title: 2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos sprendimas dėl Susitarimo, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, taikytinas ginčams, numatytiems pagal Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos ir Libano Respublikos asociaciją, prekybos nuostatas, sudarymo protokolo tarp Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Libano Respublikos forma

text:
14.12.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 328/20

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2009 m. lapkričio 10 d.
   dėl Susitarimo, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, taikytinas ginčams, numatytiems pagal Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos ir Libano Respublikos asociaciją, prekybos nuostatas, sudarymo protokolo tarp Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Libano Respublikos forma
   (2010/771/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį, kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos pirmu sakiniu,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. vasario 24 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Viduržemio jūros regiono partneriais siekiant sukurti su prekybos nuostatomis susijusį ginčų sprendimo mechanizmą.

               (2)

               Komisija surengė derybas konsultuodamasi su Komitetu, įsteigtu pagal Sutarties 133 straipsnį, ir vadovaudamasi Tarybos patvirtintais derybų nurodymais.

               (3)

               Komisija baigė derybas dėl Susitarimo, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, taikytinas ginčams, numatytiems pagal Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Libano Respublikos asociaciją (1), prekybos nuostatas, sudarymo protokolo forma.

               (4)

               Šis Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrijos vardu patvirtinamas Susitarimas, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, taikytinas ginčams pagal Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Libano Respublikos asociaciją, prekybos nuostatas, protokolo tarp Europos bendrijos ir Libano Respublikos forma.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), turintį (-čius) teisę pasirašyti protokolo forma sudaromą Susitarimą, kad jis taptų privalomas Bendrijai.

      Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. BORG

      (1)  OL L 143, 2006 5 30, p. 2.
   VERTIMAS
   Europos Sąjungos ir Libano Respublikos
   bendra deklaracija
   Susitarimo, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, taikytinas ginčams, numatytiems pagal Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Libano Respublikos asociaciją, prekybos nuostatas, protokolo forma pasirašymo proga
   Kadangi 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojo Lisabonos sutartis, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė jos teises bei pareigas; nuo tos datos Europos Sąjunga naudojasi visomis Europos bendrijos teisėmis ir prisiima visus jos įsipareigojimus.
   Todėl šiandien pasirašyto pirmiau nurodyto susitarimo tekste nuorodos į „Europos bendriją“ atitinkamai laikomos nuorodomis į „Europos Sąjungą“.

      Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 11 d.

         Europos Sąjungos vardu

         Libano Respublikos vardu

    ---documentbreak---

               14.12.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 328/21

         PROTOKOLAS
   tarp Europos bendrijos ir Libano Respublikos, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, taikytinas ginčams, numatytiems pagal Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Libano Respublikos asociaciją, prekybos nuostatas
   EUROPOS BENDRIJA,
   toliau – Bendrija,
   viena šalis, ir
   LIBANO RESPUBLIKA,
   toliau – Libanas,
   kita šalis,
   NUSPRENDĖ:
   I   SKYRIUS

      TIKSLAS IR TAIKYMO SRITIS

   1 straipsnis
   Tikslas
   Šiuo Protokolu siekiama vengti prekybos ginčų tarp Šalių ir juos spręsti siekiant, jei įmanoma, abiem pusėms priimtinų sprendimų.
   2 straipsnis
   Protokolo taikymas
   Šio Protokolo nuostatos galioja visiems ginčams dėl Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Libano Respublikos asociaciją (toliau – Asociacijos susitarimas), II antraštinės dalies (išskyrus 23, 24 ir 25 straipsnius) nuostatų aiškinimo ir taikymo, jei aiškiai nenumatyta kitaip (1). Asociacijos susitarimo 82 straipsnis taikomas ginčams, susijusiems su kitų Asociacijos susitarimo nuostatų taikymu ir aiškinimu.
   II   SKYRIUS

      KONSULTACIJOS IR TARPININKAVIMAS

   3 straipsnis
   Konsultacijos
   1.   Šalys siekia išspręsti visus ginčus dėl 2 straipsnyje nurodytų nuostatų aiškinimo ir taikymo ir surengusios konsultacijas remiant Asociacijos tarybai stengiasi kuo skubiau rasti tinkamą ir abiem pusėms priimtiną sprendimą.
   2.   Šalis kreipiasi dėl konsultacijų, pateikdama rašytinį prašymą kitai Šaliai bei nusiųsdama jo kopiją Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui, ir nurodo ginčijamąją priemonę bei Asociacijos susitarimo nuostatas, kurias, jos manymu, reikėtų taikyti.
   3.   Konsultacijos surengiamos per 30 dienų nuo prašymo gavimo dienos ir turi vykti Šalies atsakovės teritorijoje, jei Šalys nesusitaria kitaip. Konsultacijos laikomos pasibaigusiomis po 60 dienų nuo prašymo gavimo dienos, nebent abi Šalys sutiktų tęsti konsultacijas. Konsultacijos, visų pirma, visa šios procedūros metu atskleista informacija ir Šalių pateiktos nuomonės, yra konfidencialios ir nepažeidžia nei vienos iš Šalių teisių jokiose tolesnėse procedūrose.
   4.   Skubos atvejais, įskaitant atvejus, susijusius su greitai gendančiomis arba sezoninėmis prekėmis, konsultacijos surengiamos per 15 dienų nuo prašymo gavimo dienos ir laikomos pasibaigusiomis per 30 dienų nuo prašymo gavimo.
   5.   Jei Šalis, kuriai teikiamas prašymas, per 10 darbo dienų nuo prašymo gavimo dienos neatsako į prašymą rengti konsultacijas, arba jei konsultacijos nesurengiamos per 3 arba 4 dalyje nustatytus terminus, jei konsultacijos užbaigtos nepasiekus abiem pusėms priimtino sprendimo, Šalis ieškovė gali prašyti sudaryti arbitrų kolegiją pagal 5 straipsnį.
   4 straipsnis
   Tarpininkavimas
   1.   Konsultacijų metu nepavykus rasti abiem pusėms priimtino sprendimo, Šalys gali susitarti kreiptis į tarpininką. Rašytinis prašymas tarpininkauti turi būti pateikiamas Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui, jame nurodoma priemonė, dėl kurios vyko konsultacijos, bei tarpusavio sutarimu nustatyti tarpininkavimo įgaliojimai. Kiekviena Šalis įsipareigoja palankiai atsižvelgti į prašymus tarpininkauti.
   2.   Išskyrus atvejus, kai per penkias darbo dienas nuo prašymo tarpininkauti gavimo Šalys bendrai pasirenka tarpininką, Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečio pirmininkai arba jų atstovai burtų keliu išrenka tarpininką iš asmenų, įtrauktų į 19 straipsnyje nurodytus sąrašus ir nesančių nei vienos Šalies piliečiais. Tarpininkas išrenkamas per 10 darbo dienų nuo prašymo tarpininkauti gavimo dienos. Ne vėliau nei per 30 dienų nuo jo išrinkimo tarpininkas sušaukia Šalis į posėdį. Ne vėliau nei per 15 dienų iki posėdžio visos Šalys pateikia informaciją tarpininkui, kuris (kuri) savo nuožiūra prireikus gali prašyti papildomos informacijos iš Šalių, specialistų arba techninių patarėjų. Taip gauta informacija turi būti atskleista abiem Šalims ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Tarpininkas pateikia nuomonę ne vėliau nei per 45 dienas nuo jo išrinkimo.
   3.   Tarpininkas į savo nuomonę gali įtraukti rekomendaciją, kaip išspręsti ginčą pagal 2 straipsnyje nurodytas nuostatas. Į tarpininko nuomonę atsižvelgti neprivaloma.
   4.   Šalys gali susitarti keisti 2 dalyje nurodytus terminus. Tarpininkas taip pat gali nuspręsti keisti minėtus terminus kurios nors iš Šalių prašymu arba savo paties iniciatyva, atsižvelgdamas į susijusios Šalies patiriamus konkrečius sunkumus arba atvejo sudėtingumą.
   5.   Su tarpininkavimu susijusios procedūros, ypač visa atskleista informacija ir nuomonės, kurių laikosi Šalys šių procedūrų metu, yra konfidencialios ir nepažeidžia nei vienos iš Šalių teisių jokiose tolesnėse procedūrose.
   6.   Šalims susitarus tarpininkavimo procedūros gali būti tęsiamos vykstant arbitražo procedūrai.
   7.   Tarpininkas pakeičiamas tik remiantis darbo tvarkos taisyklių 17–20 taisyklėse išdėstytomis priežastimis ir jose nurodyta tvarka.
   III   SKYRIUS

      GINČŲ SPRENDIMO PROCEDŪROS

      I   SKIRSNIS

         Arbitražo procedūra

   5 straipsnis
   Arbitražo procedūros pradžia
   1.   Jei Šalims nepavyko išspręsti ginčo konsultacijų metu, kaip numatyta 3 straipsnyje, arba kreipusis į tarpininką, kaip numatyta 4 straipsnyje, Šalis ieškovė gali pateikti prašymą sudaryti arbitrų kolegiją.
   2.   Rašytinis prašymas sudaryti arbitrų kolegiją pateikiamas Šaliai atsakovei ir Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui. Šalis ieškovė prašyme nurodo konkrečią ginčijamąją priemonę ir paaiškina, kodėl tokia priemonė pažeidžia 2 straipsnyje nurodytas nuostatas. Sudaryti arbitrų kolegiją prašoma ne vėliau nei 18 mėnesių nuo prašymo surengti konsultacijas gavimo dienos, nepažeidžiant Šalies ieškovės teisių ateityje prašyti naujų konsultacijų tuo pačiu klausimu.
   6 straipsnis
   Arbitrų kolegijos sudarymas
   1.   Arbitrų kolegiją sudaro trys arbitrai.
   2.   Per 10 darbo dienų nuo prašymo Šaliai atsakovei sudaryti arbitrų kolegiją gavimo dienos Šalys konsultuojasi, siekdamos susitarti dėl arbitrų kolegijos sudėties.
   3.   Šalims nepavykus susitarti dėl arbitrų kolegijos sudėties per 2 dalyje nustatytą laikotarpį, kiekviena Šalis gali prašyti Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečio pirmininkų arba jų atstovų visus tris narius iš pagal 19 straipsnį sudaryto sąrašo išrinkti burtų keliu: vieną narį iš asmenų, pasiūlytų Šalies ieškovės, vieną narį iš asmenų, pasiūlytų Šalies atsakovės ir vieną narį iš asmenų, kuriuos Šalys išrinko pirmininkauti. Šalims susitarus dėl vieno ar dviejų arbitrų kolegijos narių, likusieji nariai renkami tokia pačia tvarka.
   4.   Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečio pirmininkai arba jų atstovai išrenka arbitrus per penkias darbo dienas nuo 3 dalyje nurodyto prašymo pateikimo dienos.
   5.   Arbitrų kolegijos sudarymo diena yra diena, kai išrenkami trys arbitrai.
   6.   Arbitrai pakeičiami tik remiantis Darbo tvarkos taisyklių 17–20 taisyklėse išdėstytomis priežastimis ir jose nurodyta tvarka.
   7 straipsnis
   Tarpinė arbitrų kolegijos ataskaita
   Ne vėliau nei per 120 dienų nuo arbitrų kolegijos sudarymo arbitrų kolegija paskelbia Šalims tarpinę ataskaitą, kurioje išdėstomi nustatyti faktai, atitinkamų nuostatų taikomumas ir pagrindžiamos išvados bei teikiamos rekomendacijos. Bet kuri Šalis gali pateikti arbitrų kolegijai rašytinį prašymą peržiūrėti konkrečius tarpinės atskaitos aspektus ne vėliau nei per 15 dienų nuo jos paskelbimo. Į arbitražo kolegijos galutinės ataskaitos išvadas įtraukiamos diskusijos dėl tarpinės peržiūros etapu pateiktų argumentų.
   8 straipsnis
   Arbitrų kolegijos sprendimas
   1.   Arbitrų kolegija paskelbia savo sprendimą Šalims bei Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui per 150 dienų nuo arbitrų kolegijos sudarymo dienos. Jei, arbitrų kolegijos manymu, šio termino laikytis neįmanoma, arbitrų kolegijos pirmininkas privalo raštu pranešti apie tai Šalims ir Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui, nurodydamas vėlavimo priežastis ir dieną, kurią arbitrų kolegija ketina užbaigti savo darbą. Sprendimas jokiu būdu negali būti paskelbtas vėliau nei po 180 dienų nuo arbitrų kolegijos sudarymo dienos.
   2.   Skubos atvejais, įskaitant atvejus, susijusius su greitai gendančiomis arba sezoninėmis prekėmis, arbitrų kolegija deda visas pastangas, kad sprendimas būtų paskelbtas per 75 dienas nuo sudarymo dienos. Sprendimas jokiu būdu negali būti paskelbtas vėliau nei per 90 dienų po jo priėmimo dienos. Arbitrų kolegija per 10 dienų po jos sudarymo pateikia preliminarų sprendimą, ar atvejis vertintinas kaip skubus.
   3.   Abiejų Šalių prašymu arbitrų kolegija bet kuriuo metu gali sustabdyti savo darbą Šalių sutartam laikotarpiui, neviršijančiam 12 mėnesių, ir Šalies ieškovės prašymu vėl atnaujina savo darbą sutarto laikotarpio pabaigoje. Jei Šalis ieškovė nepaprašo arbitrų kolegijos atnaujinti darbo iki sutarto sustabdymo laikotarpio pabaigos, procedūra nutraukiama. Arbitrų kolegijos darbo sustabdymas ir nutraukimas nepažeidžia nei vienos iš Šalių teisių jokios kitos tuo pačiu klausimu vykstančios procedūros metu.

