title: 2000 m. vasario 14 d. Europos Parlamento ir tarybos Sprendimas 508/2000/EB nustatantis programą Kultūra 2000

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000D0508

Oficialusis leidinys L 063 , 10/03/2000 p. 0001 - 0009

		Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 508/2000/EB2000 m. vasario 14 d.nustatantis programą "Kultūra 2000"EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 151 straipsnio 5 dalies pirmą įtrauką,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [2],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir atsižvelgdami į 1999 m. gruodžio 9 d. Taikinimo komiteto patvirtintą bendrą tekstą [3],kadangi:(1) Kultūra turi svarbią esminę vertę visiems Europos žmonėms, ji yra būtinas Europos integracijos elementas ir prisideda prie Europos visuomenės modelio įtvirtinimo ir gyvybingumo bei Bendrijos įtakos tarptautinėje arenoje.(2) Kultūra yra ir ekonomikos veiksnys, ir socialinės integracijos bei pilietiškumo veiksnys; dėl to ji turi vaidinti svarbų vaidmenį reaguojant į Bendrijai iškylančius naujus iššūkius, tokius kaip globalizacija, informacinė visuomenė, socialinė sanglauda ir darbo vietų kūrimas.(3) Kad būtų tenkinamos kultūrinio pobūdžio reikmės Europos Sąjungoje, Bendrija turi atsižvelgti į kultūros aspektus veikdama ne tik pagal Sutarties 151 straipsnio nuostatas, ypač siekiant gerbti ir skatinti jos kultūrų įvairovę; šiame kontekste Komisija turėtų skatinti, kad būtų platinama informacija apie organizuotai kultūrinei veiklai palankias galimybes naudotis struktūriniais fondais pagal 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų [4] ir tuo tikslu imtis tyrinėjimų.(4) Atsižvelgiant į didėjančią kultūros svarbą Europos visuomenei ir XXI a. pradžioje iškylančias problemas, svarbu didinti Bendrijos priemonių veiksmingumą ir darną kultūros srityje, siūlant bendrą orientavimo ir programų rengimo dokumentą 2000-2004 m., turint galvoje būtinumą atitinkamoms Bendrijos politikos sritims labiau atsižvelgti į kultūrą; šiuo atžvilgiu 1997 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas dėl Europos kultūrinės veiklos ateities [5] ragina Komisiją teikti pasiūlymus dėl bendro programų rengimo ir finansavimo dokumento, skirto Sutarties 151 straipsniui įgyvendinti.(5) Jei piliečiai visiškai remia Europos integraciją ir joje dalyvauja, labiau turėtų būti iškeliamos jų bendros kultūros vertybės ir šaknys kaip pagrindinis jų identiteto ir jų priklausymo visuomenei, grindžiamai laisve, demokratija, pakantumu ir solidarumu, elementas; turėtų būti pasiekta didesnės Bendrijos ekonominių ir kultūrinių aspektų darnos, kad šie aspektai vienas kitą papildytų ir palaikytų.(6) Sutartis patvirtina Europos Sąjungos atsakomybę už vis glaudesnės Europos tautų sąjungos kūrimą ir paramą valstybių narių kultūros klestėjimui, kartu puoselėjant pagarbą jų nacionalinei bei regioninei įvairovei ir tuo pat metu išryškinant bendrą kultūros paveldą; ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas išsaugoti mažųjų Europos kultūrų ir ne taip plačiai vartojamų kalbų padėtį.(7) Dėl to Bendrija jaučia pareigą imtis veiklos, kuria siekiama kurti Europos tautoms bendrą kultūros erdvę, atvirą, įvairią, grindžiamą subsidiarumo principu, visų kultūros sektoriuje dalyvaujančiųjų bendradarbiavimu, kultūrinei veiklai palankios teisinės sistemos rėmimu ir pagarbą kultūrų įvairovei užtikrinimu, bei integruoti kultūros aspektą į Bendrijos politikos sritis, kaip nustatyta Sutarties 151 straipsnio 4 dalyje.(8) Siekiant atgaivinti Europos tautoms bendrą kultūros erdvę, svarbu skatinti kūrybinės veiklos rūšis, remti Europos dimensiją turintį kultūros paveldą, ugdyti Europos tautų kultūros ir istorijos savitarpišką pažinimą ir padėti kultūriniams mainams, kuriais siekiama gerinti pažinimo sklaidą bei skatinti bendradarbiavimą ir kūrybinę veiklą.(9) Šiame kontekste reikia remti didesnį bendradarbiavimą tų, kurie dalyvauja kultūrinėje veikloje, skatinant juos sudaryti bendradarbiavimo susitarimus bendriems projektams įgyvendinti, remti tikslingesnes daugelio dėmesį Europoje patraukiančias priemones, skirti paramą konkrečioms ir naujoviškoms priemonėms bei skatinti mainus ir dialogą parinktomis Europos susidomėjimą keliančiomis temomis.(10) Kultūros programos "Kaleidoskopas", "Ariadnė" ir "Rafaelis", išdėstytos atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 719/96/EB [6], Sprendime 2085/97/EB [7] ir Sprendime 2228/97/EB [8], buvo pirmasis pozityvus etapas įgyvendinant Bendrijos veiksmus kultūros srityje; tačiau Bendrijos pastangos kultūros srityje turėtų būti paprastinamos ir stiprinamos remiantis pirmiau minėtų programų įvertinimu ir laimėjimais.(11) Pagal Komisijos komunikatą "Darbotvarkė 2000", priemonių Bendrijos lygmenyje veiksmingumas turėtų būti didinamas visų pirma sutelkiant turimus išteklius vidaus politikos srityse, įskaitant kultūrinę veiklą.(12) Didelė patirtis buvo įgyta visų pirma įvertinus pirmąsias kultūros programas, plataus masto visų suinteresuotų šalių konsultavimąsi ir 1998 m. sausio 29-30 d. surengto Europos Sąjungos kultūros forumo rezultatus.(13) Bendrijos kultūrinėje veikloje turėtų būti atsižvelgiama į kiekvienos kultūros srities specifinį pobūdį ir specifines reikmes.(14) 1993 m. birželio 21-23 d. Kopenhagoje posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadose raginama Bendrijos programas atverti Vidurio ir Rytų Europos šalims, pasirašiusioms su Bendrija Asociacijos sutartis, kai kurioms trečiosioms šalims, su kuriomis sudarytose bendradarbiavimo sutartyse yra kultūrai skirtas straipsnis.(15) Dėl to šis sprendimas kultūriniam bendradarbiavimui laikotarpiu nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. nustato bendrą finansavimo ir programų rengimo dokumentą, pavadintą programa "Kultūra 2000".(16) Šis sprendimas visai programos trukmei nustato bendrąsias finansines nuostatas, tampančias pagrindiniu orientyru, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros gerinimo [9] 33 punkte.(17) Priemonės, reikalingos šiam sprendimui įgyvendinti, turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [10].(18) Pagal Sutarties 5 straipsniu nustatytus subsidiarumo ir proporcingumo principus, kadangi šios veiklos tikslų valstybės narės negali pakankamai pasiekti, o dėl siūlomos veiklos masto ar poveikio juos geriau gali pasiekti Bendrija; šis sprendimas apsiriboja minimumu, kurio reikia tiems tikslams pasiekti ir nesiekia daugiau negu tam tikslui būtina.(19) Programa "Kultūra 2000" nuo 2000 m. turėtų būti vienintelė programa kultūros srityje; dėl to Sprendimas 2228/97/EB turėtų būti panaikintas,NUSPRENDĖ:1 straipsnisTrukmė ir tikslaiLaikotarpiui nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. nustatomas kultūriniam bendradarbiavimui skirtas bendras finansavimo ir programų rengimo dokumentas, toliau vadinamas programa "Kultūra 2000".Programa "Kultūra 2000" padedama skatinti Europos tautoms bendros kultūros erdvės plėtrą. Šiame kontekste ji remia kūrybingų menininkų, kultūros veiklos vykdytojų, privačių ir viešųjų rėmėjų bendradarbiavimą, kultūros tinklų ir kitų partnerių, taip pat valstybių narių ir kitų dalyvaujančių valstybių kultūros institucijų veiklą siekiant šių tikslų:a) skatinti Europos tautų kultūrų dialogą ir savitarpišką kultūros ir istorijos pažinimą;b) skatinti kūrybingumą ir tarptautinę kultūros sklaidą, menininkų, kūrėjų bei kitų kultūros veiklos vykdytojų ir profesionalų bei jų darbų judėjimą, ypač daug dėmesio skiriant jauniems ir socialiai pažeidžiamiems žmonėms bei kultūrų įvairovei;c) išryškinti kultūrų įvairovę ir plėtoti naujas kultūros raiškos formas;d) dalytis bendru europinės reikšmės kultūros paveldu ir išryškinti jį Europos lygmeniu; platinti pažangią patirtį ir skatinti teigiamą praktiką, susijusią su jo apsauga ir saugojimu;e) atkreipti dėmesį į kultūros vaidmenį socialinėje ir ekonominėje plėtroje;f) puoselėti Europos ir ne Europos kultūrų dialogą ir savitarpio mainus;g) aiškiai pripažinti kultūrą kaip ekonomikos veiksnį bei socialinės integracijos ir pilietiškumo veiksnį;h) gerinti kultūros prieinamumą ir dalyvavimą joje kuo daugiau piliečių Europos Sąjungoje.Programa "Kultūra 2000" remia veiksmingus ryšius su kitų kultūrai reikšmingų Bendrijos politikos krypčių priemonėmis.2 straipsnisKultūros akcijų ir renginių tipai1 straipsnyje išvardytų tikslų siekiama šiomis priemonėmis:a) konkretūs inovaciniai ir (arba) eksperimentiniai veiksmai;b) integruoti veiksmai pagal struktūrines, daugiametes kultūrinio bendradarbiavimo sutartis;c) specialūs Europos ir (arba) tarptautiniai kultūros renginiai.Veiksmai ir jų įgyvendinimo priemonės yra apibūdintos I priede. Jie yra arba vertikalūs (apimantys vieną kultūros sritį), arba horizontalūs (siejami su keliomis kultūros sritimis).3 straipsnisBiudžetasFinansavimas programai "Kultūra 2000" įgyvendinti 1 straipsnyje nurodytu laikotarpiu yra 167 mln. eurų.Metinius asignavimus skiria biudžeto valdymo institucija neperžengdama finansinės perspektyvos ribų.4 straipsnisĮgyvendinimas1. Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, susijusios su toliau išvardytais dalykais, priimamos laikantis 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos valdymo procedūros:a) visų I priede apibūdintų priemonių prioritetai ir bendros gairės bei pagal juos sudaromos metinės programos;b) bendra visų veiksmų pusiausvyra;c) įvairių I priedo 1.1, 1.2 ir 1.3 veiksmuose apibūdinto projekto tipų atrankos taisyklės ir kriterijai;d) Bendrijos teikiamos finansinės paramos dydžiai, trukmė, paskirstymas ir jos gavėjai;e) išsami šios programos stebėjimo ir įvertinimo tvarka, taip pat 8 straipsnyje nustatyto įvertinimo ataskaitos išvados ir kiekviena priemonė, kuria siekiama iš dalies keisti programą "Kultūra 2000" remiantis įvertinimo ataskaita.2. Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, susijusios su kitais dalykais, priimamos laikantis 5 straipsnio 3 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.5 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda komitetas.2. Tais atvejais, kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodyto laikotarpio trukmė yra du mėnesiai.3. Tais atvejais, kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.4. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.6 straipsnisDarnumas ir papildomumasĮgyvendindama programą "Kultūra 2000", Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina jos ir atitinkamų Bendrijos politikos sričių ir akcijų, turinčių poveikio kultūros srityje, bendrą darnumą ir papildomumą. Tai galėtų reikšti ir galimybę įtraukti vienas kitą papildančius projektus, finansuojamus per kitas Bendrijos programas.7 straipsnisTrečiosios šalys ir tarptautinės organizacijosProgramoje "Kultūra 2000" gali dalyvauti Europos ekonominės erdvės šalys, taip pat Kipras bei asocijuotos Vidurio ir Rytų Europos šalys asociacijos sutartyse arba prie asociacijos sutarčių pridėtuose papildomuose protokoluose dėl dalyvavimo Bendrijos programose, kurie jau yra arba bus sudaryti su tomis šalimis, nustatytomis sąlygomis.Programa "Kultūra 2000" taip pat leidžia bendradarbiauti su kitomis trečiosiomis šalimis, sudariusiomis asociacijos ar bendradarbiavimo sutartis, kuriose yra su kultūra susijusių straipsnių, naudojant su tomis šalimis susitarta tvarka gaunamas papildomas lėšas.Programa "Kultūra 2000" leidžia imtis bendrų veiksmų su kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis kultūros srityje, pavyzdžiui, Unesco ar Europos Taryba, remiantis bendrais indėliais ir pagal skirtingas taisykles, kurios yra būdingos kiekvienai institucijai ar organizacijai įgyvendinant 2 straipsnyje išvardytus kultūros veiksmus ir renginius.8 straipsnisĮvertinimas ir monitoringasNe vėliau kaip iki 2002 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia išsamią programos "Kultūra 2000" rezultatų vertinimo ataskaitą, atsižvelgdama į jos tikslus ir prireikus pridėdama pasiūlymą dėl šio sprendimo dalinio keitimo.Baigus programą "Kultūra 2000", Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia jos įgyvendinimo ataskaitą. Be to, Komisija kasmet Europos Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui pateikia trumpą programos "Kultūra 2000" įgyvendinimo padėties stebėjimo ataskaitą.Šiose ataskaitose ypatingai kreipiamas dėmesys į pridėtinės vertės, ypač kultūrinio pobūdžio, sukūrimą ir Bendrijos finansinės paramos socialinius ir ekonominius padarinius.9 straipsnisPanaikinimasSprendimas 2228/97/EB nuo 2000 m. sausio 1 d. panaikinamas.10 straipsnisĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.Jis taikomas nuo 2000 m. sausio 1 d.Priimta Briuselyje, 2000 m. vasario 14 d.Europos Parlamento varduPirmininkėN. FontaineTarybos varduPirmininkasJ. Gana[1] OL C 211, 1998 7 7, p. 18.[2] OL C 51, 1999 2 22, p. 68.[3] 1998 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 359, 1998 11 23, p. 28), 1999 m. birželio 28 d. Tarybos bendra pozicija ir 1999 m. spalio 28 d. Europos Parlamento sprendimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2000 m. sausio 24 d. Tarybos sprendimas ir 2000 m. vasario 3 d. Europos Parlamento sprendimas.[4] OL L 161, 1999 6 26, p. 1.[5] OL C 305, 1997 10 7, p. 1.[6] OL L 99, 1996 4 20, p. 20.[7] OL L 291, 1997 10 24, p. 26.[8] OL L 305, 1997 11 8, p. 31.[9] OL C 172, 1999 6 18, p. 1.[10] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.