (+ 8 %); ragina Agentūrą imtis reikalingų veiksmų siekiant toliau gerinti savo biudžeto vykdymą ir nuolat informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją šiuo klausimu;

      Perkėlimai

               3.

               remdamasis Agentūros biudžeto ir finansų valdymo ataskaita pažymi, kad iš 2010 m. į 2011 m. perkeltų asignavimų metų pabaigoje neapmokėtiems įsipareigojimams padengti suma buvo 1 214 272,92 EUR; remdamasis Agentūros pateikta ataskaita daro išvadą, kad perkėlimų dydis 43 % mažesnis nei 2009 m.; vis dėlto ragina Agentūrą imtis reikalingų veiksmų, kad būtų sumažinta perkėlimų ir būtų laikomasi metinio periodiškumo principo;

               4.

               apgailestauja, kad Audito Rūmai savo ataskaitoje dėl Agentūros 2010 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų nepaminėjo Agentūros perkeltų ir atšauktų asignavimų;

      „A posteriori“ įsipareigojimai

               5.

               pripažįsta, kad Agentūra Parlamentui paprašius į savo 2010 m. MVA įtraukė konkrečią informaciją apie a posteriori įsipareigojimus (t. y. teisinius įsipareigojimus, prisiimtus prieš prisiimant atitinkamus biudžetinius įsipareigojimus); atkreipia dėmesį į Agentūros pastangas sumažinti a posteriori įsipareigojimų (nuo daugiau kaip dvidešimties 2007 m. iki penkių 2010 m.); vis dėlto yra susirūpinęs tuo, kad tokie įsipareigojimai prisiimami pažeidžiant finansinio pagrindų reglamento 62 straipsnio 1 dalį ir kad Agentūra tęsia šią netinkamą praktiką nuo 2006 m.;

      Viešųjų pirkimų procedūra

               6.

               remdamasis Agentūros MVA pripažįsta, kad 2010 m. Teisės ir finansų skyrius vykdė iš viso 54 viešųjų pirkimų procedūras;

               7.

               ragina Agentūrą tinkamai taikyti viešųjų pirkimų procedūras ir užtikrinti, kad jos metinėje darbo programoje būtų pateikiami tinkami suplanuotų viešųjų pirkimų duomenys; ypač mano, jog labai svarbu, kad metinėje darbo programoje nebūtų atvirai atskleidžiama informacija, nurodyta Finansiniame reglamente ir jo įgyvendinimo taisyklėse; primena Agentūrai, kad, jei finansinis sprendimas dėl suplanuotos viešųjų pirkimų veiklos nėra tinkamai pagrįstas pagrindiniais duomenimis, gali kilti klausimas dėl Agentūros sprendimo teisėtumo; remdamasis Agentūros ataskaita pažymi, kad nuo 2011 m. į galutinę darbo programą įtrauktas specialus priedas nurodant metų viešiesiems pirkimams skirtą bendrą biudžeto paketą, orientacinį sutarčių skaičių ir orientacinius tvarkaraščius, suskirstytus į grupes pagal veiklą;

               8.

               ragina Agentūrą užtikrinti, kad administracinei valdybai būtų tiksliai ir laiku pranešama apie derybų procedūras; faktiškai pripažįsta, kad apie Agentūros derybų procedūras, kurios turi būti taikomos pagal griežtai apibrėžtas sąlygas, nebūtinai pranešama administracinei valdybai;

      Žmogiškieji ištekliai

               9.

               yra susirūpinęs tuo, kad, kaip pranešta, Agentūros apskaitos pareigūno nepriklausomumui 2010 m. buvo kilusi grėsmė; pažymi, kad:

                           —

                           jis metų pradžioje tebebuvo laikinai paskirtas,

                           —

                           jo pareigos nebuvo oficialiai apibrėžtos ir

                           —

                           jo pareigų vykdymo įvertinimą atliko Agentūros vykdomasis direktorius administracinei valdybai nedalyvaujant;

               10.

               teigiamai vertina 2010 m. birželio 14 d. administracinės valdybos sprendimą oficialiai įforminti Agentūros apskaitos pareigūno paskyrimą; atkreipia dėmesį į 2011 m. lapkričio 10 d. administracinės valdybos sprendimą, kuriuo iš dalies keičiama bendra Tarnybos nuostatų 43 straipsnio įgyvendinimo nuostata, kurioje paaiškinamas administracinės valdybos vaidmuo apskaitos pareigūno atžvilgiu;

               11.