      II   SKIRSNIS

         Sprendimo įgyvendinimas

   9 straipsnis
   Arbitrų kolegijos sprendimo įgyvendinimas
   Kiekviena Šalis turi imtis priemonių, būtinų arbitrų kolegijos sprendimui įgyvendinti, ir Šalys stengsis susitarti dėl laikotarpio, per kurį tas sprendimas turi būti įgyvendintas.
   10 straipsnis
   Pagrįstos trukmės laikotarpis sprendimui įgyvendinti
   1.   Ne vėliau kaip per 30 dienų nuo arbitrų kolegijos sprendimo paskelbimo Šalims, Šalis atsakovė Šaliai ieškovei bei Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui nurodo laikotarpį, kurio jai reikia sprendimui įgyvendinti (pagrįstos trukmės laikotarpis), jei neįmanoma sprendimo įgyvendinti iškart.
   2.   Šalims nesusitarus dėl pagrįstos trukmės laikotarpio arbitrų kolegijos sprendimui įgyvendinti, Šalis ieškovė per 20 dienų nuo pagal 1 dalį Šalies atsakovės pateikto pranešimo gavimo raštu paprašo arbitrų kolegijos nustatyti pagrįstos trukmės laikotarpį. Apie tokį prašymą tuo pačiu metu pranešama kitai Šaliai bei Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui. Arbitrų kolegija paskelbia savo sprendimą Šalims bei Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui per 30 dienų nuo prašymo pateikimo dienos.
   3.   Pagrįstos trukmės laikotarpis gali būti pratęstas Šalių susitarimu.
   11 straipsnis
   Priemonių, kurių imtasi siekiant įgyvendinti arbitrų kolegijos sprendimą, persvarstymas
   1.   Iki pagrįstos trukmės laikotarpio pabaigos Šalis atsakovė praneša kitai Šaliai bei Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui apie priemones, kurių ji ėmėsi arbitrų kolegijos sprendimui įgyvendinti.
   2.   Jei Šalys nesutaria dėl priemonės, apie kurią pranešta pagal 1 dalį, arba jos atitikties 2 straipsnio nuostatoms, Šalis ieškovė gali pateikti rašytinį prašymą pirmajai arbitrų kolegijai priimti sprendimą šiuo klausimu. Tokiame prašyme nurodoma konkreti ginčijamoji priemonė ir paaiškinama, kodėl tokia priemonė neatitinka 2 straipsnyje nurodytų nuostatų. Arbitrų kolegija praneša savo sprendimą per 90 dienų nuo prašymo pateikimo dienos. Skubos atvejais, įskaitant atvejus, susijusius su greitai gendančiomis arba sezoninėmis prekėmis, arbitrų kolegija paskelbia savo sprendimą per 45 dienas nuo prašymo pateikimo dienos.
   12 straipsnis
   Laikinosios taisomosios priemonės, kurių imamasi, jei neįgyvendinamas arbitrų kolegijos sprendimas
   1.   Jei Šalis atsakovė iki pagrįstos trukmės laikotarpio pabaigos nepraneša apie jokią priemonę, kurios imtasi siekiant įgyvendinti arbitrų kolegijos sprendimą, arba jei arbitrų kolegija nusprendžia, kad priemonė, apie kurią pranešta pagal 11 straipsnio 1 dalį, nesuderinama su 2 straipsnio nuostatose nurodytais Šalies įsipareigojimais, Šalis atsakovė Šalies ieškovės prašymu pateikia pasiūlymą dėl laikinos kompensacijos.
   2.   Jei dėl kompensacijos nesutariama per 30 dienų nuo pagrįstos trukmės laikotarpio pabaigos arba nuo pranešimo apie arbitrų kolegijos sprendimą pagal 11 straipsnį, kad priemonė, kurios imtasi, yra nesuderinama su 2 straipsnyje nurodytomis nuostatomis, Šalis ieškovė įgyja teisę, apie tai pranešusi kitai Šaliai ir Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui, sustabdyti visus pagal bet kurią 2 straipsnyje nurodytą nuostatą kylančius įsipareigojimus, kurie yra lygiaverčiai dėl pažeidimo atsiradusiai žalai, susijusiai su panaikinimu arba sumažinimu. Šalis ieškovė gali sustabdyti įsipareigojimų vykdymą praėjus 10 darbo dienų nuo Šalies atsakovės pateikto pranešimo gavimo dienos, nebent Šalis atsakovė paprašo arbitražo procedūros pagal 3 dalį.
   3.   Jei Šalis atsakovė mano, kad sustabdymo mastas neatitinka dėl pažeidimo atsiradusios žalos, susijusios su panaikinimu arba sumažinimu, lygio, ji gali pateikti arbitrų kolegijai rašytinį prašymą išspręsti šį klausimą. Iki 2 dalyje nurodyto 10 darbo dienų laikotarpio pabaigos apie tokį prašymą pranešama kitai Šaliai ir Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui. Arbitrų kolegija, prireikus paprašiusi specialistų nuomonės, per 30 darbo dienų nuo prašymo pateikimo dienos praneša Šalims ir Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui apie savo sprendimą dėl įsipareigojimų sustabdymo masto. Įsipareigojimai nesustabdomi, kol arbitrų kolegija nepriima sprendimo; sustabdymas turi atitikti arbitrų kolegijos sprendimą.
   4.   Įsipareigojimai sustabdomi laikinai tik tol, kol 2 straipsnyje nurodytas nuostatas pažeidžianti priemonė yra atšaukiama arba iš dalies pakeičiama taip, kad atitiktų minėtas nuostatas, kaip nustatyta 13 straipsnyje, arba kol Šalys susitaria išspręsti ginčą.
   13 straipsnis
   Priemonių, kurių imtasi sustabdžius įsipareigojimų vykdymą, peržiūra
   1.   Šalis atsakovė praneša kitai Šaliai ir Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui apie priemonę, kurios ji ėmėsi arbitrų kolegijos sprendimui įgyvendinti, ir apie savo prašymą nutraukti Šalies ieškovės taikomą įsipareigojimų sustabdymą.
   2.   Jei Šalys per 30 dienų nuo pranešimo gavimo nesusitaria dėl priemonės, apie kurią pranešta, atitikties 2 straipsnyje nurodytoms nuostatoms, Šalis ieškovė pateikia arbitrų kolegijai rašytinį prašymą priimti sprendimą šiuo klausimu. Apie tokį prašymą tuo pačiu metu pranešama kitai Šaliai bei Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui. Arbitrų kolegija praneša savo sprendimą Šalims ir Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui per 45 dienas nuo prašymo pateikimo dienos. Jei arbitrų kolegija nustato, kad įgyvendinimo priemonė atitinka 2 straipsnyje nurodytas nuostatas, įsipareigojimų sustabdymas nutraukiamas.

      III   SKIRSNIS

         Bendrosios nuostatos

   14 straipsnis
   Abiem pusėms priimtinas sprendimas
   Pagal šį Protokolą bet kuriuo metu Šalys gali priimti abiem pusėms priimtiną sprendimą ginčui išspręsti. Apie tokį sprendimą jos praneša Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui ir arbitrų kolegijai. Pranešus apie abiem pusėms priimtiną sprendimą, arbitrų kolegija nutraukia savo darbą ir procedūra baigiama.
   15 straipsnis
   Darbo tvarkos taisyklės
   1.   III skyriuje nustatytoms ginčų sprendimo procedūroms taikomos prie šio Protokolo pridedamos Darbo tvarkos taisyklės.
   2.   Jei Šalys nenusprendžia kitaip, visi arbitrų kolegijos posėdžiai yra vieši, kaip nustatyta Darbo tvarkos taisyklėse.
   16 straipsnis
   Informacija ir techniniai patarimai
   1.   Arbitrų kolegija savo iniciatyva arba Šalies prašymu gali rinkti informaciją iš bet kurio šaltinio, kurį ji laiko tinkamu arbitrų kolegijos tyrimui, įskaitant ginčo Šalis. Jei mano, kad tai tinkama, arbitrų kolegija turi teisę prašyti ekspertų nuomonės. Prieš pasirinkdama ekspertus arbitrų kolegija konsultuojasi su Šalimis. Šalių nuomonė dėl ekspertų arbitrų kolegijai nėra privaloma. Taip gauta informacija turi būti atskleista abiem Šalims ir suteikta galimybė pateikti pastabas.
   2.   Vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklėmis Šalyse įsisteigusiems suinteresuotiesiems fiziniams ar juridiniams asmenims leidžiama arbitrų kolegijai pateikti trumpą amicus curiae informaciją. Ši trumpa informacija apima faktinius ginčo aspektus ir nėra susijusi su teisiniais aspektais.
   17 straipsnis
   Aiškinimo taisyklės
   Arbitrų kolegija 2 straipsnyje nurodytas nuostatas aiškina vadovaudamasi įprastomis tarptautinės viešosios teisės, įskaitant Vienos konvencijos dėl tarptautinių sutarčių teisės, aiškinimo taisyklėmis. Arbitrų kolegijos sprendimais negali būti nustatyta daugiau ar mažiau teisių ir prievolių nei nustatyta pagal 2 straipsnio nuostatas.
   18 straipsnis
   Arbitrų kolegijos sprendimai
   1.   Arbitrų kolegija deda visas pastangas, kad visi sprendimai būtų priimami bendru sutarimu. Jeigu sprendimo negalima priimti bendru sutarimu, sprendimas dėl svarstomo klausimo priimamas balsų dauguma.
   2.   Visi arbitrų kolegijos sprendimai yra privalomi Šalims ir jais nenustatoma jokių teisių ar įsipareigojimų fiziniams ar juridiniams asmenims. Sprendime išdėstomi nustatyti faktai, atitinkamų Asociacijos susitarimo nuostatų taikomumas ir pagrindžiamos kolegijos išvados. Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitetis viešai skelbia visus arbitrų kolegijos sprendimus, išskyrus tuos atvejus, kai kolegija nusprendžia kitaip, siekdama užtikrinti slaptos verslo informacijos konfidencialumą.
   IV   SKYRIUS