--------------------------------------------------I PRIEDASPROGRAMOS "KULTŪRA 2000" VEIKLOS RŪŠYS IR ĮGYVENDINIMO PRIEMONĖSI. Veiksmų ir renginių apibūdinimasI.1. Konkretūs inovaciniai ir (arba) eksperimentiniai veiksmaiKiekvienais metais Bendrija remia partnerystės pagrindais ar tinklų sistema vykdomus renginius ir projektus. Šiuose projektuose turi dalyvauti veiklos vykdytojai bent iš trijų programoje "Kultūra 2000" dalyvaujančių valstybių, remiantis prioritetais, apibrėžtais po konsultavimosi su 5 straipsnyje nurodytu komitetu, neatmetant siūlymo asocijuotoms šalims dalyvauti programoje 7 straipsnyje numatyta tvarka. Šie veiksmai iš principo yra vienerių metų trukmės, kuri gali būti papildomai pratęsta dar dvejiems metams. Šie vertikalūs veiksmai (skirti vienai kultūros sričiai) arba horizontalūs veiksmai (siejami su keliomis kultūros sritimis) turėtų būti inovaciniai ir (arba) eksperimentiniai ir jais visų pirma siekiama:i) ypač pabrėžti, kad stengiamasi kultūrą daryti lengviau prieinamą ir įtraukti kuo daugiau žmonių dalyvauti Europos kultūroje, visoje jų socialinėje, regioninėje ir kultūrinėje įvairovėje, ypač jaunimą ir labiausiai skurstančiuosius;ii) skatinti naujų raiškos formų atsiradimą ir sklaidą tradicinėse kultūros srityse bei gretimose srityse (tokiose kaip muzika, scenos meno rūšys, plastinis ir vizualinis menas, fotografija, architektūra, literatūra, knygos, skaitymas, kultūros paveldas, įskaitant kultūrinį kraštovaizdį ir vaikų kultūrą);iii) remti projektus, skirtus gerinti knygų ir skaitymo prieinamumą, taip pat rengti šioje srityje dirbančius profesionalus;iv) remti bendradarbiavimo projektus, skirtus bendram europinės reikšmės kultūros paveldui išsaugoti, atverti, išryškinti ir saugoti Europos mastu;v) remti multimedijos produktų, specialiai skirtų tenkinti įvairių visuomenės sluoksnių reikmes, kūrimą ir taip padaryti Europos meninę kūrybą ir paveldą matomesnį ir prieinamesnį visiems;vi) skatinti socialinės integracijos, ypač jaunimo integracijos, srityje dirbančių kultūros ir socialinės kultūros veiklos vykdytojų iniciatyvas, diskusijas ir bendradarbiavimą;vii) skatinti kultūrų dialogą ir Europos kultūrų bei kitų kultūrų savitarpio mainus, ypač remiant kultūros institucijų ir (arba) kitų veiklos vykdytojų valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse bendradarbiavimą bendro intereso temomis;viii) remti tiesioginių kultūros renginių sklaidą naudojant naujas informacinės visuomenės technologijas.Bendrijos parama konkrečiam veiksmui negali viršyti 60 % biudžeto. Dauguma atvejų ši parama negali būti mažesnė negu 50000 eurų arba didesnė negu 150000 eurų per metus.I.2. Integruoti veiksmai pagal struktūrines daugiametes transnacionalines bendradarbiavimo sutartisPrograma "Kultūra 2000" skatina glaudesnius ryšius ir bendrą darbą, remdama svarbiuosius kultūros tinklus, ypač veiklos vykdytojų, kultūros organizacijų ir institucijų, visų pirma įtraukiančius įvairių dalyvaujančių valstybių profesionalus, kad būtų įgyvendinami struktūriniai kultūros projektai Bendrijoje ir už jos ribų. Ši priemonė yra siejama su reikšmingais europinio masto kokybės projektais, kurių imasi bent šešios valstybės, dalyvaujančios programoje "Kultūra 2000".Kultūrinio bendradarbiavimo sutartimis siekiama atlikti struktūrinius daugiamečius kultūros veiksmus, kurių imasi kelių valstybių narių ir kitų programoje "Kultūra 2000" dalyvaujančių valstybių veiklos vykdytojai. Šios sutartys sudaromos transnacionaliniams veiksmams vienoje kultūros srityje (vertikalūs veiksmai), tokiose kaip muzika, scenos meno rūšys, plastinis ir vizualinis menas, literatūra, knygos ir skaitymas, įskaitant vertimą ir kultūros paveldą. Be to, jie skatins, naudojant ir naujas informavimo priemones, imtis mišrių integruotų veiksmų (horizontalių, sinergija grindžiamų veiksmų), t. y. siejančių kelias kultūros sritis.Šitaip siūlomos iki trejų metų trukmės bendradarbiavimo sutartys apima kelias arba visas iš šių veiklos rūšių:i) bendri kūrybiniai darbai ir kūrinių bei kultūros renginių Europos Sąjungoje (pvz., parodų, festivalių ir pan.) sklaida, kad jie būtų prieinami kuo didesniam piliečių skaičiui;ii) menininkų, kūrėjų ir kitų kultūrinės veiklos vykdytojų mobilumas;iii) kultūros srities profesionalų tolesnis profesinis ugdymas ir keitimasis patirtimi moksliniu ir praktiniu lygmeniu;iv) kultūros vietų ir paminklų Bendrijoje vertės iškėlimas siekiant didinti Europos kultūros pažinimą;v) mokslinių tyrimų projektai, visuomenės sąmoningumo ugdymo kampanijos, mokomosios ir žinių platinimo veiklos rūšys, seminarai, suvažiavimai, susitikimai europinės reikšmės kultūros temomis;vi) naujų technologijų naudojimas;vii) projektai, kuriais siekiama atskleisti kultūrų įvairovę ir daugiakalbystę, skatinti Europos tautų istorijos, šaknų, bendrų kultūros vertybių ir jų bendro kultūros paveldo savitarpio pažinimą.Pasikonsultavusi su Sprendimo 5 straipsnio 1 dalyje nurodytu komitetu Bendrija teikia paramą kultūrinio bendradarbiavimo projektams įgyvendinti. Ji skiriama padengti ne tik dalį projekto lėšų, bet ir išlaidas, susijusias su ilgalaikio bendradabiavimo, kuris gali būti daugiametis, teisine forma, pripažinta vienoje iš Sąjungos valstybių narių.Siekiant, kad susitarimas būtų tinkamas, jame numatytose veiklos rūšyse turi dalyvauti bent šešios valstybės, dalyvaujančios programoje "Kultūra 2000".Atsakingi už daugiametes kultūrinio bendradarbiavimo sutartis, gaunantys Bendrijos paramą daugiau negu vieneriems metams, kiekvienų metų pabaigoje privalo pateikti Komisijai atliktos veiklos santrauką ir išlaidas kiekvienai veiklai, kad Bendrijos parama būtų pratęsta projekto laikotarpiui.Bendrijos parama negali viršyti 60 % kultūrinio bendradarbiavimo sutarties biudžeto. Ji negali būti didesnė kaip 300000 eurų per metus.Parama gali būti padidinta ne daugiau kaip 20 %, kad būtų galima padengti atitinkamas kultūrinio bendradarbiavimo sutarčių administravimo išlaidas.I.3. Specialūs Europos ar tarptautiniai kultūros renginiaiŠie didelio masto ir užmojo renginiai turėtų susilaukti didelio Europos žmonių pritarimo ir padėti stiprinti jų priklausymo tai pačiai bendruomenei pojūtį bei suvokti valstybių narių kultūrų įvairovę, kultūrų ir tautų dialogą.Šie renginiai visų pirma yra:i) Europos kultūros sostinė ir Europos kultūros mėnuo;ii) simpoziumų, skirtų nagrinėti bendrai rūpimus kultūros klausimus, siekiant skatinti kultūrų dialogą Bendrijoje ir už jos ribų, organizavimas;iii) inovacinių kultūros renginių, kurie yra patrauklūs ir lengvai prieinami visiems piliečiams, ypač kultūros paveldo, meninės veiklos ir Europos istorijos srityje, ir kurie ypač siejasi su švietimu, menais ir kultūra, organizavimas;iv) Europos meno talentų, ypač jaunų talentų, inter alia, steigiant prizus įvairiose kultūros srityse - literatūros, vertimo, architektūros ir kt., pripažinimas ir iškėlimas;v) parama projektams, priimtiems dalyvaujančių valstybių atitinkamų institucijų ir apimantiems didelės svarbos kultūros paveldo išsaugojimą ir apsaugą, kuri gali būti laikoma indėliu į inovacinių koncepcijų, metodų ir būdų plėtojimą ir skleidimą Europoje ir gali būti apibūdinta kaip "Europos paveldo laboratorijos".Su šiais renginiais siejami prioritetai nustatomi pasikonsultavus su Sprendimo 5 straipsnyje nurodytu komitetu.Bendrijos parama negali viršyti 60 % specialaus kultūros renginio biudžeto. Ji negali būti mažesnė negu 200000 eurų arba didesnė negu 1 mln. eurų per metus i punkte nurodytiems renginiams. Renginiams, nurodytiems ii-v punktuose, atitinkamos ribos daugeliu atveju nebus mažesnės kaip 150000 eurų per metus ir visais atvejais nebus didesnės kaip 300000 eurų per metus. Orientacinis asignavimas šioms veiklos rūšims yra 10 % programos finansinio plano.Trys iš I.1, I.2 ir I.3 skirsniuose apibūdintų veiksmų ir renginių tipai yra arba vertikalios (susiję su viena kultūros sritimi), arba horizontalios (susiję su keliomis kultūros sritimis) pakraipos.Šių pakraipų orientacinis apibūdinimas pateiktas II priede.II. Koordinavimas su kitais Bendrijos teisiniais dokumentais kultūros srityjeKomisija užtikrina koordinavimą su kitais kultūros srityje galiojančiais Bendrijos dokumentais konkrečiais veiksmais, per bendradarbiavimo sutartis ir specialius kultūros renginius daugiausia siekdama skatinti ir derinti bendrų ir sutampančių interesų turinčių sektorių bendradarbiavimą, pavyzdžiui, tokių kaip:- kultūra ir turizmas (per kultūrinį turizmą),- kultūra, švietimas ir jaunimas (ypač audiovizualinių bei įvairiopos informacijos ir raiškos produktų apie Europos kultūrą pristatymas mokykloms ir kolegijoms su kūrėjų ar atlikėjų komentarais),- kultūra ir užimtumas (darbo vietų kultūros sektoriuje, ypač naujose kultūros srityse kūrimo skatinimas),- kultūra ir užsienio santykiai,- kultūros statistika, kuriama keičiantis lyginamąja statistine informacija Bendrijos lygmeniu,- kultūra ir vidaus rinka,- kultūra ir moksliniai tyrimai,- kultūra ir kilnojamųjų kultūros vertybių eksportas.III. InformavimasBendrijos paramos gavėjai turi aiškiai ir kiek įmanoma pastebimiau minėti šią paramą visoje informacijoje ar pranešimuose apie projektą.IV. Techninė pagalba ir papildomi veiksmaiVykdydama programą "Kultūra 2000", Komisija gali kreiptis pagalbos į techninės pagalbos organizacijas, kurioms iš bendrų programos lėšų planuotas finansavimas neviršija 3 % jų dydžio. Tomis pačiomis sąlygomis ji taip pat gali naudotis ekspertų ir ekspertų tinklų pagalba.Be to, Komisija gali užsakyti atlikti vertinamuosius tyrimus, taip pat organizuoti seminarus, kolokviumus ar kitus ekspertų susitikimus, kurie galėtų padėti įgyvendinti programą "Kultūra 2000". Komisija taip pat gali organizuoti veiklą, susijusią su informavimu, publikavimu ir platinimu.V. Informaciniai punktaiKomisija ir valstybės narės savanoriškais pagrindais organizuoja ir aktyvina savitarpio keitimąsi informacija apie programos "Kultūra 2000" įgyvendinimą per kultūros informacinius punktus, kurie atsakingi už:- programos propagavimą,- programos prieinamumo kuo didesniam kultūros srities profesionalų ir veiklos vykdytojų skaičiui lengvinimą ir dalyvavimo jos veikloje skatinimą veiksmingai platinant apie ją informaciją,- veiksmingo ryšio palaikymą su įvairiomis institucijomis, teikiančiomis paramą kultūros sektoriuje valstybėse narėse, šitaip padedant, kad priemonės, kurių imamasi pagal programą "Kultūra 2000", ir nacionalinės rėmimo priemonės vienos kitas papildytų,- informacijos teikimą ir susižinojimą atitinkamu lygmeniu tarp veiklos vykdytojų, dalyvaujančių programoje "Kultūra 2000", ir tų, kurie dalyvauja kitose kultūros projektams atvirose Bendrijos programose.VI. Bendras biudžeto padalijimasVI.1. Pradedant veiklą, bet ne vėliau kaip iki kovo 1 d., kiekvienais metais Komisija pateiks komitetui išankstinį biudžeto lėšų padalijimą pagal veiksmų tipą, atsižvelgiant į Sprendimo 1 straipsnyje išdėstytus tikslus.VI.2. Gaunamos lėšos padalijamos laikantis šių orientacinių nuostatų:a) lėšos, skiriamos konkretiems inovaciniams ir (arba) eksperimentiniams veiksmams, neturėtų būti didesnės kaip 45 % programos "Kultūra 2000" metinio biudžeto;b) lėšos, skiriamos integruotiems veiksmams pagal struktūrines daugiametes bendradarbiavimo sutartis, neturėtų būti didesnės kaip 35 % programos "Kultūra 2000" metinio biudžeto;c) lėšos, skiriamos specialiems Europos masto ir (arba) tarptautiniams renginiams, neturėtų būti didesnės kaip 10 % programos "Kultūra 2000" metinio biudžeto;d) likusios išlaidos, įskaitant su informaciniais punktais susijusias išlaidas, turėtų sudaryti apie 10 % programos "Kultūra 2000" metinio biudžeto.VI.3. Visi pirmiau pateikti procentiniai dydžiai yra orientaciniai, ir Komisija juos gali patikslinti sprendimo 4 straipsnyje nustatyta tvarka.--------------------------------------------------II PRIEDASVERTIKALIOS IR HORIZONTALIOS PAKRAIPŲ ORIENTACINIS APIBŪDINIMASTrys programos "Kultūra 2000" veiksmai yra arba vertikalios (susijusios su viena kultūros sritimi), arba horizontalios (susijusios su keliomis kultūros sritimis) pakraipos.Jas būtų galima apytikriai apibūdinti tokiu būdu.I. Vertikali pakraipaTaip apibūdinama pakraipa pagal sritis, kuria siekiama atsižvelgti į konkrečias kiekvienos kultūros srities reikmes, būtent:a) šių sričių: muzikos, scenos meno rūšių, plastinio ir vizualinio meno, architektūros, taip pat kitų meninės raiškos formų, pavyzdžiui, multimedija, fotografijos, vaikų kultūros ir gatvės meno. Ši pakraipa pagal kiekvienos kultūros srities individualius aspektus turėtų:i) skatinti kultūros veiklos vykdytojų mainus ir bendradarbiavimą;ii) padėti menininkų ir jų kūrinių judėjimui po Europą;iii) gerinti profesinio rengimo ir tolesnio mokymosi galimybes, ypač derinant su didesniu kultūros srityje dirbančių asmenų (įskaitant dėstytojus ir studentus) mobilumu;iv) skatinti kūrybingumą remiant Europos menininkus ir jų kūrinius populiarinančių veiklos rūšių įgyvendinimą bei palaikant dialogo ir mainų su kitomis pasaulio kultūromis politiką;v) remti iniciatyvas, kurios naudotų kūrybingumą kaip socialinės integracijos priemonę;b) knygų, skaitymo ir vertimo srityje šia pakraipa siekiama:i) skatinti įvairių valstybių narių ir kitų programoje dalyvaujančių šalių, taip pat trečiųjų šalių institucijų ir (arba) asmenų mainus ir bendradarbiavimą;ii) gerinti Europos tautų literatūrinės kūrybos ir istorijos pažinimą bei platinimą remiant literatūros, dramos kūrinių ir informacinės literatūros vertimą, ypač mažiau vartojamomis Europos kalbomis bei Vidurio ir Rytų Europos šalių kalbomis;iii) skatinti knygų ir skaitymo srityje dirbančiųjų mobilumą ir tolesnį profesinį ugdymą;iv) populiarinti knygas ir skaitymą, ypač tarp jaunimo ir mažiau palankias sąlygas turinčių visuomenės sluoksnių.I priedo 1 dalies pirmoje pastraipoje numatyta sąlyga dėl minimalaus vykdytojų, kurių reikia iš valstybių narių pristatyti projektams pagal programą "Kultūra 2000", skaičiaus gali būti patikslinta atsižvelgiant į literatūros vertimo specifinius poreikius;c) europinės reikšmės kultūros paveldo, būtent - intelektinio ir neintelektinio, kilnojamojo ir nekilnojamojo paveldo (muziejai ir kolekcijos, bibliotekos, archyvai, įskaitant su kultūros darbais susijusius fotografijos archyvus, audiovizualinės medžiagos archyvus), archeologinio ir povandeninio paveldo, architektūrinio paveldo, visų kultūrinių vietų ir kraštovaizdžių (kultūros ir gamtos kūrinių) srityje šia pakraipa siekiama:i) skatinti bendradarbiavimo projektus, skirtus Europos kultūros paveldui išsaugoti ir restauruoti;ii) skatinti institucijų ir (arba) veiklos vykdytojų tarptautinio bendradarbiavimo plėtojimą siekiant padėti pažangios patirties mainams ir geriausios praktikos išsaugant ir saugant kultūros paveldą kūrimui;iii) gerinti kultūros paveldo, ypač europietiškojo, prieinamumą ir skatinti plačiosios visuomenės, ypač vaikų, jaunimo, kultūros požiūriu nuskriaustų ir Bendrijos kaimo ar periferinių regionų gyventojų aktyvų dalyvavimą;iv) skatinti kultūros srities darbuotojų mobilumą ir profesinį mokymą apie kultūros paveldą;v) skatinti tarptautinį bendradarbiavimą naujų technologijų plėtros ir inovacijų įvairaus paveldo srityse bei tradicinių amatų ir būdų išsaugojimą;vi) atsižvelgti į paveldą kitose Bendrijos politikos srityse ir programose;vii) skatinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis.Skiriant lėšas, proporcingai atsižvelgiama į įvairių kultūros gyvenimo sričių (scenos ir vizualinio meno rūšių, knygų ir skaitymo, kultūros paveldo ir t. t.) reikmes.II. Horizontali pakraipaŠia pakraipa siekiama skatinti sinergiją ir plėtoti kultūrinę kūrybą tiek skatinant kelias kultūros sritis aprėpiančią veiklą, tiek remiant bendrą veiklą, apimančią įvairias Bendrijos programas ir politikos sritis (pirmiausia susijusias su švietimu, jaunimu, profesiniu rengimu, užimtumu ir kt.).Orientacinis asignavimas šiai veiklai yra 10 % programos finansavimo.--------------------------------------------------