               vis dėlto pabrėžia, kad tebelieka trūkumų dėl Agentūros apskaitos pareigūno, ypač susijusių su jo pareigų apibrėžimu ir jo pareigų vykdymo įvertinimu; pažymi, kad Agentūra ėmėsi veiksmų padėčiai, apie kurią pranešta anksčiau, ištaisyti;

      Veikla

               12.

               teigiamai vertina tai, kad 2010 m. kovo mėn. Agentūra priėmė savo penkerių metų daugiametę darbo programą; taip pat pažymi, kad 2010 m. Agentūros metinėje ataskaitoje pateikiamos ataskaitos dėl kiekvienos veiklos sąnaudų, rezultatų ir, kad galima būtų palyginti, kiekviename įraše nurodomos planuotos sąnaudos ir rezultatai, kaip nurodyta 2010 m. Agentūros darbo programoje;

               13.

               apgailestauja, kad savo 2010 m. metinėje ataskaitoje Audito Rūmai nenurodė jokių Agentūros biudžetinių perkėlimų; mano, jog didelis biudžetinių perkėlimų skaičius Agentūroje ankstesniais metais kėlė susirūpinimą Parlamentui (49 biudžetiniai perkėlimai 2009 m., 52 – 2008 m. ir 32 – 2007 m.); todėl prašo Audito Rūmus nedelsiant informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie biudžetinių perkėlimų 2010 m. padėtį;

               14.

               pakartoja savo raginimą Agentūrai apsvarstyti galimybę planuojant visą savo veiklą naudoti Gantto diagramą tam, kad būtų galima glaustai nurodyti laiką, kurį kiekvienas darbuotojas skiria konkrečiam projektui, ir skatinti naudoti į rezultatus orientuotą metodą; taigi ragina Agentūrą informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie veiksmus, kurių ėmėsi Agentūra;

               15.

               atkreipia dėmesį į naujas užduotis, kurios Agentūrai pavedamos pagal pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas jos steigimo Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002; ragina Komisiją didinti išteklius, skiriamus Agentūrai, ir ragina Agentūrą patikimai ir veiksmingai valdyti šiuos išteklius siekiant tinkamai vykdyti naujas užduotis, suteiktas jai remiantis minėtuoju reglamentu;

      Vidaus auditas

               16.

               pripažįsta, kad Agentūra dar tebeturi įgyvendinti 15 „labai svarbių“ Vidaus audito tarnybos rekomendacijų; yra susirūpinęs tuo, kad 8 rekomendacijų įgyvendinimas vėlavo 6–12 mėnesių, o viena rekomendacija atmesta; pažymi, kad 11 pirmų „labai svarbių“ rekomendacijų susijusios su teisinių ir finansinių sprendimų priėmimo procesu, žmogiškųjų išteklių valdymu ir vidaus kontrolės standartais; taip pat pažymi, kad atmesta rekomendacija susijusi su atsakomybe už apskaitos pareigūno pareigų vykdymo įvertinimą; taigi ragina Agentūrą paaiškinti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai šio atmetimo priežastis ir imtis veiksmų dėl vėluojamų įgyvendinti rekomendacijų;

               17.

               atkreipia dėmesį į Agentūros iniciatyvą vidaus audito funkciją (Vidaus audito skyrius) dalytis su Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra;

               18.

               ypač pripažįsta, jog Vidaus audito skyrius teikė vidaus konsultacijas vidaus kontrolės klausimais, pvz.:

                           —

                           jūrininkystės programų veiklos tęstinumo plano rengimo klausimu,

                           —

                           paramos veiklos tęstinumo plano rengimo klausimu,

                           —

                           išimčių registracijos procedūros klausimu;

                     atkreipia dėmesį į Agentūros pareiškimą, kad priimti jūrininkystės programų veiklos tęstinumo planas, paramos veiklos tęstinumo planas ir išimčių registracijos procedūra;

               19.

               atkreipia dėmesį į savo ankstesnėse biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaitose pateiktas rekomendacijas, kurios nurodytos šios rezoliucijos priede;

               20.

               atkreipia Agentūros dėmesį į 2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją „2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimas. ES agentūrų veikla, finansų valdymas ir kontrolė“ (7) ir ragina jo laikytis;

               21.

               pažymi, kad kitos su sprendimu dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo susijusios pastabos, kurios yra horizontaliojo pobūdžio, pateikiamos 2012 m. gegužės 10 d. (8) rezoliucijoje dėl agentūrų veiklos, finansų valdymo ir kontrolės.

      (1)  OL C 366, 2011 12 15, p. 52.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (5)  OL L 250, 2011 9 27, p. 181.

      (6)  OL L 64, 2010 3 12, p. 615.

      (7)  OL L 250, 2011 9 27, p. 269.

      (8)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0164 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 388).