      BENDROSIOS NUOSTATOS

   19 straipsnis
   Arbitrų sąrašai
   1.   Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitetis ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio Protokolo įsigaliojimo sudaro ne mažiau kaip 15 asmenų, pageidaujančių ir galinčių būti arbitrais, sąrašą. Kiekviena iš Šalių pasiūlo mažiausiai penkis asmenis būti arbitrais. Abi Šalys taip pat pasirenka mažiausiai penkis asmenis, kurie nėra nei vienos Šalies piliečiai ir kurie atliks arbitrų kolegijos pirmininkų pareigas. Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitetis užtikrins, kad sąraše visuomet būtų tiek asmenų.
   2.   Arbitrai turi turėti specialiųjų teisės ir tarptautinės prekybos žinių arba patirties. Jie turi būti nepriklausomi, dalyvauti kaip individualūs asmenys ir nevykdyti jokios organizacijos ar Vyriausybės nurodymų, neturi turėti ryšių su bet kurios iš Šalių Vyriausybėmis ir turi laikytis prie šio protokolo pridedamo Elgesio kodekso.
   3.   Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitetis gali sudaryti papildomus mažiausiai penkiolikos asmenų, turinčių su konkrečiais sektoriais susijusių žinių Asociacijos susitarime aptariamose srityse ar tarpininkavimo patirties, sąrašus. Kai taikoma 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta atrankos procedūra, Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečio pirmininkai bendru Šalių sutarimu gali naudotis šiuo su konkrečiais sektoriais susijusiu sąrašu.
   20 straipsnis
   Ryšys su PPO įsipareigojimais
   1.   Šio Protokolo nuostatos ginčams spręsti taikomos nepažeidžiant jokių veiksmų, susijusių su PPO, įskaitant ginčų sprendimo veiksmus.
   2.   Tačiau, jei Šalis pradėjo ginčo dėl tam tikros priemonės sprendimo procedūrą pagal šį Protokolą arba PPO susitarimą, ji negali pradėti ginčo sprendimo procedūros dėl tos pačios priemonės kitame teisme, kol nebus baigta pirmoji procedūra. Be to, Šalis nesikreipia į du teismus žalai dėl įsipareigojimo, kuris yra toks pat ir pagal Asociacijos susitarimą, ir pagal PPO susitarimą, pažeidimo atlyginti. Tokiu atveju, prasidėjus ginčo sprendimo procedūrai, Šalis neteikia kitam teismui prašymo žalai dėl tokio pat įsipareigojimo, nustatyto kitame susitarime, pažeidimo atlyginti, nebent pirmajam teismui dėl procedūrinių ar teisminių priežasčių nepavyktų priimti sprendimo dėl to reikalavimo.
   3.   Taikant 2 dalį:

               —

               ginčo sprendimo procedūros pagal PPO susitarimą laikomos pradėtomis Šaliai pateikus prašymą sudaryti kolegiją pagal PPO susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos 6 straipsnį, o jos laikomos baigtomis, kai ginčų sprendimo institucija priima kolegijos ataskaitą ir atitinkamai apeliacinės tarybos ataskaitą pagal Susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos 16 straipsnį ir 17 straipsnio 14 dalį,

               —

               ginčų sprendimo procedūros pagal šį Protokolą laikomos pradėtomis Šaliai pateikus prašymą sudaryti arbitrų kolegiją pagal 5 straipsnio 1 dalį, o jos laikomos baigtomis, kai arbitrų kolegija paskelbia savo sprendimą Šalims bei Pramonės, prekybos ir paslaugų pakomitečiui pagal 8 straipsnį.

         4.   Nė viena šio Protokolo nuostata netrukdo Šaliai sustabdyti įsipareigojimų, kuriuos sustabdyti leido PPO ginčų sprendimo institucija, vykdymą. PPO susitarimas netaikomas siekiant sutrukdyti Šaliai sustabdyti įsipareigojimų pagal šį Protokolą vykdymą.
   21 straipsnis
   Terminai
   1.   Visi šiame Protokole nustatyti terminai, įskaitant terminą, per kurį arbitrų kolegija turi paskelbti savo sprendimus, skaičiuojami kalendorinėmis dienomis nuo kitos dienos po veiksmo ar fakto, kurio atžvilgiu jie nustatyti, jei nenustatyta kitaip.
   2.   Kiekvienas šiame Protokole nurodytas terminas gali būti pratęstas Šalių tarpusavio susitarimu. Šalys įsipareigoja palankiai atsižvelgti į prašymus pratęsti terminą dėl Šalies patiriamų sunkumų siekiant laikytis šio Protokolo procedūrų. Šalies prašymu arbitrų kolegija gali pakeisti procedūroms taikomus terminus, atsižvelgdama į skirtingą Šalių išsivystymo lygį.
   22 straipsnis
   Protokolo peržiūra ir pakeitimai
   1.   Asociacijos taryba gali peržiūrėti šio Protokolo ir jo priedų įgyvendinimą, siekdama nuspręsti, ar juos tęsti toliau, pakeisti arba nutraukti.
   2.   Asociacijos taryba gali nuspręsti pakeisti šį Protokolą ir jo priedus. Bet kuris toks pakeitimas gali būti daromas siekiant įgyvendinti kiekvienos Šalies vidaus teisinius reikalavimus.
   23 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šalys šį Protokolą patvirtins pagal savo procedūras. Jis įsigalioja antro mėnesio pirmą dieną po tos dienos, kurią Šalys praneša viena kitai apie procedūrų, nurodytų šiame straipsnyje, užbaigimą.

      Šis Protokolas sudarytas Briuselyje 2010 m. lapkričio 11 d. dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir arabų, kalbomis, visi tekstai yra autentiški.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sajungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         За Релублика Ливан
         Por la República Libanesa
         Za Libanonskou republiku
         For Den Libanesiske Republik
         Für die Libanesische Republik
         Liibanoni Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία του Λιβάνου
         For the Republic of Lebanon
         Pour la République libanaise
         Per la Repubblica libanese
         Libānas Republikas vārdā
         Libano Respublikos vardu
         A Libanoni Köztársaság részéről
         Għar-repubblika tal-Libanu
         Voor de Republiek Libanon
         W imieniu Republiki Libańskiej
         Pela República do Líbano
         Pentru Republica Libaneză
         Za Libanonskú republiku
         Za Republiko Libanon
         Libanonin tasavallan puolesta
         För Republiken Libanon

      (1)  Šio Protokolo nuostatos nepažeidžia Protokolo 33 straipsnio, susijusio su sąvokos „kilmės produktai“ apibrėžtimi ir administracinio bendradarbiavimo metodais.
   PRIEDAI

               I PRIEDAS.

                  ARBITRŲ KOLEGIJOS DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

               II PRIEDAS.

                  ARBITRŲ KOLEGIJŲ NARIŲ IR TARPININKŲ ELGESIO KODEKSAS


title: 2009 m. gegužės 4 d. Biuro Sprendimas dėl Europos Parlamento taisyklių, reglamentuojančių Parlamento nariams skirtus kalbų ir kompiuterių kursus

text:
29.8.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 204/5

      BIURO SPRENDIMAS

   2009 m. gegužės 4 d.
   dėl Europos Parlamento taisyklių, reglamentuojančių Parlamento nariams skirtus kalbų ir kompiuterių kursus
   2009/C 204/03
   EUROPOS PARLAMENTO BIURAS,
   atsižvelgdamas į Europos Parlamento narių statutą (1), ypač į jo 20 ir 22 straipsnius,
   atsižvelgdamas į Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo taisykles (toliau – Įgyvendinimo taisyklės) (2), ypač į jų 44 ir 74 straipsnius,
   atsižvelgdamas į Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 8 straipsnį ir 22 straipsnio 2 dalį,
   kadangi Europos Parlamento narių išlaidų kompensavimo ir išmokų mokėjimo taisyklės (3), ypač jų 22 ir tolesni straipsniai, kuriuose reglamentuojami Parlamento nariams skirti kalbų ir kompiuterių kursai, nustoja galioti tą dieną, kai įsigalioja Europos Parlamento narių statutas, ir kadangi reikėtų patvirtinti atitinkamas naujas taisykles,
   NUSPRENDĖ:
   1   SKIRSNIS

      BENDROSIOS NUOSTATOS

   1 straipsnis
   Principai ir apibrėžtys
   1.   Pagal Įgyvendinimo taisyklių 44 straipsnio 1 dalį Parlamento nariai gali lankyti kalbos ir kompiuterių kursus, kuriuos rengia Europos Parlamentas arba patvirtinta įstaiga, šiose taisyklėse nustatytomis sąlygomis. Nariai turi teisę gauti kompensaciją už faktines išlaidas, patirtas lankant kalbos ar kompiuterių kursus, atsižvelgiant į toliau nurodytus nurodomus apribojimus ir remiantis toliau nustatytomis sąlygomis.
   2.   Patvirtinta įstaiga – tai mokykla, institutas ar dėstytojas (mokytojas), besiverčiantis privačia praktika ir turintis pagal taikomą nacionalinę teisę reikiamą kvalifikaciją vesti kalbų ar kompiuterių kursus pagal Parlamento nario pasirinktą tvarką.
   2 straipsnis
   Mokesčio už mokslą kompensavimas
   1.   Kompensuojamo mokesčio už kalbų kursus, įskaitant, jei reikia, ir registracijos mokestį, suma negali būti didesnė kaip 5 000 EUR, o už kompiuterių kursus – 1 500 EUR per metus. Už nuotolinį mokymą ar savarankiško mokymosi medžiagą gali būti kompensuojama ne didesnė kaip 500 EUR suma, įeinanti į pirmąją ar antrąją iš pirmiau minėtų dviejų sumų.
   2.   Rinkimų metais arba tada, kai Parlamento narys baigia vykdyti savo įgaliojimus nesibaigus finansiniams metams, didžiausios kompensuotinos sumos atitinkamai paskirstomos baigiantiems kadenciją nariams ir naujai išrinktiems nariams. Permokėtos sumos turi būti grąžintos arba susigrąžintos.
   3 straipsnis
   Kompensavimo tvarka
   Mokestis už mokslą, išskyrus dėstytojo kelionės išlaidas arba komisinius mokesčius, kompensuojamas, kai Parlamento narys raštu pateikia prašymą kartu su šiais patvirtinamaisiais dokumentais:

               1.

               mokesčio už mokslą sąskaita faktūra, tinkamai parengta ir pasirašyta gavus visą sumą, kurioje nurodoma:

                           a)

                           Parlamento nario pavardė;

                           b)

                           patvirtintos įstaigos pavadinimas, adresas ir teisinis statusas;

                           c)

                           atskirai nurodomas mokestis už mokslą ir kiti mokesčiai;

                           d)

                           PVM mokėtojo kodas, arba, jeigu įstaiga neprivalo registruotis kaip PVM mokėtoja ar mokėti šio mokesčio, nurodoma atleidimo nuo šios pareigos priežastis;

                           e)

                           ir patvirtintos įstaigos įmonės registro numeris arba lygiavertė nuoroda, jei šiuo klausimu taikomuose teisės aktuose tai numatyta.