title: 2013/230/ES: 2013 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis su Bulgarija pradžios

text:
24.5.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 138/12

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2013 m. gegužės 14 d.
   dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis su Bulgarija pradžios
   (2013/230/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 25 straipsnį,
   atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR įgyvendinimo (2), ypač į jo 20 straipsnį ir priedo 4 skyrių,
   kadangi:

               (1)

               pagal Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų aktų, priimtų prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis tie aktai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami;

               (2)

               todėl yra taikytinas Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnis, ir Taryba turi vieningai nuspręsti, ar valstybės narės yra įgyvendinusios to sprendimo 6 skyriaus nuostatas;

               (3)

               Sprendimo 2008/616/TVR 20 straipsnyje nustatyta, kad Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai turi būti priimami remiantis įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu. Kalbant apie automatinį keitimąsi duomenimis pagal Sprendimo 2008/615/TVR 2 skyrių, įvertinimo ataskaita turi būti grindžiama vertinimo vizito ir bandomojo sistemos patikrinimo rezultatais;

               (4)

               vadovaujantis Sprendimo 2008/616/TVR priedo 4 skyriaus 1.1 punktu, atitinkama Tarybos darbo grupė parengia klausimyną dėl kiekvieno automatinio keitimosi duomenimis, ir, kai valstybė narė mano, kad ji atitinka keitimosi atitinkamos duomenų kategorijos duomenimis sąlygas, ji turi atsakyti į atitinkamo klausimyno klausimus;

               (5)

               Bulgarija atsakė į klausimyno apie duomenų apsaugą ir klausimyno apie transporto priemonių registracijos duomenis klausimus;

               (6)

               Bulgarija sėkmingai atliko bandomąjį sistemos patikrinimą su Nyderlandais;

               (7)

               Bulgarijoje buvo surengtas vertinimo vizitas, o Belgijos ir Nyderlandų vertinimo grupė parengė šio vertinimo vizito ataskaitą bei ją pateikė atitinkamai Tarybos darbo grupei;

               (8)

               Tarybai buvo pateikta bendra įvertinimo ataskaita, kurioje apibendrinami klausimyno, vertinimo vizito ir transporto priemonių registracijos duomenų sistemos bandomojo patikrinimo rezultatai,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Automatinės transporto priemonių registracijos duomenų paieškos srityje Bulgarija visiškai įgyvendino bendrąsias Sprendimo 2008/615/TVR 6 skyriaus nuostatas dėl duomenų apsaugos ir nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos turi teisę gauti bei teikti asmens duomenis pagal to sprendimo 12 straipsnį.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. NOONAN

      (1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

      (2)  OL L 210, 2008 8 6, p. 12.


title: 2010/260/: 2010 m. gegužės 4 d. Komisijos sprendimas dėl Vizų informacinės sistemos veikimo saugumo plano

text:
5.5.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 112/25

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2010 m. gegužės 4 d.
   dėl Vizų informacinės sistemos veikimo saugumo plano
   (2010/260/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (VIS reglamentas) (1), ypač į jo 32 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamento (EB) Nr. 767/2008 32 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad valdymo institucija imasi priemonių, kurių reikia 32 straipsnio 2 dalyje nustatytiems su VIS veikla susijusiems saugumo tikslams pasiekti, įskaitant saugumo plano patvirtinimą.

               (2)

               Reglamento (EB) Nr. 767/2008 26 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad pereinamuoju laikotarpiu, kol valdymo institucija pradės vykdyti savo įsipareigojimus, už VIS operacijų valdymą turėtų būti atsakinga Komisija.

               (3)

               Komisijos tvarkomiems asmens duomenims, kai ji atlieka VIS operacijų valdymo užduotis, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (2).

               (4)

               Reglamento (EB) Nr. 767/2008 26 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad tais atvejais, kai Komisija pereinamuoju laikotarpiu, kol valdymo institucija pradės vykdyti savo įsipareigojimus, paveda savo pareigas kitam organui, ji užtikrina, kad šis pavedimas neturėtų neigiamos įtakos jokiam pagal Sąjungos teisę Teisingumo Teismo, Audito Rūmų ar Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno vykdomos veiksmingos kontrolės mechanizmui.

               (5)

               Pradėjusi vykdyti savo įsipareigojimus, valdymo institucija VIS atžvilgiu turėtų priimti savo saugumo planą.

               (6)

               2008 m. birželio 17 d. Komisijos sprendime 2008/602/EB, kuriuo nustatoma nacionalinių sąsajų ir centrinės VIS bei nacionalinių sąsajų ryšių infrastruktūros fizinė architektūra ir reikalavimai, taikytini kūrimo etape (3), aprašytos VIS tinklui reikalingos saugumo paslaugos.

               (7)

               Reglamento (EB) Nr. 767/2008 27 straipsnyje numatyta, kad pagrindinė centrinė VIS, kuri atlieka techninės priežiūros ir administravimo funkcijas, yra Strasbūre (Prancūzija), o atsarginė centrinė VIS, sugedus pagrindinei centrinei VIS galinti užtikrinti visų jos funkcijų vykdymą, yra Sankt Johann im Pongau (Austrija).

               (8)

               Saugumo pareigūnų užduotys turėtų būti apibrėžtos, siekiant užtikrinti, kad bus veiksmingai ir nedelsiant reaguojama į saugumo incidentus ir apie juos pranešta.

               (9)

               Saugumo politika turėtų būti apibrėžta išsamiai nurodant visus techninius ir organizacinius duomenis, kaip numatyta šio sprendimo nuostatose.

               (10)

               Turėtų būti apibrėžtos priemonės, užtikrinančios tinkamą VIS veikimo saugumą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   I   SKYRIUS

      BENDROSIOS NUOSTATOS

   1 straipsnis
   Dalykas
   Šiuo sprendimu nustatoma saugumo organizavimo tvarka ir priemonės (saugumo planas), kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 767/32 straipsnio 3 dalyje.
   II   SKYRIUS

      ORGANIZAVIMAS, ĮSIPAREIGOJIMAI IR INCIDENTŲ VALDYMAS

   2 straipsnis
   Komisijos užduotys
   1.   Komisija įgyvendina šiame sprendime nurodytas centrinės VIS ir ryšių infrastruktūros saugumo priemones ir stebi jų veiksmingumą.
   2.   Komisija iš savo tarnautojų paskiria sistemos saugumo pareigūną. Sistemos saugumo pareigūną skiria Komisijos Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinio direktorato generalinis direktorius. Sistemos saugumo pareigūno užduotys visų pirma:

               a)

               rengti, atnaujinti ir peržiūrėti saugumo politiką, kaip aprašyta šio sprendimo 7 straipsnyje;

               b)

               stebėti, kaip veiksmingai taikomos centrinės VIS ir ryšių infrastruktūros saugumo procedūros;

               c)

               padėti rengti ataskaitas saugumo klausimais, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 767/2008 50 straipsnio 3 dalyje ir 50 straipsnio 4 dalyje;

               d)

               koordinuoti ir padėti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui atlikti tikrinimus ir auditą, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 767/2008 42 straipsnyje;

               e)

               stebėti, kad visi rangovai, įskaitant subrangovus, kokiu nors būdu įtraukti į VIS valdymą, tinkamai ir visapusiškai vadovautųsi šiuo sprendimu ir saugumo politika;

               f)

               tvarkyti nacionalinių ryšių palaikymo institucijų VIS saugumo klausimais sąrašą ir perduoti jį centrinės VIS ir ryšių infrastruktūros vietos saugumo pareigūnui.

         3 straipsnis
   Centrinės VIS vietos saugumo pareigūnas
   1.   Nepažeisdama 8 straipsnio nuostatų, Komisija iš savo tarnautojų paskiria centrinės VIS vietos saugumo pareigūną. Turi būti vengiama interesų konfliktų einant vietos saugumo pareigūno ir kitas oficialias pareigas. Centrinės VIS vietos saugumo pareigūną skiria Komisijos Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinio direktorato generalinis direktorius.
   2.   Centrinės VIS vietos saugumo pareigūnas užtikrina, kad pagrindinėje centrinėje VIS būtų įgyvendintos šiame sprendime nurodytos saugumo priemonės ir būtų laikomasi saugumo procedūrų. Kiek tai susiję su atsargine centrine VIS, centrinės VIS vietos saugumo pareigūnas taip pat užtikrina, kad būtų įgyvendintos šiame sprendime nurodytos saugumo priemonės, išskyrus nurodytas 10 straipsnyje, ir būtų laikomasi su jomis susijusių saugumo procedūrų.
   3.   Centrinės VIS vietos saugumo pareigūnas gali pavesti savo užduotis pavaldiems darbuotojams. Turi būti vengiama interesų konfliktų atliekant šias užduotis ir einant kitas oficialias pareigas. Nurodomas telefono numeris ir adresas, kad bet kuriuo metu būtų galima susisiekti su vietos saugumo pareigūnu arba jį pavaduojančiu darbuotoju.
   4.   Centrinės VIS vietos saugumo pareigūnas, laikydamasis 1 dalies nuostatų, atlieka užduotis, susijusias su saugumo priemonėmis, kurios turi būti taikomos pagrindinės ir atsarginės VIS vietose, visų pirma:

               a)

               atlieka vietos operacijų saugumo užtikrinimo užduotis, įskaitant užkardų patikrą, reguliarų saugumo tikrinimą, auditą ir ataskaitų teikimą;

               b)

               stebi, kaip veiksmingai taikomas veiklos tęstinumo planas, ir užtikrina, kad reguliariai vyktų mokymai;

               c)

               užtikrina bet kokio incidento, galinčio paveikti centrinės VIS arba ryšių infrastruktūros saugumą, įrodymus ir apie tai praneša sistemos saugumo pareigūnui;

               d)

               informuoja sistemos saugumo pareigūną apie būtinybę keisti saugumo politiką;

               e)

               stebi, kad visi rangovai, įskaitant subrangovus, kokiu nors būdu įtraukti į centrinės VIS valdymą ir eksploatavimą, vadovautųsi šiuo sprendimu ir saugumo politika;

               f)

               užtikrina, kad darbuotojai būtų supažindinti su savo pareigomis ir stebi, kaip vadovaujamasi saugumo politika;

               g)

               stebi IT saugumo naujoves ir užtikrina, kad darbuotojai būtų tinkamai parengti;

               h)

               rengia informaciją apie saugumo politikos kūrimą, atnaujinimą ir peržiūrą ir teikia atitinkamus pasiūlymo variantus, kaip numatyta 7 straipsnyje.

         4 straipsnis
   Ryšių infrastruktūros vietos saugumo pareigūnas
   1.   Nepažeisdama 8 straipsnio nuostatų, Komisija iš savo tarnautojų paskiria ryšių infrastruktūros vietos saugumo pareigūną. Turi būti vengiama interesų konfliktų einant vietos saugumo pareigūno ir kitas oficialias pareigas. Ryšių infrastruktūros vietos saugumo pareigūną skiria Komisijos Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinio direktorato generalinis direktorius.
   2.   Ryšių infrastruktūros vietos saugumo pareigūnas stebi, kaip veikia ryšių infrastruktūra, ir užtikrina, kad būtų įgyvendintos saugumo priemonės ir laikomasi saugumo procedūrų.
   3.   Ryšių infrastruktūros vietos saugumo pareigūnas gali pavesti savo užduotis pavaldiems darbuotojams. Turi būti vengiama interesų konfliktų atliekant šias užduotis ir einant kitas oficialias pareigas. Nurodomas telefono numeris ir adresas, kad bet kuriuo metu būtų galima susisiekti su vietos saugumo pareigūnu arba jį pavaduojančiu darbuotoju.
   4.   Ryšių infrastruktūros vietos saugumo pareigūnas atlieka užduotis, susijusias su ryšių infrastruktūros saugumo priemonėmis, visų pirma:

               a)

               atlieka visas su ryšių infrastruktūra susijusių operacijų saugumo užtikrinimo užduotis, pavyzdžiui, užkardų patikrą, reguliarų saugumo tikrinimą, auditą ir ataskaitų teikimą;

               b)

               stebi, kaip veiksmingai taikomas veiklos tęstinumo planas, ir užtikrina, kad reguliariai vyktų mokymai;

               c)

               užtikrina bet kokio incidento, galinčio paveikti ryšių infrastruktūros ar centrinės VIS arba nacionalinių sistemų saugumą, įrodymus ir apie tai praneša sistemos saugumo pareigūnui;

               d)

               informuoja sistemos saugumo pareigūną apie būtinybę keisti saugumo politiką;

               e)

               stebi, kad visi rangovai, įskaitant subrangovus, kokiu nors būdu įtraukti į ryšių infrastruktūros valdymą, vadovautųsi šiuo sprendimu ir saugumo politika;

               f)

               užtikrina, kad darbuotojai būtų supažindinti su savo pareigomis ir stebi, kaip vadovaujamasi saugumo politika;

               g)

               stebi IT saugumo naujoves ir užtikrina, kad darbuotojai būtų tinkamai parengti;

               h)

               rengia informaciją apie saugumo politikos kūrimą, atnaujinimą ir peržiūrą ir teikia atitinkamus pasiūlymo variantus, kaip numatyta 7 straipsnyje.

         5 straipsnis
   Saugumo incidentai
   1.   Bet koks įvykis, kuris paveikė arba galėjo paveikti VIS veikimo saugumą ir gali padaryti VIS žalos arba sukelti nuostolių, laikomas saugumo incidentu, ypač jei buvo pasinaudota prieiga prie duomenų arba kilo ar galėjo kilti pavojus duomenų prieinamumui, vientisumui ir konfidencialumui.
   2.   Saugumo politikos nuostatose nustatomos saugumo atkūrimo įvykus incidentui procedūros. Saugumo incidentai valdomi taip, kad būtų greitai, veiksmingai ir tinkamai reaguojama laikantis saugumo politikos nuostatų.
   3.   Valstybė narė informuojama apie saugumo incidentą, kuris paveikė arba galėjo paveikti VIS veikimą toje valstybėje narėje ar jos įrašytų VIS duomenų prieinamumą, vientisumą ir konfidencialumą. Apie saugumo incidentus pranešama Komisijos duomenų apsaugos pareigūnui.
   6 straipsnis
   Incidentų valdymas
   1.   Visi darbuotojai ir rangovai, dalyvaujantys tobulinant, valdant arba eksploatuojant VIS, privalo užfiksuoti bet kokias pastebėtas arba įtariamas VIS veikimo saugumo spragas ir apie jas pranešti atitinkamai sistemos saugumo pareigūnui, centrinės VIS vietos saugumo pareigūnui arba ryšių infrastruktūros vietos saugumo pareigūnui.
   2.   Pastebėjęs bet kokį incidentą, kuris paveikė arba galėjo paveikti VIS veikimo saugumą, centrinės VIS vietos saugumo pareigūnas arba ryšių infrastruktūros vietos saugumo pareigūnas kuo skubiau apie tai raštu informuoja sistemos saugumo pareigūną ir prireikus nacionalinę ryšių palaikymo instituciją VIS saugumo klausimais, jei konkrečioje valstybėje narėje tokia institucija yra, arba – ypatingos skubos atveju – kitomis ryšio priemonėmis. Pranešime aprašomas saugumo incidentas, pavojaus laipsnis, galimos pasekmės ir priemonės, kurių imtasi arba reikėtų imtis pavojui sumažinti.
   3.   Atitinkamai centrinės VIS vietos saugumo pareigūnas arba ryšių infrastruktūros vietos saugumo pareigūnas nedelsiant užtikrina visus su saugumo incidentu susijusius įrodymus. Kiek įmanoma pagal galiojančias duomenų apsaugos nuostatas, sistemos saugumo pareigūno prašymu jam pateikiami tokie įrodymai.
   4.   Numatomos grįžtamosios informacijos procedūros, siekiant užtikrinti, kad suvaldžius ir pašalinus incidentą, būtų pranešta informacija apie pasiektus rezultatus.
   III   SKYRIUS