               2.

               patvirtintos įstaigos išduotu ir tinkamai patvirtintu lankomumo pažymėjimu, kuriame nurodyta Parlamento nario pavardė, lankytų kursų valandų skaičius, datos ir jų laikas,

               3.

               dokumentu, kuriuo patvirtinama, kad įstaiga pagal 1 straipsnio 2 dalį turi teisę rengti kursus.

         2   SKIRSNIS

      KALBŲ KURSAI

   4 straipsnis
   Europos Parlamento rengiami kalbų kursai
   Parlamento nariai gali Europos Parlamento patalpose Briuselyje ir Strasbūre lankyti vienos ar daugiau iš 5 labiausiai vartojamų darbo kalbų (anglų, prancūzų, vokiečių, italų ir ispanų) kursus, kurių 1 val. kaina – 40 EUR ir neviršydami 2 straipsnyje nurodytos sumos. Kursai, kuriuos veda Parlamento pasamdyti dėstytojai, vyksta pagal jų parengtą tvarkaraštį.
   5 straipsnis
   Kiti oficialiųjų kalbų kursai
   1.   Pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 138 straipsnį nariai gali lankyti oficialiųjų kalbų, kuriomis parengti autentiški Sutarčių variantai, kursus, taip pat ir oficialiai pripažintų šalių kandidačių oficialiųjų kalbų kursus.
   2.   Nariams kompensuojamas šių kursų mokestis neviršijant 2 straipsnyje numatytos sumos pagal 3 straipsnyje įtvirtintą tvarką.
   3.   Be 2 straipsnyje nurodytos sumos Parlamento nariams taip pat gali būti papildomai atlygintos kelionės ir gyvenimo išlaidos, susijusios su kursais mokykloje ar institute, jeigu:

               a)

               mokykla ar institutas yra Europos teritorijoje (išskyrus įprastas Parlamento darbo vietas ir regionus, geografiniu požiūriu nepriklausančius Europos žemynui);

               b)

               Parlamento narys lankė kursus valstybėje narėje, kurioje jis nėra išrinktas, arba šalyje, oficialiai pripažinta kandidate;

               c)

               Parlamento narys mokėsi minėtosios valstybės narės ar šalies kandidatės oficialiosios kalbos;

               d)

               kalbos kursai vyko ne mažiau kaip 20 mokymo valandų per visą kursų laikotarpį ir ne mažiau kaip po keturias 60 minučių trukmės pamokas arba po penkias 45–50 minučių trukmės pamokas per dieną; kursų laikotarpis turi trukti 5 dienas paeiliui, per kurias gali būti daroma ne daugiau kaip dviejų nedarbo dienų pertrauka (neįskaitant savaitgalio), kurios metu mokymo įstaiga nedirba.

         4.   Kompensuojamos ne daugiau kaip dviejų kelionių į abi puses per metus išlaidos remiantis Įgyvendinimo taisyklių 13, 15 straipsniais ir mutatis mutandis 17 straipsniu. Kelionės išlaidos, kai vykstama taksi, kompensuojamos, kai pateikiami nukeliautą atstumą patvirtinančių dokumentų originalai, jei kelionė iki vietos, kur rengiami kursai, ar iš jos neviršija 40 km.
   5.   Gyvenimo išlaidos kompensuojamos už daugiausiai 20 dienų per metus, taikant 50 proc. 24 straipsnyje numatytų dienpinigių standartinio tarifo normą, jei Parlamento nariai gali įrodyti faktiškai patyrę apgyvendinimo išlaidų. Šiam tikslui Parlamento narys privalo pateikti tinkamai apmokėtą apgyvendinimo išlaidų sąskaitą faktūrą.
   6.   Rinkimų metais kelionių į abi puses skaičius ir kompensuojamų dienų skaičius atitinkamai paskirstomi baigiantiems kadenciją nariams ir naujai išrinktiesiems nariams.
   7.   Kelionės ir gyvenimo išlaidas patvirtinantys dokumentai pateikiami kartu su mokestį už mokslą pagrindžiančiais dokumentais.
   6 straipsnis
   Kitų kalbų kursai
   Parlamento nariai gali lankyti ir kitų kalbų, nenurodytų 5 straipsnyje, kursus, jei pasirinktos kalbos tiesiogiai susijusios su oficialiomis jų, kaip Parlamento narių, atliekamomis pareigomis ir tam suteiktas išankstinis kvestoriaus, atsakingo už profesinį mokymą, leidimas. Nariams kompensuojamas tik šių kursų mokestis neviršijant 2 straipsnyje numatytos sumos pagal 3 straipsnyje įtvirtintą tvarką.
   3   SKIRSNIS

      KOMPIUTERIŲ KURSAI

   7 straipsnis
   Parlamento rengiami kursai
   Nariai gali lankyti Parlamento rengiamus kompiuterių kursus, kad išmoktų dirbti su Parlamento jiems skiriama kompiuterių programine įranga.
   Šiuos kursus lankantiems nariams nemokama jokia kompensacija.
   8 straipsnis
   Kiti kompiuterių kursai
   Nariai gali lankyti ir ne Parlamento rengiamus kompiuterių programinės įrangos, kurią jie naudoja vykdydami savo įgaliojimus, kursus.
   Nariams kompensuojamas tik šių kursų mokestis neviršijant 2 straipsnyje numatytos sumos pagal 3 straipsnyje įtvirtintą tvarką, jei jie pateikia išsamius dokumentus, susijusius su lankytų kursų programa.
   4   SKIRSNIS

      NUOTOLINIS MOKYMAS IR SAVARANKIŠKAS MOKYMASIS

   9 straipsnis
   Apibrėžtis
   Parlamento nariai gali mokytis kalbų arba mokytis dirbti kompiuteriu nuotoliniu būdu, įskaitant ir mokymąsi internetu, arba įsigyti savarankiško kalbų ir darbo su kompiuteriu mokymo medžiagą.
   10 straipsnis
   Kompensavimo tvarka
   1.   Parlamento nariams kompensuojamas mokestis už nuotolinį mokymą ir (arba) savarankiško mokymosi medžiagą neviršijant 2 straipsnyje numatytų sumų, išskyrus išlaidas už interneto ryšį ar naudojimąsi juo.
   2.   Kompensuojama remiantis 3 straipsnyje numatyta tvarka, kai pateikiama:

               a)

               išsamūs pasirinktos nuotolinio mokymo programos dokumentai arba įsigyta savarankiško mokymo medžiaga;

               b)

               patvirtintos įstaigos išduotas ir tinkamai patvirtintas lankomumo pažymėjimas, kuriame nurodyta Parlamento nario pavardė, mokymosi valandų skaičius, datos ir jų laikas, jei mokytasi nuotoliniu būdu ir (arba) internetu.

         5   SKIRSNIS

      BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

   11 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šios taisyklės įsigalioja tą pačią dieną, kurią įsigalioja ir Europos Parlamento narių statutas, po to, kai paskelbiamos Oficialiajame leidinyje.

      (1)  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento sprendimas 2005/684/EB, Euratomas dėl Europos Parlamento narių statuto priėmimo (OL L 262, 2005 10 7, p. 1).

      (2)  Patvirtintos EP biuro 2008 m. gegužės 19 d. ir 2008 m. birželio 9 d. (PE 388.087/BUR/GT/REV 13).

      (3)  Dok. PE 113/166/BUR/rév. XXV/01-2209.


19.2.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 65/199

         P7_TA(2013)0249
   Europos Komisijos nario skyrimas
   2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Neveno Mimicos skyrimo Komisijos nariu patvirtinimo (2013/0806(NLE))
   (2016/C 065/35)

      Europos Parlamentas,

               —

               atsiželgdamas į Aktą dėl Kroatijos Respublikos stojimo, visų pirma į jo 21 straipsnio 1 dalį,

               —

               atsižvelgdamas 2013 m. balandžio 25 d. Kroatijos vyriausybės pateiktą pasiūlymą dėl Neveno Mimicos skyrimo Komisijos nariu,

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 2 d. Tarybos laišką, kuriuo Taryba konsultavosi su Parlamentu dėl sprendimo dėl Neveno Mimicos skyrimo Komisijos nariu, kurį Taryba turi priimti bendru sutarimu su Komisijos pirmininku,

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 4 d. Neveno Mimicos klausymą, kurį surengė Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas kartu su Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetu, ir po to klausymo parengtą vertinimo pranešimą,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnį ir XVII priedą,

               1.

               pritaria Neveno Mimicos skyrimui Komisijos nariu likusiam Komisijos kadencijos laikui iki 2014 m. spalio 31 d.;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kroatijos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams.


title: 2007/787/EB: 2007 m. lapkričio 29 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės, protokolo sudarymo siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą

text:
5.12.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 317/75

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2007 m. lapkričio 29 d.
   dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės, protokolo sudarymo siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą
   (2007/787/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 310 straipsnį, kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos antru sakiniu ir 3 dalies antra pastraipa,
   atsižvelgdama į 2005 m. Stojimo aktą, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),
   kadangi:

               (1)

               Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės, protokolas (2) pasirašytas Bendrijos bei jos valstybių narių vardu Briuselyje 2007 m. spalio 31 d.

               (2)

               Reikia patvirtinti protokolą,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės, protokolas Europos bendrijos bei jų valstybių narių vardu yra patvirtinamas, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą.
   Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. (3)

      Priimta Briuselyje, 2007 m. lapkričio 29 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. LINO

      (1)  Dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

      (2)  OL L 147, 2000 6 21, p. 3.

      (3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 65.


title: 2015 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/2289, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimą dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos įsteigtame jungtiniame komitete, dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo

text:
9.12.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 323/11

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/2289
   2015 m. gruodžio 3 d.
   kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimą dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos įsteigtame jungtiniame komitete, dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies a punktą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimas dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos (1) (toliau – Susitarimas) įsigaliojo 2014 m. gruodžio 1 d.;

               (2)

               Susitarimo 10 straipsnyje numatyta, kad Šalys įsteigia jungtinį komitetą. Jame taip pat numatyta, kad tas jungtinis komitetas turi visų pirma prižiūrėti, kaip įgyvendinamas Susitarimas;

               (3)

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 810/2009 (2) nustatyta tvarka ir sąlygos, susijusios su vizų išdavimu, siekiant vykti tranzitu per valstybių narių teritoriją arba būti joje ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį;

               (4)

               reikia parengti bendrąsias gaires, siekiant užtikrinti, kad valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio Respublikos konsulatai visiškai darniai įgyvendintų Susitarimą, ir paaiškinti ryšį tarp Susitarimo nuostatų ir Susitarimo Šalių teisės aktų nuostatų, toliau taikomų su vizomis susijusiems klausimams, nepatenkantiems į Susitarimo taikymo sritį;

               (5)

               todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi jungtiniame komitete, dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo;

               (6)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (7)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui šios valstybės narės nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra joms privalomas ar taikomas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimą dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos įsteigtame jungtiniame komitete, dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo grindžiama prie šio sprendimo pridėtu jungtinio komiteto sprendimo projektu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2015 m. gruodžio 3 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         F. BRAZ

      (1)  OL L 282, 2013 10 24, p. 3.