      SAUGUMO PRIEMONĖS

   7 straipsnis
   Saugumo politika
   1.   Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinio direktorato generalinis direktorius formuoja, atnaujina ir reguliariai peržiūri privalomą laikytis saugumo politiką, kaip numatyta šiame sprendime. Saugumo politikos nuostatose numatomos išsamios apsaugos nuo grėsmės VIS prieinamumui, vientisumui ir konfidencialumui procedūros ir priemonės, įskaitant nepaprastosios padėties planą, kad būtų užtikrintas tinkamas šiuo sprendimu reikalaujamas saugumo lygis. Saugumo politika atitinka šio sprendimo nuostatas.
   2.   Saugumo politika grindžiama rizikos įvertinimu. Saugumo politikos priemonės turi būti proporcingos nustatytai rizikai.
   3.   Rizikos įvertinimas ir saugumo politika atnaujinama, jei tai būtina dėl technologinių pokyčių, nustačius naują grėsmę arba susiklosčius kitoms aplinkybėms. Saugumo politika bent kuriuo atveju peržiūrima kasmet, siekiant užtikrinti, kad ja vis dar tinkamai atsižvelgiama į naujausią rizikos įvertinimą arba bet kokius neseniai nustatytus technologinius pokyčius, grėsmę ar kitas reikšmingas aplinkybes.
   4.   Saugumo politiką rengia sistemos saugumo pareigūnas derindamas su VIS vietos saugumo pareigūnu ir ryšių infrastruktūros vietos saugumo pareigūnu.
   8 straipsnis
   Saugumo priemonių įgyvendinimas
   1.   Šiame sprendime ir saugumo politikoje nustatytoms užduotims ir reikalavimams įgyvendinti, įskaitant vietos saugumo pareigūno paskyrimą, gali būti sudaromos rangos sutartys su privačiomis arba valstybinėmis įstaigomis arba šios užduotys gali būti joms pavedamos.
   2.   Tokiu atveju Komisija, sudarydama teisiškai privalomą susitarimą, užtikrina, kad būtų visapusiškai laikomasi šiame sprendime ir saugumo politikos nuostatose numatytų reikalavimų. Jei pavedama paskirti vietos saugumo pareigūną arba dėl jo paskyrimo sudaroma rangos sutartis, Komisija, sudarydama teisiškai privalomą susitarimą, užtikrina, kad su ja bus konsultuojamasi dėl vietos saugumo pareigūnu skiriamo asmens.
   9 straipsnis
   Patekimo į patalpas kontrolė
   1.   Teritorijų, kuriose yra duomenų tvarkymo patalpos, apsauga užtikrinama įrengiant saugumo zoną su tinkamomis užkardomis ir patekimo kontrole.
   2.   Saugumo zonoje nustatomos saugios patalpos fiziniams objektams (inventoriui), įskaitant aparatinę įrangą, duomenų laikmenas ir pultus, planus ir kitus VIS dokumentus, taip pat kabinetams ir kitoms darbuotojų, eksploatuojančių VIS, darbo vietoms apsaugoti. Šios saugios patalpos apsaugomos įvedant tinkamą patekimo kontrolę, kad patekti galėtų tik leidimus turintys darbuotojai. Darbas saugiose patalpose reglamentuojamas išsamiomis saugumo politikos nuostatose įtvirtintomis saugumo taisyklėmis.
   3.   Kabinetams, patalpoms ir įrangai numatomos ir instaliuojamos fizinės saugumo priemonės. Prieigos vietos, kaip antai tiekimo bei iškrovimo zonos, ir kitos vietos, kur į patalpas gali patekti leidimų neturintys asmenys, kontroliuojamos ir, jei įmanoma, izoliuojamos nuo duomenų tvarkymo patalpų, kad į jas nepatektų pašaliniai.
   4.   Fizinė saugumo zonos apsauga nuo gaivalinės arba žmogaus sukeltos nelaimės padarytos žalos numatoma ir taikoma proporcingai rizikos laipsniui.
   5.   Įranga apsaugoma nuo fizinių ir aplinkos pavojų ir nuo galimybių ja pasinaudoti pašaliniams.
   6.   Jei Komisijai tokia informacija žinoma, ji į 2 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytą sąrašą įtraukia ryšių palaikymo instituciją, atsakingą už šio straipsnio nuostatų įgyvendinimo patalpose, kuriose yra atsarginė centrinė VIS, stebėseną.
   10 straipsnis
   Duomenų laikmenų ir inventoriaus kontrolė
   1.   Keičiamosios laikmenos su duomenimis apsaugomos nuo neteisėtos prieigos, piktnaudžiavimo arba sugadinimo, o jų skaitomumas užtikrinamas visą duomenų gyvavimo laiką.
   2.   Nebereikalingos laikmenos šalinamos patikimai ir saugiai laikantis išsamių procedūrų, kurios turi būti apibrėžtos saugumo politikos nuostatose.
   3.   Sudarant inventoriaus aprašą, užtikrinama informacija apie laikymo vietą, numatytą saugojimo trukmę ir prieigos leidimus.
   4.   Visas svarbus centrinės VIS ir ryšių infrastruktūros inventorius identifikuojamas, kad jį būtų galima apsaugoti atsižvelgiant į jo svarbą. Vedamas nuolat atnaujinamas svarbios IT įrangos registras.
   5.   Centrinės VIS ir ryšių infrastruktūros dokumentai nuolat atnaujinami. Šie dokumentai apsaugomi nuo galimybės neteisėtai su jais susipažinti.
   11 straipsnis
   Laikymo kontrolė
   1.   Tinkamų priemonių imamasi siekiant užtikrinti deramą informacijos laikymą ir užkirsti kelią neteisėtai prieigai prie jos.
   2.   Visi įrangos komponentai, kuriuose yra atminties laikmena, prieš juos šalinant patikrinami, siekiant užtikrinti, kad neskelbtini duomenys buvo ištrinti arba visiškai pakeisti, arba saugiai sunaikinami.
   12 straipsnis
   Slaptažodžio patikra
   1.   Visi slaptažodžiai laikomi saugiai ir naudojami konfidencialiai. Slaptažodis nedelsiant keičiamas arba naudotojo paskyra išjungiama įtarus, kad slaptažodis buvo atskleistas. Naudojama unikali ir individuali naudotojų tapatybė.
   2.   Siekiant užkirsti kelią neteisėtai prieigai, saugumo politikos nuostatose apibrėžiamos registravimosi ir išsiregistravimo procedūros.
   13 straipsnis
   Prieigos kontrolė
   1.   Saugumo politikoje nustatomos formalios darbuotojų registravimosi ir išsiregistravimo procedūros, kuriomis centrinėje VIS operacijų valdymo tikslais suteikiama arba panaikinama prieiga prie VIS aparatinės ir programinės įrangos. Atitinkamų prieigos duomenų (slaptažodžių arba kitų tinkamų priemonių) suteikimas ir naudojimas kontroliuojamas pasitelkiant saugumo politikoje apibrėžtą formalią valdymo procedūrą.
   2.   Prieiga prie VIS aparatinės ir programinės įrangos centrinėje VIS:

               i)

               suteikiama tik leidimus turintiems asmenims;

               ii)

               suteikiama tik tais atvejais, kai siekiama teisėto tikslo pagal Reglamento (EB) Nr. 767/2008 42 straipsnį ir 50 straipsnio 2 dalį;

               iii)

               neviršija trukmės ir apimties, reikalingos prieigos tikslui pasiekti ir

               iv)

               ja naudojamasi tik laikantis saugumo politikoje apibrėžtinos prieigos kontrolės tvarkos.

         3.   Centrinėje VIS naudojami tik centrinės VIS vietos saugumo pareigūno leisti pultai ir programinė įranga. Ribojamas ir kontroliuojamas sisteminių programų, kuriomis gali būti keičiama sistemų ir programų kontrolė, naudojimas. Numatomos programinės įrangos diegimo kontrolės procedūros.
   14 straipsnis
   Ryšių kontrolė
   Ryšių infrastruktūra stebima siekiant užtikrinti informacijos mainų prieinamumą, vientisumą ir konfidencialumą. Per ryšių infrastruktūrą perduodamiems duomenims apsaugoti naudojamos kriptografinės priemonės.
   15 straipsnis
   Duomenų įrašymo kontrolė
   Centrinės VIS vietos saugumo pareigūnas stebi asmenų, turinčių teisę iš centrinės VIS prieiti prie VIS programinės įrangos, paskyras. Šių paskyrų naudojimas, taip pat trukmė ir naudotojo tapatybė registruojama.
   16 straipsnis
   Transporto kontrolė
   1.   Saugumo politikoje apibrėžiamos tinkamos priemonės, kuriomis užkertamas kelias neteisėtam asmens duomenų skaitymui, kopijavimui, keitimui arba trynimui juos perduodant į VIS ar iš jos arba transportuojant duomenų laikmenas. Saugumo politikoje įtvirtinamos nuostatos, kuriomis numatoma, kokios siuntimo arba transportavimo rūšys tinkamos, ir nustatomos atskaitomybės už objektų transportavimą ir jų pristatymą į paskirties vietą procedūros. Duomenų laikmenose neturi būti jokių kitų duomenų, išskyrus siųstinus.
   2.   Trečiųjų asmenų teikiamoms paslaugoms, apimančioms duomenų prieigą, tvarkymą, perdavimą ar duomenų tvarkymo įrangos valdymą arba teikiančioms papildomus produktus ar paslaugas duomenų tvarkymo įrangai, taikoma tinkamai integruota saugumo kontrolė.
   17 straipsnis
   Ryšių infrastruktūros saugumas
   1.   Ryšių infrastruktūra tinkamai valdoma ir kontroliuojama siekiant ją apsaugoti nuo grėsmių ir užtikrinti jos pačios bei centrinės VIS, įskaitant per ją vykdomus duomenų mainus, saugumą.
   2.   Visų tinklo paslaugų saugumo savybės, teikiamos paslaugos ir valdymo reikalavimai nustatomi su paslaugų teikėju sudaromame tinklo aptarnavimo susitarime.
   3.   Apsaugomi ne tik VIS prieigos taškai, bet ir visos galimos papildomos ryšių infrastruktūros naudojamos paslaugos. Tinkamos priemonės apibrėžiamos saugumo politikos nuostatose.
   18 straipsnis
   Stebėsena
   1.   Prisijungimo įrašų duomenys, nurodyti Reglamento (EB) Nr. 767/2008 34 straipsnio 1 dalyje, apie kiekvieną prieigą prie centrinės VIS ir joje atliekamas visas duomenų tvarkymo operacijas saugiai laikomi ir turi būti prieinami iš pagrindinės ir atsarginės centrinės VIS vietos Reglamento (EB) Nr. 767/2008 34 straipsnio 2 dalyje nurodytą laikotarpį.
   2.   Saugumo politikos nuostatose apibrėžiamos informacijos tvarkymo įrangos stebėsenos ir galimų jos klaidų fiksavimo procedūros, o stebėsenos rezultatai reguliariai peržiūrimi. Prireikus imamasi tinkamų veiksmų.
   3.   Prisijungimo įrašymo įranga ir prisijungimo įrašai apsaugomi nuo klastojimo ir neteisėtos prieigos, siekiant atitikti duomenų rinkimo reikalavimus ir saugoti įrodymus duomenų laikymo laikotarpiu.
   19 straipsnis
   Kriptografinės priemonės
   Kriptografinės priemonės naudojamos prireikus apsaugoti informaciją. Jų naudojimui, įskaitant tikslą ir sąlygas, turi iš anksto pritarti sistemos saugumo pareigūnas.
   IV   SKYRIUS

      ŽMOGIŠKŲJŲ IŠTEKLIŲ SAUGUMAS

   20 straipsnis
   Personalo aprašai
   1.   Saugumo politikos nuostatose apibrėžiamos asmenų, turinčių prieigos prie VIS, įskaitant ryšių infrastruktūrą, teisę, funkcijos ir atsakomybė.
   2.   Komisijos darbuotojų, rangovų ir darbuotojų, įtrauktų į operacijų valdymą, saugumo užduotys ir atsakomybė apibrėžiamos, įtvirtinamos dokumentuose ir pranešamos atitinkamiems asmenims. Komisijos darbuotojų užduotys ir atsakomybė nurodomos pareigybių aprašuose ir tiksluose, rangovų – sutartyse arba paslaugų teikimo susitarimuose.
   3.   Su visais asmenimis, kuriems netaikomos Europos Sąjungos ar valstybių narių valstybės tarnybos nuostatos, sudaromi konfidencialumo ir paslapčių neatskleidimo susitarimai. Darbuotojai, turintys dirbti su VIS duomenimis, turi būti patikrinami saugumo požiūriu arba gauti pažymėjimą pagal išsamias saugumo politikos nuostatose įtvirtintinas procedūras.
   21 straipsnis
   Personalo duomenys
   1.   Visi darbuotojai ir prireikus rangovai dalyvauja jų pareigas atitinkančiuose mokymuose saugumo sampratos, teisės reikalavimų, politikos gairių ir procedūrų klausimais.
   2.   Saugumo politikos nuostatose nustatomos darbuotojų ir rangovų pareigos, susijusios su darbo keitimu arba darbo santykių pasibaigimu, kai baigiasi darbo santykiai arba sutartis, ir inventoriaus grąžinimo bei prieigos teisių atšaukimo tvarka.
   V   SKYRIUS

      BAIGIAMOJI NUOSTATA

   22 straipsnis
   Taikymas
   1.   Šis sprendimas pradedamas taikyti nuo Komisijos vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 767/2008 48 straipsnio 1 dalimi nustatytos datos.
   2.   Šis sprendimas galioja tol, kol valdymo institucija pradės vykdyti savo įsipareigojimus.

      Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 4 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 218, 2008 8 13, p. 60.

      (2)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

      (3)  OL L 194, 2008 7 23, p. 3.


title: 2008/326/EB: 2008 m. balandžio 11 d. Komisijos sprendimas, kuriuo koreguojami nuo 2007 m. vasario 1 d. , kovo 1 d. , balandžio 1 d. , gegužės 1 d. ir birželio 1 d. taikomi trečiosiose šalyse dirbančių Europos Bendrijų pareigūnų, laikinųjų darbuotojų ir sutartininkų atlyginimų korekciniai koeficientai

text:
24.4.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 112/26

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2008 m. balandžio 11 d.
   kuriuo koreguojami nuo 2007 m. vasario 1 d., kovo 1 d., balandžio 1 d., gegužės 1 d. ir birželio 1 d. taikomi trečiosiose šalyse dirbančių Europos Bendrijų pareigūnų, laikinųjų darbuotojų ir sutartininkų atlyginimų korekciniai koeficientai
   (2008/326/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų darbuotojų įdarbinimo sąlygas, nustatytas Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (1), ypač į jų X priedo 13 straipsnio antrą pastraipą,
   kadangi:

               (1)

               Tarybos reglamentu (EB) Nr. 453/2007 (2), taikant nuostatų X priedo 13 straipsnio pirmą pastraipą, nustatyti korekciniai koeficientai, kurie nuo 2006 m. liepos 1 d. taikomi trečiosiose šalyse dirbančių Europos Bendrijų pareigūnų, laikinųjų darbuotojų ir sutartininkų atlyginimams, išmokamiems darbo vietos šalies valiuta.

               (2)

               Atsižvelgiant į Tarnybos nuostatų X priedo 13 straipsnio antrą pastraipą, nuo 2007 m. vasario 1 d., kovo 1 d., balandžio 1 d., gegužės 1 d. ir birželio 1 d. reikėtų koreguoti kai kuriuos korekcinius koeficientus, nes remiantis Komisijos turimais statistiniais duomenimis paaiškėjo, kad pagal korekcinį koeficientą ir atitinkamą valiutų keitimo kursą apskaičiuojamos pragyvenimo išlaidos nuo paskutinio jų nustatymo ir koregavimo kai kuriose trečiosiose šalyse padidėjo 5 %,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Nuo 2007 m. vasario 1 d., kovo 1 d., balandžio 1 d., gegužės 1 d. ir birželio 1 d. trečiosiose šalyse dirbančių Europos Bendrijų pareigūnų, laikinųjų darbuotojų ir sutartininkų atlyginimams, išmokamiems darbo vietos šalies valiuta, taikomi šio sprendimo priede nurodyti korekciniai koeficientai.
   Atlyginimams apskaičiuoti naudojami valiutos keitimo kursai nustatomi remiantis Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklėmis ir atitinka pirmoje pastraipoje nurodytą datą.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. balandžio 11 d.

            Komisijos vardu

         Benita FERRERO-WALDNER

            Komisijos narė

      (1)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 337/2007 (OL L 90, 2007 3 30, p. 1).

      (2)  OL L 109, 2007 4 26, p. 22.

      PRIEDAS

                  Darbo vietos šalis

                  Korekciniai koeficientai 2007 m. vasario mėn.

                  Angola

                  117,3

                  Barbadosas

                  127,5

                  Bulgarija

                  80,4

                  Žaliasis Kyšulys

                  82,3

                  Pietų Korėja

                  117,3

                  Kosta Rika

                  70,8

                  Gvinėja (Konakris)

                  57,7

                  Haitis

                  114,8

                  Libanas

                  92,3

                  Nepalas

                  78,8

                  Uganda

                  65,1

                  Paragvajus

                  78,8

                  Kongo Demokratinė Respublika (Kinšasa)

                  137,6

                  Siera Leonė

                  76,6

                  Sudanas

                  61,6

                  Sirija

                  70,6

                  Darbo vietos šalis

                  Korekciniai koeficientai 2007 m. kovo mėn.

                  Argentina

                  53,5

                  Kamerūnas

                  103,5

                  Dramblio Kaulo Krantas

                  98,7

                  Gajana

                  61,3

                  Indija

                  47,6

                  Jordanija

                  75,9

                  Kazachstanas (Almata)

                  121,6

                  Kirgizija

                  84,3

                  Madagaskaras

                  84,7

                  Uganda

                  69,4

                  Šri Lanka

                  53,2

                  Venesuela

                  64,1

                  Darbo vietos šalis

                  Korekciniai koeficientai 2007 m. balandžio mėn.

                  Angola

                  121,8

                  Botsvana

                  58,1

                  Gvinėja (Konakris)

                  49,2

                  Malis

                  86,3

                  Sudanas

                  55,1

                  Tadžikistanas

                  66,5

                  Zambija

                  56,3

                  Darbo vietos šalis

                  Korekciniai koeficientai 2007 m. gegužės mėn.

                  Argentina

                  54,9

                  Kosta Rika

                  70,8

                  Etiopija

                  87,1

                  Gana

                  69,2

                  Indonezija (Džakarta)

                  79,5

                  Kongo Demokratinė Respublika (Kinšasa)

                  131,6

                  Trinidadas ir Tobagas

                  68,6

                  Turkija

                  85,9

                  Jemenas

                  76,0

                  Darbo vietos šalis

                  Korekciniai koeficientai 2007 m. birželio mėn.

                  Kanada

                  92,7

                  Salvadoras

                  76,6

                  JAV (Niujorkas)

                  103,1

                  Gvatemala

                  79,0

                  Malavis

                  73,1

                  Moldova

                  58,5

                  Nikaragva

                  57,3

                  Ruanda

                  90,9

                  Tanzanija

                  61,7


title: 2000 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimas dėl jungtinių priežiūros duomenų apsaugos institucijų, įsteigtų pagal Konvenciją dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvenciją), Konvenciją dėl informacinių technologijų naudojimo muitinės tikslais bei Konvenciją dėl Šengeno susitarimo dėl laipsniško bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo (Šengeno konvenciją), sekretoriato įsteigimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000D0641

Oficialusis leidinys L 271 , 24/10/2000 p. 0001 - 0003

		Tarybos sprendimas2000 m. spalio 17 d.dėl jungtinių priežiūros duomenų apsaugos institucijų, įsteigtų pagal Konvenciją dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvenciją), Konvenciją dėl informacinių technologijų naudojimo muitinės tikslais bei Konvenciją dėl Šengeno susitarimo dėl laipsniško bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo (Šengeno konvenciją), sekretoriato įsteigimo(2000/641/TVR)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutarties 30 straipsnį ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą,atsižvelgdama į Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą 2 straipsnį,atsižvelgdama į Portugalijos Respublikos iniciatyvą [1],apsvarsčiusi Europos Parlamento nuomonę [2],kadangi:(1) Pagal Konvencijos dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvencijos) [3], Konvencijos dėl informacinių technologijų naudojimo muitinės tikslais [4] bei Konvencijos dėl Šengeno susitarimo dėl laipsniško bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo (Šengeno konvencijos) [5] nuostatas buvo įsteigtos jungtinės priežiūros institucijos, siekiant prižiūrėti minėtuose teisės aktuose numatytų duomenų apsaugos nuostatų tinkamą taikymą.(2) Tam, kad minėtos jungtinės priežiūros institucijos efektyviai veiktų ir būtų sumažinti kaštai, veiklą vykdyti joms turėtų padėti vienintelis ir nepriklausomas duomenų apsaugos sekretoriatas, kuris vykdydamas savo funkcijas vadovautųsi tik tų institucijų nurodymais.(3) Dėl praktinių priežasčių duomenų apsaugos sekretoriato valdymas turėtų būti glaudžiai susietas su Tarybos Generalinio sekretoriato valdymu, tuo pačiu metu užtikrinant sekretoriato savarankiškumą vykdant jam pavestus uždavinius.(4) Siekiant užtikrinti šį savarankiškumą, sprendimus dėl duomenų apsaugos sekretoriato vadovo paskyrimo ir pašalinimo iš pareigų turėtų priimti Tarybos Generalinio sekretoriaus pavaduotojas, pasiūlius jungtinėms priežiūros institucijoms, o kiti duomenų apsaugos sekretoriato pareigūnai turėtų laikytis tik duomenų apsaugos sekretoriato vadovo nurodymų.(5) Duomenų apsaugos sekretoriato administracinės išlaidos turėtų būti padengiamos iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto. Europolas turėtų prisidėti prie tam tikrų išlaidų, atsiradusių dėl susitikimų, susijusių su Europolo konvencijos įgyvendinimu, finansavimo.(6) Šis sprendimas pakeičia 1999 m. gegužės 20 d. Tarybos sprendimą 1999/438/EB dėl Jungtinės priežiūros institucijos, įsteigtos pagal 1990 m. birželio 19 d. pasirašytos Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo dėl laipsniško bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo [6], 115 straipsnį, todėl minėtas sprendimas turėtų būti panaikinamas nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos.(7) Veikiančios jungtinės priežiūros institucijos išreiškė savo pritarimą šiame sprendime išdėstytiems principams,NUSPRENDĖ:1 straipsnisDuomenų apsaugos sekretoriato įsteigimas ir jo uždaviniai1. Sekretoriatas (toliau – duomenų apsaugos sekretoriatas) steigiamas jungtinėms priežiūros institucijoms, įsteigtoms pagal Konvenciją dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvenciją), Konvenciją dėl informacinių technologijų naudojimo muitinės tikslais bei Konvenciją dėl Šengeno susitarimo dėl laipsniško bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo (Šengeno konvenciją).2. Duomenų apsaugos sekretoriatas atlieka uždavinius, pavestus vykdyti jungtinių priežiūros institucijų sekretoriatams taip, kaip apibrėžta tų institucijų atitinkamuose darbo tvarkos taisyklėse.2 straipsnisDuomenų apsaugos sekretorius1. Duomenų apsaugos sekretoriatui vadovauja duomenų apsaugos sekretorius, kuriam užtikrinamas nepriklausomumas įgyvendinant jam pavestus uždavinius. Sekretorius vykdo tik jungtinių priežiūros institucijų ir jų pirmininkų nurodymus. Jungtinių priežiūros institucijų pasiūlymu Tarybos Generalinio Sekretoriaus pavaduotojas skiria duomenų apsaugos sekretorių trejų metų laikotarpiui. Duomenų apsaugos sekretorius gali būti paskirtas ir antram trejų metų laikotarpiui.2. Duomenų apsaugos sekretoriaus kandidatūra parenkama iš tų Europos Sąjungos piliečių, kurie turi visas pilietines ir politines teises, kurie turi reikiamos patirties vykdant atitinkamas funkcijas ir yra kompetentingi jas vykdyti bei gali pateikti visas nepriklausomumo garantijas, kandidatūrų. Sekretorius susilaiko nuo bet kokių veiksmų, nesuderinamų su jo funkcijomis, o eidamas pareigas negali vykdyti jokios kitos veiklos, duodančios ar neduodančios pelno. Pasibaigus kadencijai, jis įsipareigoja veikti sąžiningai ir diskretiškai dėl tarnybos ir privilegijų pripažinimo.3. Duomenų apsaugos sekretorių jungtinių priežiūros institucijų pasiūlymu iš pareigų atleidžia Tarybos Generalinio Sekretoriaus pavaduotojas tuo atveju, jeigu sekretorius nebeatitinka jo funkcijų vykdymui keliamų reikalavimų arba padaro rimtą tarnybinį nusižengimą.4. Išskyrus įprastinius kadencijos pasibaigimo atvejus, kai pasibaigia sekretoriaus kadencija, jam mirus arba jį atleidus nuo pareigų pagal šio straipsnio 3 dalį, duomenų apsaugos sekretoriaus kadencija pasibaigia jam atsistatydinus. Kai pasibaigia sekretoriaus kadencija ar sekretorius atsistatydina, jungtinių priežiūros institucijų prašymu jis lieka eiti pareigas tol, kol nebus paskirtas kitas sekretorius.5. Duomenų apsaugos sekretorių, einantį pareigas ir pasibaigus jo kadencijai, saisto profesinės paslapties pareiga dėl konfidencialios informacijos, kuri jam tapo žinoma vykdant darbines funkcijas.6. Jeigu šiame sprendime nenumatyta kitaip, einančiam pareigas duomenų apsaugos sekretoriui taikomos taisyklės, taikytinos asmenims, turintiems laikinųjų įgaliotinių statusą, taip, kaip tai apibrėžta Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų [7] 2 straipsnio a punkte, įskaitant Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 12–15 ir 18 straipsnius. Duomenų apsaugos sekretorius priklauso A klasei, o jo įdarbinimo lygis ir pakopa nustatomi vadovaujantis kriterijais, taikomais Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams. Jeigu paskirtasis asmuo jau yra Bendrijų pareigūnas, tarnybos interesais jis paskiriamas antraeilėms pareigoms jo kadencijos metu pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų (Tarnybos nuostatų) [8] 37 straipsnio a punkto pirmą įtrauką. Tarnybos nuostatų 37 straipsnio paskutinės pastraipos pirmas sakinys taikomas nepažeidžiant šio straipsnio 1 dalies nuostatų.3 straipsnisDarbuotojai1. Duomenų apsaugos sekretoriate įdarbinami darbuotojai, vykdysiantys sekretoriato uždavinius. Į duomenų apsaugos sekretoriatą paskirti darbuotojai užima postus, įtrauktus į postų sąrašą, pridėtą prie skyriaus dėl Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, susijusio su Taryba.2. Vykdydami savo funkcijas, 1 dalyje minimi darbuotojai vadovaujasi tik duomenų apsaugos sekretoriaus, jungtinių priežiūros institucijų ir jų pirmininkų nurodymais. Jie neturi teisės prašyti duoti ar priimti nurodymus iš jokios Vyriausybės, jokios valdžios institucijos, organizacijos ar asmens, išskyrus duomenų apsaugos sekretorių, jungtines priežiūros institucijas ir jų pirmininkus.3. Nepaisant 2 dalies nuostatų, duomenų apsaugos sekretoriato darbuotojams taikomos taisyklės, taikytinos Europos Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams. Dėl įgaliojimų, kuriuos skiriančiai valdžios institucijai suteikia Darbuotojų reglamentas, ir įgaliojimų, įgytų pagal Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, įgyvendinimo, darbuotojams taikomos tokios pačios taisyklės, kaip ir Europos Bendrijų pareigūnams bei kitiems tarnautojams.4 straipsnisAdministracinė parama1. Tarybos Generalinis sekretoriatas suteikia biuro patalpas ir įrangą, būtiną vykdant duomenų apsaugos sekretoriato funkcijas. Jis taip pat suteikia vienas iš Tarybos patalpų, įskaitant vertimo patalpas, jungtinių priežiūros institucijų posėdžiams.2. Jungtinių priežiūros institucijų pirmininkai nustato posėdžių, šaukiamų Tarybos patalpose, datas, iš anksto suderinę tai su Tarybos pirmininku.5 straipsnisFinansavimas1. Duomenų apsaugos sekretoriato administracinės pridėtinės išlaidos (konkrečiai tai yra įrangos, atlyginimų, pašalpų ir kitos personalo išlaidos) padengiamos iš skyriaus dėl Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, susijusio su Taryba.2. Išlaidas, tiesiogiai susijusias su posėdžiais, padengia:- Taryba tuomet, kai posėdžiai vyksta Tarybos patalpose dėl klausimų, susijusių su Šengeno konvencijos nuostatų įgyvendinimu. Taryba taip pat apmoka kelionės išlaidas, vykdant C.SIS kontrolę, ir posėdžių, susijusių su Konvencijos dėl informacinių technologijų naudojimo muitinės tikslais įgyvendinimo klausimais, išlaidas,- Europolas, kai vyksta posėdžiai, susiję su Europolo konvencijos įgyvendinimo klausimais.6 straipsnisBaigiamosios nuostatos1. Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po to, kai jį priima Taryba.Jis pradedamas taikyti nuo 2001 m. rugsėjo 1 d.2. Nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos gali būti priimami sprendimai ir teisės aktai, būtini, kad būtų įgyvendintas šis sprendimas. Jie negali įsigalioti anksčiau, nei pradedamas taikyti šis sprendimas.3. Nuo šio sprendimo taikymo pradžios dienos, Sprendimas 1999/438/EB panaikinamas. Tačiau jis tebetaikomas klausimams dėl išlaidų, susijusių su posėdžiais, įvykusiais iki minėtos datos.Priimta Liuksemburge, 2000 m. spalio 17 d.Tarybos varduPirmininkasÉ. Guigou[1] OL C 141, 2000 5 19, p. 20.[2] Nuomonė pareikšta 2000 m. rugsėjo 21 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[3] OL C 316, 1995 11 27, p. 2.[4] OL C 316, 1995 11 27, p. 33.[5] OL L 239, 2000 9 22, p. 19.[6] OL L 176, 1999 7 10, p. 34.[7] OL L 56, 1968 3 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos pranešimu (OL C 60, 1999 3 2, p. 11).[8] OL L 56, 1968 3 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos pranešimu (OL C 60, 1999 3 2, p. 11).--------------------------------------------------