      (2)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (OL L 243, 2009 9 15, p. 1).

      PROJEKTAS
      JUNGTINIO KOMITETO, ĮSTEIGTO PAGAL EUROPOS SĄJUNGOS IR ŽALIOJO KYŠULIO SUSITARIMĄ DĖL PAPRASTESNĖS TRUMPALAIKIŲ VIZŲ IŠDAVIMO ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKOS IR EUROPOS SĄJUNGOS PILIEČIAMS TVARKOS, SPRENDIMAS Nr. 1/2015
      … m. … … d.
      dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo
      JUNGTINIS KOMITETAS,
      atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio susitarimą dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos (1) (toliau – Susitarimas), ypač į jo 10 straipsnį,
      kadangi Susitarimas įsigaliojo 2014 m. gruodžio 1 d.,
      PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Patvirtinamos šio sprendimo priede nustatytos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimo dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos įgyvendinimo bendrosios gairės.
      2 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

         Priimta …

               Europos Sąjungos vardu

               Žaliojo Kyšulio Respublikos vardu

         (1)  OL L 282, 2013 10 24, p. 3.

         PRIEDAS

            EUROPOS SĄJUNGOS IR ŽALIOJO KYŠULIO SUSITARIMO DĖL PAPRASTESNĖS TRUMPALAIKIŲ VIZŲ IŠDAVIMO ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKOS IR EUROPOS SĄJUNGOS PILIEČIAMS TVARKOS ĮGYVENDINIMO BENDROSIOS GAIRĖS

         2014 m. gruodžio 1 d. įsigaliojusio Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimo dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos (toliau – Susitarimas) tikslas yra abipusiškumo pagrindu supaprastinti vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos (toliau – Žaliasis Kyšulys) ir Europos Sąjungos (toliau – Sąjunga) piliečiams tvarką, kai numatomas buvimo laikotarpis – ne ilgesnis kaip 90 dienų per 180 dienų laikotarpį.
         Siekiant supaprastinti vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio ir Sąjungos piliečiams tvarką, Susitarime abipusiškumo pagrindu nustatomos teisiškai privalomos teisės ir prievolės.
         Šiomis gairėmis, kurias priėmė Susitarimu įsteigtas jungtinis komitetas (toliau – jungtinis komitetas), siekiama užtikrinti, kad Žaliojo Kyšulio Respublikos ir valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos teisingai ir darniai įgyvendintų Susitarimą. Šios gairės nėra Susitarimo dalis, todėl jos nėra teisiškai privalomos. Vis dėlto diplomatinio ir konsulinio korpuso darbuotojams primygtinai rekomenduojama nuosekliai jomis vadovautis įgyvendinant Susitarimo nuostatas.
         Šios gairės yra dokumentas, kuris, prireikus, turėtų būti atnaujinamas, atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant Susitarimą.
         I.   BENDRIEJI KLAUSIMAI
         1.1.   Tikslas ir taikymo sritis

         Susitarimo 1 straipsnyje nurodyta:

            „Šio Susitarimo tikslas – abipusiškumo pagrindu supaprastinti vizų, leidžiančių būti ne ilgiau kaip 90 dienų per 180 dienų laikotarpį, išdavimo Žaliojo Kyšulio ir Sąjungos piliečiams tvarką.“

         Susitarimas taikomas visiems Žaliojo Kyšulio ir Sąjungos piliečiams, pateikiantiems prašymą išduoti trumpalaikę vizą, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje jie gyvena.
         Susitarimas netaikomas asmenims be pilietybės, turintiems Žaliojo Kyšulio arba valstybės narės išduotą leidimą gyventi. Tos kategorijos asmenims taikomos Sąjungos vizų acquis taisyklės.
         1.2.   Susitarimo taikymo sritis

         Susitarimo 2 straipsnyje nurodyta:

            „1.   Šiame Susitarime numatytos vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo priemonės Žaliojo Kyšulio ir Sąjungos piliečiams taikomos, tik jei jie nėra atleisti nuo vizos reikalavimo pagal Sąjungos, jos valstybių narių arba Žaliojo Kyšulio įstatymų, kitų teisės aktų ir administracinių potvarkių, šio Susitarimo ar kitų tarptautinių susitarimų nuostatas.
            2.   Šio Susitarimo nuostatose nenumatytiems klausimams, pavyzdžiui, atsisakymui išduoti vizą, kelionės dokumentų pripažinimui, pakankamų pragyvenimo lėšų įrodymui, draudimui atvykti ir išsiuntimo priemonėms, taikoma Žaliojo Kyšulio ar valstybių narių teisė, arba Sąjungos teisė.“

         Nedarant poveikio Susitarimo 8 straipsniui, Susitarimu nedaroma įtaka galiojančioms Sąjungos ir nacionalinėms vizos reikalavimo ir jo netaikymo taisyklėms. Pavyzdžiui, Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001 (1) 4 straipsniu valstybėms narėms leidžiama numatyti vizos reikalavimo išimtis, taikomas kitokių kategorijų asmenims, civilinio oro ir jūrų transporto įguloms.
         Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009 (2) (toliau – Vizų kodeksas) taikomas visiems šiame Susitarime nenumatytiems klausimams, pavyzdžiui, už prašymo išduoti vizą nagrinėjimą atsakingos Šengeno valstybės nustatymui, atsisakymo išduoti vizą pagrindimui ir teisei apskųsti neigiamą sprendimą. Be to, Šengeno taisyklės ir nacionalinė teisė toliau taikomos ir klausimams, nepatenkantiems į Susitarimo taikymo sritį, kaip antai kelionės dokumentų pripažinimui, kelionės tikslą ir pakankamas pragyvenimo lėšas patvirtinantiems dokumentams, prašymų išduoti vizą nagrinėjimo terminams, atsisakymui leisti atvykti į valstybių narių teritoriją ir išsiuntimo iš šalies priemonėms.
         Išduoti vizą gali būti atsisakyta net ir įvykdžius Susitarime numatytas sąlygas, jeigu netenkinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006 (3) (toliau – Šengeno sienų kodeksas) 5 straipsnyje nustatytos sąlygos, t. y. asmuo neturi galiojančio kelionės dokumento, dėl jo paskelbtas perspėjimas Šengeno informacinėje sistemoje, asmuo laikomas keliančiu pavojų viešajai tvarkai, vidaus saugumui ir ir t. t.
         Galima taikyti ir kitas pagal Vizų kodeksą leidžiamas lanksčias vizų išdavimo sąlygas. Pavyzdžiui, daugkartinės ilgalaikės vizos, galiojančios iki penkerių metų, gali būti išduotos asmenims, kurie nepriklauso Susitarimo 4 straipsnyje nustatytoms asmenų kategorijoms, jeigu tenkinamos Vizų kodekse (24 straipsnyje) numatytos sąlygos. Taip pat bus toliau taikomos Vizų kodekso nuostatos, kuriomis leidžiama neimti vizos mokesčio arba jį sumažinti (žr. Vizų kodekso 16 straipsnio 5 ir 6 dalys). Žaliojo Kyšulio nacionalinė teisė toliau taikoma visiems klausimams, kurie susiję su Žaliojo Kyšulio išduodamomis vizomis Sąjungos piliečiams ir kuriems netaikomas Susitarimas, pvz., ankstesnėse trijose pastraipose nurodytiems klausimams.
         1.3.   Vizų rūšys, kurios patenka į Susitarimo taikymo sritį

         Susitarimo 3 straipsnio d punkte „viza“ apibrėžiama kaip „valstybės narės arba Žaliojo Kyšulio išduotas leidimas arba priimtas sprendimas, reikalingas norint atvykti į šios valstybės narės ar kelių valstybių narių teritoriją arba į Žaliojo Kyšulio teritoriją, siekiant vykti per ją tranzitu arba joje iš viso būti ne ilgiau kaip 90 dienų“.
         Susitarime numatyta supaprastinta tvarka taikoma ir vienodoms vizoms, galiojančioms visoje valstybių narių teritorijoje, ir riboto teritorinio galiojimo vizoms. Ji taip pat taikoma Sąjungos piliečiams Žaliojo Kyšulio išduotoms trumpalaikėms ir tranzitinėms vizoms.
         1.4.   Viza nustatyto leidžiamo buvimo laikotarpio apskaičiavimas

         Pagal Šengeno sienų kodekso 5 straipsnio 1 dalį trumpalaikio buvimo apibrėžtis suformuluota taip: „90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį, kai laikoma, kad kiekviena tokio buvimo diena įeina į 180 dienų laikotarpį“.
         Atvykimo diena bus laikoma pirma buvimo valstybių narių teritorijoje diena, o išvykimo diena – paskutinė buvimo valstybių narių teritorijoje diena. Sąvoka „bet kuris“ reiškia, kad taikomas „slenkantis“ 180 dienų ataskaitinis laikotarpis, kai atsižvelgiama į kiekvieną buvimo dieną per praėjusį 180 dienų laikotarpį, siekiant patikrinti, ar ir toliau tenkinamas 90 dienų per 180 dienų laikotarpį reikalavimas. Tai reiškia, kad nebūnant valstybių narių teritorijoje nepertraukiamą 90 dienų laikotarpį leidžiamas naujas iki 90 dienų nepertraukiamo buvimo laikotarpis.
         Trumpalaikio buvimo skaičiuoklę, su kuria galima apskaičiuoti pagal naujas taisykles leidžiamo buvimo laikotarpio trukmę, galima rasti šiuo adresu: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.
         Toliau pateikiamas buvimo trukmės apskaičiavimo pagal naująją apibrėžtį pavyzdys:
         Asmuo, turintis daugkartinę vizą vieniems metams (2014 04 18–2015 04 18), pirmą kartą į šalį atvyksta 2014 04 19 ir joje būna tris dienas. Tuomet tas pats asmuo dar kartą atvyksta 2014 06 18 ir būna 86 dienas. Tokiu atveju situacija konkrečiomis datomis būtų tokia:

                     —

                     2014 09 11: per pastarąsias 180 dienų (2014 03 16–2014 09 11) asmuo išbuvo tris dienas (2014 04 19–2014 04 21) ir dar 86 dienas (2014 06 18–2014 09 11) = 89 dienos = leistino buvimo trukmė neviršyta. Asmuo šalyje gali būti dar vieną dieną;

                     —

                     nuo 2014 10 16: asmuo gali atvykti ir būti dar tris dienas (2014 10 16 buvimo nuo 2014 04 19 laikotarpis nebeaktualus (nepatenka į 180 dienų laikotarpį); 2014 10 17 buvimo nuo 2014 04 20 laikotarpis nebeaktualus (nepatenka į 180 dienų buvimo ir ir t. t.);

                     —

                     nuo 2014 12 15: asmuo gali atvykti ir būti dar 86 dienas (2014 12 15 buvimo nuo 2014 06 18 laikotarpis nebeaktualus (nepatenka į 180 dienų laikotarpį); 2014 12 16 buvimo nuo 2014 06 19 laikotarpis nebeaktualus ir ir t. t.).