title: 2016 m. gegužės 12 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/783 dėl pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo (Biudžeto eilutė 12.02.01)

text:
20.5.2016

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 131/66

            TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/783
      2016 m. gegužės 12 d.
      dėl pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo (Biudžeto eilutė 12.02.01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
      atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos ekonominės erdvės susitarimas (2) (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

                  (2)

                  pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti, inter alia, iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą (toliau – 31 protokolas);

                  (3)

                  31 protokole nustatytos bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, nuostatos;

                  (4)

                  tikslinga tęsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą vykdant iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamą Sąjungos veiklą, susijusią su bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimu ir plėtojimu;

                  (5)

                  todėl reikėtų iš dalies pakeisti 31 protokolą, kad šis išplėstinis bendradarbiavimas būtų tęsiamas po 2015 m. gruodžio 31 d.;

                  (6)

                  todėl Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Pozicija, kuri turi būti priimta Sąjungos vardu EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.
      2 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

         Priimta Briuselyje 2016 m. gegužės 12 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            F. MOGHERINI

         (1)  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

         (2)  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

         PROJEKTAS
         EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …/2016
         … m. … … d.
         kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis
         EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
         atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,
         kadangi:

                     (1)

                     tikslinga tęsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą vykdant iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamą Sąjungos veiklą, susijusią su bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimu ir plėtojimu;

                     (2)

                     todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad toks išplėstas bendradarbiavimas galėtų būti vykdomas nuo 2016 m. sausio 1 d.,

               PRIĖMĖ SPRENDIMĄ:
         1 straipsnis
         EEE susitarimo 31 protokolo 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                     1.

                     3 ir 4 pastraipose žodžiai „5–[11] pastraipose“ pakeičiami žodžiais „šiame straipsnyje“.

                     2.

                     Papildoma šia pastraipa:

                                 „12.

                                 Nuo 2016 m. sausio 1 d. ELPA valstybės dalyvauja Sąjungos veikloje, kuri finansuojama pagal šias 2016 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto eilutes:

                                             —

                                                biudžeto eilutė 12 02 01: „Bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimas ir plėtojimas“.“.

               2 straipsnis
         Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po paskutinio pranešimo pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (*) perdavimo.
         Jis taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d.
         3 straipsnis
         Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

            Priimta Briuselyje

                  EEE jungtinio komiteto vardu

                  Pirmininkas

                  EEE jungtinio komiteto

                  sekretoriai

            (*)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


title: 2002 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimas įsteigiantis Europos institucijų tinklą ryšiams dėl už genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus atsakingų asmenų palaikyti

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32002D0494

Oficialusis leidinys L 167 , 26/06/2002 p. 0001 - 0002

		Tarybos sprendimas2002 m. birželio 13 d.įsteigiantis Europos institucijų tinklą ryšiams dėl už genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus atsakingų asmenų palaikyti(2002/494/TVR)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį, ypač į jos 30 straipsnį ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą,atsižvelgdama į Nyderlandų Karalystės iniciatyvą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],kadangi:(1) Nuo 1995 m. Tarptautiniai baudžiamieji tribunolai buvusioje Jugoslavijoje ir Ruandoje įvykdytiems nusikaltimams tirti tiria karo įstatymų ir papročių pažeidimus, genocidą ir nusikaltimus žmoniškumui, persekioja už juos baudžiamąja tvarka ir vykdo teisingumą.(2) 1998 m. liepos 17 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statute tvirtinama, kad asmenys, atsakingi už sunkiausius nusikaltimus, paliečiančius tarptautinę bendriją kaip visumą, visų pirma genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus, neturi likti nenubausti, ir kad imantis priemonių nacionaliniu mastu ir stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą turi būti užtikrintas veiksmingas jų patraukimas baudžiamojon atsakomybėn.(3) Romos statute primenama, kad vykdyti baudžiamąjį teisingumą už tarptautinius nusikaltimus atsakingų asmenų atžvilgiu — kiekvienos valstybės pareiga.(4) Romos statute pabrėžiama, kad juo įsteigtas Tarptautinis baudžiamasis tribunolas papildo nacionalinį baudžiamąjį teismingumą.(5) Visos Europos Sąjungos valstybės narės pasirašė arba ratifikavo Romos statutą.(6) Genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų tyrimas ir baudžiamasis persekiojimas bei keitimasis informacija apie juos turi išlikti nacionalinių valdžios institucijų pareiga, išskyrus atvejus, kai tai reglamentuoja tarptautinė teisė.(7) Valstybės narės susiduria su asmenimis, kurie dalyvavo tokiuose nusikaltimuose ir ieško prieglobsčio Europos Sąjungos teritorijoje.(8) Sėkmingi veiksmingo minėtų nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo nacionaliniu lygiu rezultatai labai priklauso nuo glaudaus įvairių su tokiais nusikaltimais kovojančių institucijų bendradarbiavimo.(9) Būtina, kad atitinkamos Romos statuto šalių narių, įskaitant Europos Sąjungos valstybes nares, institucijos šioje srityje glaudžiai bendradarbiautų.(10) Glaudus bendradarbiavimas sustiprės, valstybėms narėms nustačius tiesioginius centralizuotų, specializuotų institucijų ryšiams palaikyti ryšius.(11) Glaudus minėtų institucijų bendradarbiavimas gali padėti susidaryti išsamesnį bendrą situacijos vaizdą dėl su minėtais nusikaltimais susijusių asmenų, įskaitant klausimą, kuriose valstybėse narėse turi būti atliekamas tyrimas.(12) Valstybės narės 2001 m. birželio 11 d. Tarybos bendrojoje pozicijoje 2001/443/BUSP [3] dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo pareiškė, kad Tarptautinio baudžiamojo teismo jurisdikcijai tenkantys nusikaltimai svarbūs visoms valstybėms narėms, kurios yra pasiryžusios bendradarbiauti, siekdamos užkirsti kelią šiems nusikaltimams ir padaryti galą nusikaltėlių nebaudžiamumui.(13) Šis sprendimas nekeičia jokios konvencijos, susitarimo arba nuostatų dėl teismų institucijų tarpusavio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose,NUSPRENDĖ:1 straipsnisInstitucijų ryšiams palaikyti paskyrimas ir pranešimas apie jas1. Kiekviena valstybė narė paskiria instituciją ryšiams palaikyti pasikeitimui informacija dėl genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų (kaip jie apibrėžti 1998 m. liepos 17 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto 6, 7 ir 8 straipsniuose) tyrimo.2. Kiekviena valstybė narė raštu praneša Tarybos Generaliniam sekretoriatui apie savo pagal šį sprendimą paskirtą instituciją ryšiams palaikyti. Generalinis sekretoriatas užtikrina, kad šis pranešimas būtų perduotas valstybėms narėms, ir informuoja valstybes nares apie visus šių pranešimų pakeitimus.2 straipsnisInformacijos rinkimas ir keitimasis ja1. Kiekviena institucijos ryšiams palaikyti užduotis yra gavus prašymą, pagal atitinkamus susitarimus tarp valstybių narių ir atitinkamus nacionalinius įstatymus pateikti visą turimą informaciją, kuri gali būti svarbi atliekant 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų tyrimą, arba palengvinti bendradarbiavimą su kompetentingomis nacionalinėmis valdžios institucijomis.2. Laikydamosi atitinkamų nacionalinių įstatymų, institucijos ryšiams palaikyti gali keistis informacija ir negavusios dėl jos prašymo.3 straipsnisEuropos Parlamento informavimasTaryba informuoja Europos Parlamentą apie Europos institucijų tinklo ryšiams palaikyti veikimą ir veiksmingumą per metinius Europos Parlamento debatus pagal Sutarties 39 straipsnį.4 straipsnisĮgyvendinimasValstybės narės užtikrina, kad jos ne vėliau kaip po vienų metų nuo šio sprendimo įsigaliojimo būtų pajėgios visokeriopai bendradarbiauti pagal jo nuostatas.5 straipsnisĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.Priimta Liuksemburge, 2002 m. birželio 13 d.Tarybos varduPirmininkasM. Rajoy Brey[1] OL C 295, 2001 10 20, p. 7.[2] Nuomonė pareikšta 2002 m. balandžio 9 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[3] OL L 155, 2001 6 12, p. 19.--------------------------------------------------


title: 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/902/TVR, įkuriantis Europos nusikalstamumo prevencijos tinklą (EUCPN) ir panaikinantis Sprendimą 2001/427/TVR

text:
8.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 321/44

      TARYBOS SPRENDIMAS 2009/902/TVR
   2009 m. lapkričio 30 d.
   įkuriantis Europos nusikalstamumo prevencijos tinklą (EUCPN) ir panaikinantis Sprendimą 2001/427/TVR
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30 straipsnio 1 dalį, 31 straipsnį ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą,
   atsižvelgdama į Belgijos Karalystės, Čekijos Respublikos, Vokietijos Federacinės Respublikos, Ispanijos Karalystės, Prancūzijos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Nyderlandų Karalystės, Slovakijos Respublikos, Suomijos Respublikos, Švedijos Karalystės, Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės iniciatyvą (1),
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               1999 m. spalio 15–16 d. Tamperės Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad reikia parengti nusikalstamumo prevencijos priemones, keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir stiprinti kompetentingų nacionalinių nusikalstamumo prevencijos institucijų tinklą ir šioje srityje besispecializuojančių nacionalinių organizacijų bendradarbiavimą, nustatydama, kad pagrindiniai šio bendradarbiavimo prioritetai yra nepilnamečių, miesto vietovių ir su narkotikais susijęs nusikalstamumas. Šiuo tikslu buvo paraginta atlikti Bendrijos finansuojamos programos galimybių studiją.