               1.5.   Padėtis, susijusi su valstybėmis narėmis, kurios taiko dar ne visas Šengeno acquis nuostatas, valstybėmis narėmis, kurios nedalyvauja vykdant ES bendrą vizų politiką, ir asocijuotosiomis šalimis

         Valstybėms narėms, kurios į Sąjungą įstojo 2004 m. (Čekijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Maltai, Slovakijai, Slovėnijai ir Vengrijai), 2007 m. (Bulgarijai ir Rumunijai) ir 2013 m. (Kroatijai), Susitarimas privalomas nuo jo įsigaliojimo.
         Bulgarija, Kroatija, Kipras ir Rumunija taiko dar ne visas Šengeno acquis nuostatas. Šios šalys ir toliau išduos nacionalines vizas, galiojančias tik jų teritorijoje. Toms valstybėms narėms visiškai įgyvendinus Šengeno acquis, jos toliau taikys Susitarimą.
         Visiems klausimams, nepatenkantiems į Susitarimo taikymo sritį, nacionalinė teisė bus taikoma iki tos dienos, kai tos valstybės narės visiškai įgyvendins Šengeno acquis. Nuo tos dienos klausimams, kurie nepatenka į Susitarimo taikymo sritį, galioja Šengeno taisyklės ir (arba) nacionalinė teisė.
         Bulgarijai, Kroatijai, Kiprui ir Rumunijai leidžiama pripažinti leidimus gyventi, D kategorijos vizas ir Šengeno valstybių narių bei asocijuotųjų šalių išduotas trumpalaikes vizas trumpalaikiam buvimui jų teritorijoje.
         Pagal Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (4) 21 straipsnį visos Šengeno valstybės turi pripažinti, kad viena kitos išduotos ilgalaikės vizos arba leidimai gyventi galioja trumpalaikiam buvimui viena kitos teritorijoje. Šengeno valstybės narės ir Šengeno asocijuotosios šalys abipusiai pripažįsta viena kitos išduotus leidimus gyventi, D kategorijos vizas bei trumpalaikes vizas, reikalingas atvykimui ir trumpam buvimui.
         Susitarimas netaikomas Jungtinei Karalystei, Airijai ir Danijai, tačiau prie jo pridėtos bendros deklaracijos, kuriose išreikštas pageidavimas sudaryti Žaliojo Kyšulio ir tų valstybių narių dvišalius susitarimus dėl paprastesnės vizų išdavimo tvarkos.
         Nors Islandija, Norvegija, Šveicarija ir Lichtenšteinas yra asocijuotosios Šengeno susitarimo šalys, joms Susitarimas netaikomas. Tačiau prie Susitarimo pridėta bendra deklaracija, kurioje išreikštas pageidavimas nedelsiant sudaryti Žaliojo Kyšulio ir tų Šengeno valstybių dvišalius susitarimus dėl paprastesnės vizų išdavimo tvarkos.
         1.6.   Susitarimas ir kiti dvišaliai susitarimai

         Susitarimo 11 straipsnyje nurodyta:

            „Nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos jo nuostatos yra viršesnės už bet kurio (-ių) valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio sudaryto (-ų) dvišalio (-ių) arba daugiašalio (-ių) susitarimo (-ų) nuostatas, jei šiose nuostatose aptariami šiuo Susitarimu reglamentuojami klausimai.“

         Nuo Susitarimo įsigaliojimo dienos valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio dvišalių susitarimų nuostatos dėl klausimų, kurie nepatenka į Susitarimo taikymo sritį, nebegalioja. Pagal Sąjungos teisę valstybės narės turi imtis būtinų priemonių, kad pašalintų savo dvišalių susitarimų ir Susitarimo nesuderinamumą.
         Jeigu valstybė narė sudarė dvišalį susitarimą arba sutartį su Žaliuoju Kyšuliu dėl klausimų, kurie nepatenka į Susitarimo taikymo sritį, įsigaliojus Susitarimui ta išimtis būtų taikoma toliau.
         II.   KONKREČIOS NUOSTATOS
         2.1.   Visiems prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims galiojančios taisyklės

         Primenama, kad toliau nurodytas palengvinimas, kai buvo prarasti arba pavogti dokumentai, ir galimybė išskirtinėmis aplinkybėmis pratęsti vizos galiojimo trukmę taikomas visiems Žaliojo Kyšulio ir valstybių narių vizų turėtojams.
         2.1.1.   Vizos pratęsimas išskirtinėmis aplinkybėmis

         Susitarimo 7 straipsnyje nurodyta:

            „Žaliojo Kyšulio ir Sąjungos piliečių, kurie dėl force majeure priežasčių neturi galimybės išvykti iš atitinkamai valstybių narių arba Žaliojo Kyšulio teritorijos iki jų vizoje nurodytos datos, vizos terminas nemokamai pratęsiamas pagal priimančiosios valstybės taikomus teisės aktus iki tol, kol jie grįžta į savo gyvenamosios vietos valstybę.“

         Dėl galimybės pratęsti vizos galiojimo terminą force majeure atvejais, pavyzdžiui, kai vizos turėtojas patenka į ligoninę įvykus nelaimingam atsitikimui ir negali išvykti iš valstybės narės teritorijos iki vizos įklijoje nurodytos datos – bus taikoma Vizų kodekso 33 straipsnio 1 dalis tiek, kiek jos suderinamos su Susitarimu (pavyzdžiui, pratęsta viza lieka vienoda viza, kuria suteikiama teisė atvykti į visų Šengeno valstybių narių, kuriose viza galiojo jos išdavimo metu, teritoriją). Pagal Susitarimą force majeure atveju vizos galiojimas pratęsiamas neimant mokesčio.
         2.2.   Taisyklės, taikomos kai kurių kategorijų prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims

         2.2.1.   Daugkartinių vizų išdavimas

         Tais atvejais, kai prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo turi dažnai arba reguliariai keliauti į Žaliojo Kyšulio teritoriją arba valstybių narių teritoriją, trumpalaikė viza gali būti išduodama keliems apsilankymams, jeigu bendra šių apsilankymų trukmė neviršija 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį.
         Susitarimo 4 straipsnio 1 dalyje nurodyta:

            „1.   Valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio diplomatinės atstovybės bei konsulinės įstaigos išduoda penkerius metus galiojančias daugkartines vizas šių kategorijų piliečiams:

                        a)

                        nacionalinių ir regioninių Vyriausybių bei parlamentų, konstitucinių bei aukščiausiųjų teismų ir audito rūmų nariams, jei jie šiuo Susitarimu nėra atleisti nuo vizos reikalavimo, atlikdami pareigas;

                        b)

                        nuolatiniams oficialių delegacijų nariams, kurie gavę Žaliajam Kyšuliui, valstybėms narėms ar Sąjungai adresuotą oficialų kvietimą dalyvauja posėdžiuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos valstybių narių ar Žaliojo Kyšulio teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos;

                        c)

                        verslininkams ir įmonių atstovams, reguliariai vykstantiems į valstybes nares arba Žaliąjį Kyšulį;

                        d)

                        sutuoktiniams, 21 metų amžiaus dar nesulaukusiems vaikams (įskaitant įvaikius) arba išlaikytiniams ir giminaičiams, besilankantiems atitinkama

                                    —

                                    pas Žaliojo Kyšulio piliečius, teisėtai esančius valstybės narės teritorijoje, arba pas Sąjungos piliečius, teisėtai esančius Žaliajame Kyšulyje, arba

                                    —

                                    pas Sąjungos piliečius, esančius jų pilietybės valstybėje, arba pas Žaliojo Kyšulio piliečius, esančius Žaliajame Kyšulyje.

                  Tačiau jei akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina ar ketinama trumpesnį laikotarpį, daugkartinė viza galioja tik šį laikotarpį, visų pirma kai

                        —

                        a punkte minėtų asmenų mandatas,

                        —

                        b punkte minėtų nuolatinių oficialių delegacijų narių kadencija,

                        —

                        c punkte minėtų verslininkų statusas arba įmonės atstovų įgaliojimai, arba

                        —

                        d punkte minėtų Žaliojo Kyšulio piliečių, esančių valstybės narės teritorijoje, ir Sąjungos piliečių, esančių Žaliojo Kyšulio teritorijoje, leidimas gyventi

                  galioja trumpiau nei penkerius metus.“

         Atsižvelgiant į tų kategorijų asmenų profesinį statusą ar jų giminystės ryšius su teisėtai Žaliojo Kyšulio arba valstybės narės teritorijoje gyvenančiu Žaliojo Kyšulio arba Sąjungos piliečiu, taip pat atsižvelgiant į teisėtai savo pilietybės valstybėje narėje gyvenančių Sąjungos piliečių arba Žaliajame Kyšulyje gyvenančių Žaliojo Kyšulio piliečių giminaičius, jiems galima pagrįstai išduoti daugkartinę vizą, galiojančią penkerius metus arba galiojančią jų kadencijos laikotarpiu arba jų teisėto gyvenimo laikotarpiu, jeigu tie laikotarpiai yra trumpesni nei penkeri metai.
         Asmenys, patenkantys į 4 straipsnio 1 dalies a punkto taikymo sritį, turėtų pateikti savo profesinio statuso ir įgaliojimų trukmės patvirtinimą.
         Ši nuostata netaikoma asmenims, patenkantiems į 4 straipsnio 1 dalies a punkto taikymo sritį, jeigu jie Susitarimu atleisti nuo vizos reikalavimo, t. y. jeigu jie yra diplomatinių arba tarnybinių pasų turėtojai.
         Asmenys, patenkantys į 4 straipsnio 1 dalies b punkto taikymo sritį, privalo pateikti dokumentus, patvirtinančius jų nuolatinio delegacijos nario statusą ir poreikį reguliariai dalyvauti posėdžiuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose.
         Asmenys, patenkantys į 4 straipsnio 1 dalies c punkto taikymo sritį, privalo pateikti dokumentus, patvirtinančius jų profesinį statusą ir veiklos trukmę.
         Asmenys, patenkantys į 4 straipsnio 1 dalies d punkto taikymo sritį, turi pateikti dokumentus, patvirtinančius kviečiančiojo asmens teisėtą gyvenamąją vietą.
         Tais atvejais, kai akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina ar ketinama trumpesnį laikotarpį, daugkartinė viza galios tik šį laikotarpį.
         Susitarimo 4 straipsnio 2 dalyje nurodyta:

            „2.   Valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio diplomatinės atstovybės bei konsulinės įstaigos išduoda vienus metus galiojančias daugkartines vizas šių kategorijų piliečiams (jei per vienus metus iki prašymo šie asmenys gavo bent vieną vizą ir ja pasinaudojo laikydamiesi valstybės teisės aktų, kuriais reglamentuojamas atvykimas į jos teritoriją ir buvimas joje):

                        a)

                        pilietinės visuomenės organizacijų atstovams, kurie reguliariai vyksta į valstybes nares arba Žaliąjį Kyšulį mokyti (s) arba kurie dalyvauja seminaruose ar konferencijose, taip pat pagal mainų programas;

                        b)

                        laisvųjų profesijų atstovams, kurie reguliariai vyksta į valstybes nares arba Žaliąjį Kyšulį dalyvauti tarptautinėse parodose, salonuose, konferencijose, simpoziumuose ir seminaruose ar kituose panašiuose renginiuose;

                        c)

                        asmenims, kurie reguliariai vyksta į valstybes nares arba Žaliąjį Kyšulį dalyvauti mokslo, kultūros ir meno veikloje, įskaitant universitetų ar kitokias mainų programas;

                        d)

                        tarptautinių sporto renginių dalyviams ir juos lydintiems asmenims, atliekantiems profesines pareigas;

                        e)

                        žurnalistams ir juos lydintiems akredituotiesiems asmenims, atliekantiems profesines pareigas;

                        f)

                        moksleiviams, studentams (įskaitant magistrantus ir doktorantus) ir juos lydintiems mokytojams/dėstytojams, kurie vyksta studijuoti arba mokyti, taip pat pagal mokyklinių mainų ar kitokios veiklos programas;

                        g)

                        Žaliajame Kyšulyje arba valstybėse narėse pripažintų religinių bendruomenių atstovams, kurie reguliariai vyksta į atitinkamai valstybes nares arba Žaliąjį Kyšulį;

                        h)

                        dėl medicininių priežasčių reguliariai besilankantiems asmenims;

                        i)

                        susigiminiavusių miestų ar miestų savivaldybių vykdomų oficialių mainų programų dalyviams;

                        j)

                        oficialių delegacijų nariams, kurie gavę Žaliajam Kyšuliui, valstybėms narėms ar Sąjungai adresuotą oficialų kvietimą reguliariai dalyvauja posėdžiuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos valstybių narių ar Žaliojo Kyšulio teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos.