               (2)

               Europos Sąjungos naujojo tūkstantmečio pradžios organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kontrolės strategijos (2) 6 rekomendacijoje numatyta, kad Tarybai turi padėti tinkamą kvalifikaciją turintys nusikalstamumo prevencijos ekspertai, pvz., nacionaliniai kontaktiniai asmenys, arba turi būti įkurtas nacionalinių nusikalstamumo prevencijos organizacijų ekspertų tinklas.

               (3)

               Tarybos sprendimu 2001/427/TVR buvo įkurtas Europos nusikalstamumo prevencijos tinklas (3).

               (4)

               2008–2009 m. atlikto Europos nusikalstamumo prevencijos tinklo išorės vertinimo metu buvo nustatytos galimybės Tinklą sustiprinti; tam pritarė EUCPN valdyba, ir todėl būtina panaikinti Sprendimą 2001/427/TVR ir jį pakeisti nauju Tarybos sprendimu dėl Tinklo.

               (5)

               Vertinimo metu nustatyta, kad nacionaliniai atstovai turėtų aktyviau dalyvauti Tinklo veikloje.

               (6)

               Siekiant sustiprinti Tinklą reikia padaryti keletą pakeitimų, be kita ko, pakeisti nuostatas dėl kontaktinių atstovų, sekretoriato, valdybos struktūros ir jos užduočių, įskaitant pirmininko skyrimą.

               (7)

               Tinklo sudėties pakeitimai turėtų būti veiksmingi ir ekonomiški, atsižvelgiant į ankstesnę valstybių narių patirtį finansavimo srityje ir vykdant sekretoriato bei kitas Tinklo užduotis. Valdyba turėtų aktyviau bendradarbiauti nagrinėdama ir visapusiškai išnaudodama finansavimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto galimybes. Tai galėtų būti daroma remiantis pagrindų partnerystės susitarimais arba todėl, kad Tinklas yra įtrauktas į pripažįstamų monopolinių organų sąrašą atitinkamoje finansavimo programoje.

               (8)

               Kitos nuostatos turėtų būti grindžiamos Sprendimu 2001/427/TVR,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Įkūrimas
   Įkuriamas Europos nusikalstamumo prevencijos tinklas (toliau – Tinklas). Jis laikomas pagal Sprendimą 2001/427/TVR įkurto Europos nusikalstamumo prevencijos tinklo teisių perėmėju.
   2 straipsnis
   Tikslas
   1.   Tinklas prisideda prie įvairių nusikalstamumo prevencijos Sąjungos lygiu aspektų plėtojimo atsižvelgdamas į Europos Sąjungos nusikalstamumo prevencijos strategiją ir remia nacionaliniu bei vietos lygiais vykdomą nusikalstamumo prevencijos veiklą.
   2.   Nusikalstamumo prevencija apima visas priemones, kurios yra skirtos sumažinti ar kitaip padėti mažinti nusikalstamumą ir piliečių nesaugumo jausmą, tiek kiekybiškai, tiek kokybiškai, tiesiogiai užkertant kelią nusikalstamai veiklai arba imantis politinių priemonių ir veiksmų, skirtų mažinti nusikaltimų įvykdymo galimybes ir priežastis. Tai apima vyriausybės, kompetentingų institucijų, baudžiamosios teisenos institucijų, vietos savivaldos institucijų ir Europoje jų įkurtų specialistų asociacijų, privačiojo ir savanoriškos veiklos sektorių, mokslo darbuotojų ir visuomenės veiklą, palaikomą žiniasklaidos.
   3 straipsnis
   Struktūra ir sudėtis
   1.   Tinklą sudaro valdyba ir sekretoriatas, taip pat kontaktiniai atstovai, kuriuos gali paskirti kiekviena valstybė narė.
   2.   Valdybą sudaro nacionaliniai atstovai, pirmininkas ir vykdomasis komitetas.
   3.   Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinį atstovą ir gali paskirti pakaitinį atstovą.
   4.   Pirmininkas skiriamas iš nacionalinių atstovų.
   5.   Vykdomajam komitetui vadovauja pirmininkas ir jį sudaro ne daugiau kaip šeši valdybos nariai bei Komisijos paskirtas atstovas.
   4 straipsnis
   Tinklo užduotys
   Tinklas visų pirma:

               a)

               sudaro palankesnes sąlygas nusikalstamumo prevencijos srities subjektams bendradarbiauti, palaikyti ryšius ir keistis informacija bei patirtimi;

               b)

               renka, vertina ir praneša įvertintą informaciją, įskaitant vykdomos nusikalstamumo prevencijos veiklos geros praktikos pavyzdžius;

               c)

               organizuoja konferencijas, visų pirma metinę geriausios praktikos konferenciją, ir kitus renginius, įskaitant kasmetinius Europos nusikalstamumo prevencijos apdovanojimus, skirtus Tinklo tikslams pasiekti, ir plačiai dalijasi jų rezultatais;

               d)

               prireikus suteikia galimybę Tarybai ir Komisijai pasinaudoti jo patirtimi;

               e)

               kiekvienais metais per valdybą ir kompetentingus darbo organus teikia Tarybai savo veiklos ataskaitą. Tarybos bus prašoma patvirtinti ataskaitą ir ją perduoti Europos Parlamentui;

               f)

               parengia darbo programą, grindžiamą aiškiai apibrėžta strategija, kurioje atsižvelgiama į susijusių nusikalstamumo pavojų nustatymą ir atsaką į juos, bei šią darbo programą įgyvendina.

         5 straipsnis
   Keitimasis informacija
   Savo užduotims atlikti Tinklas:

               a)

               teikia pirmenybę daugiafunkciniam požiūriui;

               b)

               per nacionalinius atstovus ir kontaktinius atstovus palaiko glaudžius ryšius su valstybių narių nusikalstamumo prevencijos įstaigomis, vietos institucijomis, vietiniais partneriais ir pilietine visuomene, taip pat su mokslinių tyrimų institucijomis ir nevyriausybinėmis organizacijomis;

               c)

               sukuria savo interneto svetainę, kurioje pateikiamos jo reguliarios ataskaitos ir kita naudinga informacija, visų pirma geriausios praktikos pavyzdžių santrauka, ir užtikrina jos techninę priežiūrą;

               d)

               siekia naudoti ir skatinti pagal Sąjungos programas finansuojamų su nusikalstamumo prevencija susijusių projektų rezultatus.

         6 straipsnis
   Pareigos
   1.   Vykdomasis komitetas teikia pirmininkui pagalbą siekdamas užtikrinti, inter alia:

               a)

               Tinklo strategijos, kuriai turi pritarti valdyba, parengimą;

               b)

               veiksmingą valdybos veiklą ir

               c)

               darbo programos parengimą ir įgyvendinimą.

         2.   Valdybos užduotys apima:

               a)

               tinkamo Tinklo funkcionavimo pagal šį sprendimą užtikrinimą, įskaitant sprendimų dėl praktinio sekretoriato funkcijų organizavimo priėmimą;

               b)

               finansinio reglamento parengimą ir priėmimą;

               c)

               pritarimą Tinklo strategijai, kuria padedama plėtoti nusikalstamumo prevenciją Sąjungos lygiu;

               d)

               Tinklo darbo programos patvirtinimą ir įgyvendinimo užtikrinimą;

               e)

               Tinklo veiklos metinės ataskaitos patvirtinimą.

         3.   Valdyba vieningai patvirtina savo darbo tvarkos taisykles, kuriose, inter alia, yra nuostatos dėl pirmininko ir vykdomojo komiteto narių skyrimo ir kadencijos trukmės, valdybos sprendimų priėmimo tvarkos, kalbų vartojimo tvarkos, sekretoriato uždavinių, organizavimo bei išteklių ir administracinės tvarkos bendradarbiaujant su kitais subjektais, kaip nurodyta 8 straipsnyje.
   4.   Sekretoriatas padeda valdybai. Jis nuolat veikia visapusei Tinklo naudai, laikydamasis deramo konfidencialumo principų. Jo uždaviniai yra šie:

               a)

               teikti administracinę ir bendrą paramą rengiant posėdžius, seminarus ir konferencijas; rengti metinės ataskaitos projektą ir darbo programą, padėti įgyvendinti darbo programą ir būti centriniu ryšių palaikymo su Tinklo nariais punktu;

               b)

               atlikti analitinę ir paramos funkciją siekiant nustatyti vykdomą mokslinių tyrimų veiklą nusikalstamumo prevencijos srityje ir susijusią informaciją, kuri būtų naudinga Tinklui;

               c)

               būti atsakingam už Tinklo interneto svetainės prieglobą, plėtojimą ir techninę priežiūrą.

         5.   Kiekvienas nacionalinis atstovas skatina Tinklo veiklą nacionaliniu ir vietos lygiais bei sudaro palankesnes sąlygas medžiagos nusikalstamumo prevencijos srityje teikimui, laikymui ir keitimuisi ja tarp jo valstybės narės ir Tinklo.
   6.   Kontaktiniai atstovai padeda nacionaliniams atstovams Tinkle keistis nacionaline informacija ir patirtimi nusikalstamumo prevencijos srityje.
   7.   Sekretoriatas atsiskaito pirmininkui ir vykdomajam komitetui, kurie prižiūri jo veiklą.
   8.   Valstybės narės yra atsakingos už Tinklo ir jo veiklos finansavimą. Valstybės narės per valdybą bendradarbiauja siekdamos užtikrinti Tinklo ir jo veiklos ekonomišką finansavimą.
   9.   8 dalis nepažeidžia galimybių pretenduoti į finansinę paramą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ir ją gauti.
   7 straipsnis
   Valdybos posėdžiai
   Pirmininko kvietimu valdyba posėdžiauja bent vieną kartą per pusmetį.
   8 straipsnis
   Bendradarbiavimas su kitais subjektais
   Tinklas gali bendradarbiauti su kitais subjektais, kompetentingais nusikalstamumo prevencijos srityje, kai tai svarbu jo tikslams pasiekti.
   9 straipsnis
   Vertinimas
   Iki 2012 m. lapkričio 30 d. Komisija pateikia Tarybai Tinklo veiklos įvertinimo ataskaitą, akcentuodama Tinklo ir jo sekretoriato darbo veiksmingumą, tinkamai atsižvelgdama į Tinklo bei kitų suinteresuotųjų subjektų sąveiką. Remiantis šio įvertinimo rezultatais atliekamas įvertinimas, siekiant nustatyti galimybes, kurios galėtų būti įgyvendintos, pavyzdžiui, perkėlus sekretoriatą į veikiančią agentūrą.
   10 straipsnis
   Panaikinimas
   Sprendimas 2001/427/TVR panaikinamas.
   11 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 30 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         B. ASK

      (1)  OL C 222, 2009 9 15, p. 2.

      (2)  OL C 124, 2000 5 3, p. 1.

      (3)  OL L 153, 2001 6 8, p. 1.