                  Tačiau jei akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina ar ketinama trumpesnį laikotarpį, daugkartinė viza galioja tik šį laikotarpį.“

         Iš principo vienus metus galiojančios daugkartinės vizos bus išduodamos pirmiau nurodytų kategorijų prašymą išduoti vizas pateikiantiems asmenims, jeigu per ankstesnius metus (12 mėnesių) prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo buvo gavęs bent vieną vizą, pasinaudojo ja laikydamasis lankomos (-ų) valstybės (-ių) teisės aktų (pavyzdžiui, asmuo neviršijo leistino buvimo trukmės) ir jeigu prašymas gauti daugkartinę vizą yra pagrįstas.
         Tais atvejais, kai nėra pagrindo išduoti vienus metus galiojančią vizą (pavyzdžiui, jeigu mainų programa trunka trumpiau nei vienus metus arba asmeniui į keliones vykti reikia ne visus metus), vizos galiojimo trukmė bus trumpesnė nei vieni metai, su sąlyga, kad tenkinami kiti vizos išdavimo reikalavimai.
         Susitarimo 4 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyta:

            „3.   Valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio diplomatinės atstovybės bei konsulinės įstaigos išduoda ne trumpiau kaip dvejus metus ir ne ilgiau kaip penkerius metus galiojančias daugkartines vizas šio straipsnio 2 dalyje minėtų kategorijų piliečiams, jei per dvejus metus iki prašymo šie asmenys pasinaudojo vienų metų trukmės daugkartine viza, laikydamiesi priimančiosios valstybės teisės aktų, kuriais reglamentuojamas atvykimas į jos teritoriją ir buvimas joje.
            Tačiau jei akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina ar ketinama trumpesnį laikotarpį, daugkartinė viza galioja tik šį laikotarpį.
            4.   Bendra šio straipsnio 1–3 dalyse minėtų asmenų buvimo valstybių narių arba Žaliojo Kyšulio teritorijoje trukmė negali viršyti 90 dienų per 180 dienų laikotarpį.“

         Nuo dvejų iki penkerių metų galiojančios daugkartinės vizos bus išduodamos 4 straipsnio 2 dalyje nurodytų kategorijų prašymą išduoti vizas pateikiantiems asmenims, su sąlyga, kad per praėjusius dvejus metus (24 mėnesius) jie pasinaudojo bent vienus metus galiojančiomis daugkartinėmis vizomis laikydamiesi lankomoje (-ose) valstybėje (-ėse) narėje (-ėse) galiojančių teisės aktų, reglamentuojančių atvykimą ir buvimą, ir prašymas gauti daugkartinę vizą tebėra pagrįstas. Pažymėtina, kad nuo dvejų iki penkerių metų galiojanti daugkartinė viza išduodama, tik jeigu prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui per praėjusius dvejus metus buvo išduotos dvi bent vienus metus galiojusios vizos ir jeigu tas asmuo tomis vizomis naudojosi laikydamasis lankomoje (-ose) valstybėje (-ėse) narėje (-ėse) galiojančių teisės aktų, reglamentuojančių atvykimą ir buvimą. Diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos, remdamosi kiekvieno prašymo išduoti vizą vertinimu, sprendžia, kokiam laikotarpiui (nuo dvejų iki penkerių metų) išduoti šias vizas.
         Nėra prievolės išduoti daugkartinę vizą, jeigu prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo nepasinaudojo anksčiau išduota viza.
         2.2.2.   Prašymo išduoti vizą nagrinėjimo mokestis

         Susitarimo 5 straipsnio 1 dalyje nurodyta:

            „1.   Nedarant poveikio 2 dalies nuostatoms, valstybės narės arba Žaliasis Kyšulys neima vizos mokesčio iš šių kategorijų asmenų:

                        a)

                        oficialių delegacijų narių, kurie gavę Žaliajam Kyšuliui, valstybėms narėms ar Sąjungai adresuotą oficialų kvietimą dalyvauja posėdžiuose, konsultacijose, derybose arba oficialiose mainų programose ar renginiuose, kuriuos valstybės narės arba Žaliojo Kyšulio teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos;

                        b)

                        vaikų iki 12 metų; (5)

                        c)

                        moksleivių, studentų, magistrantų bei doktorantų ir juos lydinčių mokytojų/dėstytojų, kurie vyksta studijuoti arba mokyti;

                        d)

                        tyrėjų, kurie vyksta dalyvauti moksliniuose tyrimuose;

                        e)

                        25 metų ir jaunesnių seminarų, konferencijų arba sporto, kultūros ar švietimo renginių, kuriuos organizuoja ne pelno organizacijos, dalyvių.“

         Iš pirmiau minėtų kategorijų asmenų neimamas joks mokestis.
         Vizų kodekso 16 straipsnio 6 dalyje ir 16 straipsnio 7 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta:

            „6.   Atskirais atvejais mokėtina vizos mokesčio suma gali būti neimama arba sumažinama, kai šia priemone skatinami kultūriniai ar sportiniai interesai bei interesai užsienio politikos bei vystymosi politikos srityse, kitose esminių visuomeninės svarbos interesų srityse arba dėl humanitarinių priežasčių.
            7.   Vizos mokestis mokamas eurais, trečiosios šalies, kurioje pateikiamas prašymas, nacionaline valiuta arba paprastai naudojama valiuta ir nėra grąžinamas, išskyrus 18 straipsnio 2 dalyje ir 19 straipsnio 3 dalyje nurodytais atvejais“ – tai atvejai, kai prašymas yra nepriimtinas, arba atvejai, kai konsulatas nėra kompetentingas.

         Vizos prašantiems asmenims iš Žaliojo Kyšulio, vadovaujantis Vizų kodekso 16 straipsnio 8 dalimi, ir Sąjungos piliečiams, vadovaujantis Žaliojo Kyšulio Décret-Loi 27/2007, „už sumokėtą mokestį išduodamas kvitas“.
         Susitarimo 5 straipsnio 2 dalyje nurodyta:

            „2.   Kai valstybės narės arba Žaliasis Kyšulys bendradarbiauja su išorės paslaugų teikėju, gali būti imamas aptarnavimo mokestis. Aptarnavimo mokestis yra proporcingas išorės paslaugų teikėjo išlaidoms, patirtoms vykdant užduotis, ir negali viršyti 30 eurų. Žaliasis Kyšulys, atitinkama valstybė narė arba atitinkamos valstybės narės turi palikti visiems prašymų pateikėjams galimybę teikti prašymus tiesiogiai jų konsulatuose.“

         Tais atvejais, kai valstybė narė bendradarbiauja su išorės paslaugų teikėju, iš tų kategorijų asmenų, kurie atleisti nuo vizos mokesčio, imamas aptarnavimo mokestis.
         Šiuo metu nė viena valstybė narė nėra sudariusiu susitarimų su išorės paslaugų teikėjais Žaliajame Kyšulyje.
         2.2.3.   Diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojai

         Susitarimo 8 straipsnyje nurodyta:

            „1.   Žaliojo Kyšulio arba valstybių narių piliečiai, turintys galiojantį diplomatinį arba tarnybinį pasą, gali atvykti į valstybių narių arba Žaliojo Kyšulio teritoriją, išvykti iš jos arba vykti per ją tranzitu be vizos.
            2.   Šio straipsnio 1 dalyje minėti piliečiai valstybių narių arba Žaliojo Kyšulio teritorijoje gali būti ne ilgiau kaip 90 dienų per 180 dienų laikotarpį.“

         Susitarimu nereglamentuojamos diplomatų skyrimo valstybėse narėse procedūros. Taikoma įprasta akreditavimo procedūra.
         Prie Susitarimo pridėtoje bendroje deklaracijoje Šalys susitaria, kad bet kuri iš jų gali iš dalies sustabdyti Susitarimo, ypač jo 8 straipsnio, taikymą, jeigu jį įgyvendinant kita Šalis piktnaudžiauja arba iškyla grėsmė viešajam saugumui. Iš dalies sustabdant Susitarimo taikymą privaloma laikytis 12 straipsnio 5 dalyje nustatytos tvarkos.
         Jeigu bus sustabdomas 8 straipsnio įgyvendinimas, abi Šalys, siekdamos išspręsti sustabdymą sukėlusias problemas, pradės konsultacijas jungtiniame komitete.
         Abi Šalys prioritetine tvarka susitarė įsipareigoti užtikrinti aukštą diplomatinių ir tarnybinių pasų saugumo lygį, visų pirma į juos integruodamos biometrinius identifikatorius. Sąjungoje tai bus užtikrinama pagal reikalavimus, nustatytus Tarybos reglamente (EB) Nr. 2252/2004 (6).
         III.   BENDRADARBIAVIMAS DĖL DOKUMENTO SAUGUMO
         Prie Susitarimo pridėtoje bendroje deklaracijoje Šalys susitaria, kad jungtinis komitetas turėtų įvertinti, kokį poveikį Susitarimo veikimui turi atitinkamų kelionės dokumentų saugumo lygis. Šiuo tikslu Šalys įsipareigojo reguliariai informuoti viena kitą apie priemones, kurių imtasi, siekiant, kad vienam asmeniui nebūtų išduodami keli kelionės dokumentai, apie priemones, kuriomis nustatomi kelionės dokumentų saugumo techniniai aspektai, ir apie priemones, susijusias su kelionės dokumentų išdavimo personalizavimo procesu.
         IV.   STATISTIKA
         Kad jungtinis komitetas galėtų veiksmingai stebėti, kaip vykdomas Susitarimas, Žaliojo Kyšulio ir valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos privalo kas šešis mėnesius pateikti Komisijai to laikotarpio statistinius duomenis, visų pirma susijusius su ir jeigu įmanoma:

                     —

                     išduotų daugkartinių vizų skaičiumi;

                     —

                     išduotų daugkartinių vizų galiojimo trukme;

                     —

                     įvairių Susitarime nustatytų kategorijų asmenims nemokamai išduotų vizų skaičiumi.

            (1)  2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (OL L 81, 2001 3 21, p. 1).

            (2)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (OL L 243, 2009 9 15, p. 1).

            (3)  2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 105, 2006 4 13, p. 1).

            (4)  OL L 239, 2000 9 22, p. 19.

            (5)
         N.B. Kad iš šios kategorijos asmenų vizos mokestis nebūtų imamas, prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys turi pateikti dokumentą, patvirtinantį jų amžių.

            (6)  2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2252/2004 dėl valstybių narių išduodamų pasų ir kelionės dokumentų apsauginių savybių ir biometrikos standartų (OL L 385, 2004 12 29, p. 1).


title: 1985 m. kovo 26 d. Tarybos sprendimas dėl 1983 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos taikymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31985D0424

Oficialusis leidinys L 236 , 03/09/1985 p. 0008 - 0008 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 11 p. 0225  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 11 tomas 22 p. 0138  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 11 p. 0225  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 11 tomas 22 p. 0138

		Tarybos sprendimas1985 m. kovo 26 d.dėl 1983 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos taikymo(85/424/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 113 ir 116 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,kadangi 1984 m. birželio 29 d. Bendrija ir valstybės narės pasirašė Tarptautinį susitarimą dėl atogrąžų medienos, 1983,kadangi šio Susitarimo taikymas suponuoja ir Bendrijos priemones, ir bendras valstybių narių priemones.NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrija ir valstybės narės pažymi, kad Tarptautinį susitarimą dėl atogrąžų medienos, 1983 jos ketina taikyti laikydamosi jo 34 arba 36 straipsnio, o Susitarimui įsigaliojus – 37 straipsnio nuostatų.Susitarimą Bendrija taikys laikinai.2 straipsnisTarybos pirmininkas įpareigojamas paskirti asmenį, kuriam suteikiama teisė Bendrijos vardu deponuoti šį pranešimą apie laikiną taikymą.3 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 1985 m. kovo 26 d.Tarybos varduPirmininkasF. M. Pandolfi--------------------------------------------------


title: 2008/436/EB: 2008 m. birželio 9 d. Tarybos sprendimas dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos narių skyrimo ir pakeitimo

text:
12.6.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 153/36

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2008 m. birželio 9 d.
   dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos narių skyrimo ir pakeitimo
   (2008/436/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 1975 m. vasario 10 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 337/75 dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro įsteigimo, ypač į jo 4 straipsnį (1),
   atsižvelgdama į Komisijos Tarybai pateiktus darbuotojų atstovų kandidatų sąrašus,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. rugsėjo 18 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos narius laikotarpiui nuo 2006 m. rugsėjo 18 d. iki 2009 m. rugsėjo 17 d.

               (2)

               Atsistatydinus Gregor MIKLIC tapo laisva Centro valdančiosios tarybos darbuotojų atstovų kategorijos nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos nariu likusiam kadencijos laikui iki 2009 m. rugsėjo 17 d. skiriamas:

               I.

                  DARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

                           SLOVĖNIJA

                           Marjan URBANČ
                           Slovėnijos laisvųjų profsąjungų asociacija

      Priimta Liuksemburge, 2008 m. birželio 9 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         M. COTMAN

      (1)  OL L 39, 1975 2 13, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2051/2004 (OL L 355, 2004 12 1, p. 1).

      (2)  OL C 240, 2006 10 5, p. 1.


title: 2007/38/EB: 2007 m. sausio 22 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto trijų narių ir penkių pakaitinių narių, atstovaujančių Danijai, skyrimo

text:
24.1.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 17/20

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2007 m. sausio 22 d.
   dėl Regionų komiteto trijų narių ir penkių pakaitinių narių, atstovaujančių Danijai, skyrimo
   (2007/38/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Danijos Vyriausybės pasiūlymus,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB (1) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d.

               (2)

               Trys Regionų komiteto narių vietos taps laisvos dėl Vibeke STORM RASMUSSEN, Johannes FLENSTED-JENSEN ir Lars ABEL atsistatydinimo. Keturios Regionų komiteto pakaitinių narių vietos taps laisvos dėl Kristian EBBENSGAARD, Søren ERIKSEN, Jan BOYE ir Bente NIELSEN atsistatydinimo. Atsistatydinimai įsigalioja 2007 m. sausio 1 d. Viena Regionų komiteto pakaitinio nario vieta tampa laisva dėl Mona HEIBERG paskyrimo nare,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. šie asmenys skiriami Regionų komiteto:

               a)

               nariais:

                           —

                           Henrik Ringbæk MADSEN, Regionsrådsmedlem, vietoj Vibeke STORM RASMUSSEN,

                           —

                           Karsten Uno PETERSEN, Regionsrådsmedlem, vietoj Johannes FLENSTED-JENSEN,

                           —

                           Mona HEIBERG, Borgerrepræsentant, Københavns Kommune, vietoj Lars ABEL;

               b)

               pakaitiniais nariais:

                           —

                           Lykke DEBOIS, Regionsrådsmedlem, vietoj Kristian EBBENSGAARD,

                           —

                           Bent LARSEN, Regionsrådsmedlem, vietoj Søren ERIKSEN,

                           —

                           Tove LARSEN, Formand for sammenlægningsudvalget, Aabenraa Kommune, vietoj Bente NIELSEN,

                           —

                           Erik NIELSEN, Borgmester, Rødovre Kommune, vietoj Jan BOYE,

                           —

                           Søren SALLING, Regionsrådsmedlem, vietoj Mona HEIBERG.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja 2007 m. sausio 1 d.

      Priimta Briuselyje, 2007 m. sausio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.


title: 2011/655/: 2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Nyderlandų paraiška EGF/2010/028 NL/Overijssel , 18 skyrius)

text:
7.10.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 263/12

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. rugsėjo 27 d.
   dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Nyderlandų paraiška „EGF/2010/028 NL/Overijssel“, 18 skyrius)
   (2011/655/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,
   atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

               (2)

               EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas;

               (3)

               2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti EGF lėšų, neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR ribos;

               (4)

               2010 m. gruodžio 20 d. Nyderlandai pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšų dėl darbuotojų atleidimo iš devynių įmonių, vykdančių veiklą NACE 2 red. 18 skyriaus (Spausdinimas ir įrašytų laikmenų tiražavimas) Overeiselio (NL21) NUTS II lygmens regione Nyderlanduose, ir iki 2011 m. kovo 7 d. ją papildė išsamesne informacija. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo mobilizuoti 718 140 EUR sumą;

               (5)

               taigi, EGF lėšos turėtų būti mobilizuotos finansinei paramai pagal Nyderlandų pateiktą paraišką suteikti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrajame biudžete iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizuojama 718 140 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre 2011 m. rugsėjo 27 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BUZEK

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.


title: 2007/566/EB: 2007 m. liepos 23 d. Tarybos sprendimas dėl Susitarimo dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje bei keturių susijusių susitarimų pasirašymo ir laikino taikymo

text:
25.8.2007

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 221/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
         2007 m. liepos 23 d.
         dėl Susitarimo dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje bei keturių susijusių susitarimų pasirašymo ir laikino taikymo
         (2007/566/EB)
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 310 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antru sakiniu,
         atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Atsižvelgdamos į stojimą į Europos Sąjungą, Bulgarijos Respublika ir Rumunija (toliau – EEE šalys kandidatės) pateikė paraiškas tapti Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) Susitariančiosiomis Šalimis pagal jo 128 straipsnį.

                     (2)

                     Todėl Komisija Europos bendrijos ir jos valstybių narių vardu derėjosi su Islandijos Respublika, Lichtenšteino Kunigaikštyste, Norvegijos Karalyste ir EEE šalimis kandidatėmis dėl susitarimo dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje (EEE) bei keturių susijusių toliau išvardytų susitarimų:

                                 i)

                                 Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Bendradarbiavimo programos ekonomikos augimui ir tvariai plėtrai Bulgarijoje skatinti;

                                 ii)

                                 Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Bendradarbiavimo programos ekonomikos augimui ir tvariai plėtrai Rumunijoje skatinti;

                                 iii)

                                 Papildomo Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimo protokolo, sudaromo dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą, ir

                                 iv)

                                 Papildomo Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo protokolo, sudaromo dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą.

                     (3)

                     Derybos buvo baigtos 2007 m. kovo 29 d.

                     (4)

                     Minėti susitarimai turėtų būti pasirašyti Europos bendrijos vardu su sąlyga, kad jie gali būti sudaryti vėliau.

                     (5)

                     Kol bus baigtos susitarimams pradėti taikyti būtinos procedūros, siekiant, kad Europos ekonominės erdvės vidaus rinka toliau sklandžiai veiktų, minėti susitarimai turėtų būti atitinkamai taikomi laikinai pagal Europos bendrijos ir Islandijos Respublikos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimus pasikeičiant laiškais,

               NUSPRENDĖ:

            1 straipsnis
            Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Bendrijos vardu pasirašyti šiuos susitarimus, su sąlyga, kad jie bus sudaryti vėliau:

                        —

                        Susitarimą dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje,

                        —

                        Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimą pasikeičiant laiškais dėl Bendradarbiavimo programos ekonomikos augimui ir tvariai plėtrai Bulgarijoje skatinti,

                        —

                        Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimą pasikeičiant laiškais dėl Bendradarbiavimo programos ekonomikos augimui ir tvariai plėtrai Rumunijoje skatinti,

                        —

                        Papildomą Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimo protokolą, sudaromą dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą, ir

                        —

                        Papildomą Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo protokolą, sudaromą dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą.

            2 straipsnis
            Tarybos Pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Europos bendrijos vardu atitinkamai Europos bendrijos ir Islandijos Respublikos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimus pasikeičiant laiškais, susijusius su Susitarimo dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje ir keturių susijusių susitarimų laikinu taikymu. Kol įsigalios minėti susitarimai, jie laikinai taikomi nuo pirmos pirmojo mėnesio, einančio po paskutinio pasikeitimo laiškais užbaigimo, dienos.
            Vis dėlto papildomo Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimo protokolo, sudaromo dėl Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą, ir papildomo Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo protokolo, sudaromo dėl Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo į Europos Sąjungą, kurie yra susiję su naujomis ir pakeistomis tarifinėmis kvotomis, taikomomis į Bendriją importuojamiems Islandijos ir Norvegijos kilmės tam tikriems žuvies ir žuvininkystės produktams, nuostatos laikinai taikomos nuo pirmos antrojo mėnesio, einančio po paskutinio pasikeitimo laiškais užbaigimo, dienos.

            3 straipsnis
            Susitarimo dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje bei keturių susijusių susitarimų ir susitarimų pasikeičiant laiškais tekstai dėl laikino taikymo pridedami prie šio sprendimo.

            Priimta Briuselyje 2007 m. liepos 23 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               L. AMADO


title: 2012 m. gruodžio 4 d. Tarybos sprendimas, kuriuo atnaujinama Bendrijos augalų veislių tarnybos apeliacinės tarybos pirmininko kadencija

text:
8.12.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 378/2

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. gruodžio 4 d.
   kuriuo atnaujinama Bendrijos augalų veislių tarnybos apeliacinės tarybos pirmininko kadencija
   2012/C 378/03
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 1994 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2100/94 dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje (1), ypač į jo 47 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. gruodžio 17 d. Sprendimu 2007/858/EB (2) Taryba paskyrė Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ Bendrijos augalų veislių tarnybos apeliacinės tarybos pirmininku;

               (2)

               gavus palankią Tarnybos administracinės tarybos nuomonę, Komisija 2012 m. spalio 10 d. pasiūlė atnaujinti Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kadenciją,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Bendrijos augalų veislių tarnybos apeliacinės tarybos pirmininko Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kadencija atnaujinama penkerių metų laikotarpiui nuo 2012 m. gruodžio 18 d.
   2 straipsnis
   Tarnybos administracinės tarybos pirmininkas įgaliojamas imtis priemonių, kurios yra reikalingos 1 straipsniui įgyvendinti.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 4 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. SHIARLY

      (1)  OL L 227, 1994 9 1, p. 1.

      (2)  OL L 337, 2007 12 21, p. 105.