title: 2012/163/ES: 2012 m. kovo 22 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių importo

text:
23.3.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 84/36

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2012 m. kovo 22 d.
   kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių importo
   (2012/163/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
   pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   1.   DARBO TVARKA

   1.1.   Inicijavimas

               (1)

               2011 m. gegužės 13 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (2) Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių (toliau – nagrinėjamasis produktas) inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

               (2)

               Tą pačią dieną pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (3) Komisija paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą.

               (3)

               Antidempingo tyrimas pradėtas 2011 m. kovo 31 d. gavus Europos pramoninių tvirtinimo detalių instituto (EiFi) (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 proc. visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

         1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

               (4)

               Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir Indijos valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.

               (5)

               Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

         1.2.1.   Eksportuojančių Indijos gamintojų atranka

               (6)

               Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Indijos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį atlikti atranką dempingui nustatyti.

               (7)

               Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Indijos eksportuojančių gamintojų buvo prašoma per 15 dienų po tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie 2010 m. balandžio 1 d. – 2011 m. kovo 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL) vykdytą eksportą ir pardavimą vidaus rinkoje, tikslią veiklą, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu, ir visų jų susijusių bendrovių, susijusių su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu, pavadinimus ir veiklą.

               (8)

               Iš viso penki eksportuojantys Indijos gamintojai, įskaitant susijusių bendrovių grupes, per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Šios bendradarbiaujančios bendrovės nurodė eksportavusios nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu. Palyginus Eurostato importo duomenis ir nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimtį, apie kurį pranešė penkios bendradarbiaujančios bendrovės, matyti, kad bendradarbiavo beveik 100 proc. Indijos eksportuojančių gamintojų. Todėl atranka atlikta remiantis šių penkių eksportuojančių gamintojų pateikta informacija.

               (9)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, bendrovės atrinktos pagal didžiausią tipišką nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtį, kurią buvo galima tinkamai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remdamasi eksportuojančių gamintojų pateikta informacija Komisija atrinko šešis eksportuojančius gamintojus arba eksportuojančių gamintojų grupes, kurių eksporto į Bendriją apimtis buvo didžiausias. Remiantis atrankos informacija, atrinktos bendrovės arba grupės į Sąjungą per TL eksportavo apie 99 proc. visos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytos nagrinėjamojo produkto apimties. Todėl manyta, kad atrinkus šias bendroves būtų tiriamas pagrįstas eksportuojančių gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį užtikrinant aukštą dalyvavimo lygį, skaičius.

         1.2.2.   Bendradarbiaujančių eksportuojančių Indijos gamintojų atranka

               (10)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, dėl atrinktų gamintojų konsultuotasi su susijusiomis šalimis ir Indijos valdžios institucijomis. Du neatrinkti eksportuojantys gamintojai reikalavo juos taip pat įtraukti į atranką. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad, kaip minėta 8 konstatuojamojoje dalyje, atrinktos tipiškos bendrovės, nuspręsta, kad nėra būtina atrinkti daugiau bendrovių ar keisti jau atrinktas.

         1.2.3.   Individualus neatrinktų bendrovių nagrinėjimas

               (11)

               Du neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prašė taikyti individualų nagrinėjimą ir iki nustatyto termino atsiuntė užpildytą antidempingo klausimyną.

               (12)

               Atsižvelgiant į išvadą, kad šis antidempingo tyrimas turėtų būti nutrauktas dėl toliau paminėtų priežasčių, individualaus nagrinėjimo prašymai nebuvo toliau nagrinėjami.

         1.2.4.   Sąjungos gamintojų atranka

               (13)

               Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti atranką žalai nustatyti.

               (14)

               Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė, kad laikinai atrinko tam tikrus Sąjungos gamintojus. Iš 15 prieš pradedant tyrimą žinomų Sąjungos gamintojų remiantis jų pardavimo apimtimi, bendrovės dydžiu ir geografine padėtimi Sąjungoje atrinktos penkios bendrovės. Jų per TL pagaminto produkto kiekis sudarė apie 37 proc. viso apytikriai apskaičiuoto Sąjungoje pagaminto produkto kiekio. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos susipažinti su byla ir per 15 dienų po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo šių penkių bendrovių atrinkimui.

               (15)

               Vėliau vienas iš penkių atrinktų Sąjungos gamintojų bendradarbiauti atsisakė. Likusių keturių atrinktų bendrovių per TL pagaminto produkto kiekis sudarė apie 31 proc. viso apytikriai apskaičiuoto Sąjungoje pagaminto produkto kiekio, todėl atrinktos bendrovės laikytos tipiškais Sąjungos gamintojais.

         1.2.5.   Nesusijusių importuotojų atranka

               (16)

               Atsižvelgiant į galimai didelį tyrime dalyvaujančių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu atlikti importuotojų atranką. Du importuotojai per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Atsižvelgiant į nedidelį skaičių importuotojų, kurie pranešė apie save, nuspręsta atrankos netaikyti.

         1.3.   Klausimyno atsakymai ir patikrinimai

               (17)

               Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotosioms šalims ir visoms kitoms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Klausimynai išsiųsti atrinktiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, bendradarbiaujantiems Sąjungos importuotojams ir visiems žinomiems su tyrimu susijusiems naudotojams.

               (18)

               Atsakymus pateikė atrinkti eksportuojantys gamintojai ir keturi atrinkti Sąjungos gamintojai. Klausimyno atsakymų nepateikė nei importuotojai nei naudotojai.

               (19)

               Komisija rinko ir tikrino visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga padaryti išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų.

               (20)

               Viena šalis teigė, kad vienas iš eksportuojančių gamintojų pateikė per daug prašymų užtikrinti konfidencialumą ir nepateikė pakankamai reikšmingų viešai skelbiamų klausimyno atsakymų. Todėl į šios bendrovės pateiktą informaciją neturėtų būti atsižvelgiama ir atliekant tyrimą ji turėtų būti laikoma nebendradarbiaujančia šalimi.

               (21)

               Tačiau dar kartą įvertinus nekonfidencialų šio eksportuojančio gamintojo atsakymų variantą, susidedantį iš pirminių atsakymų ir pagal raštą dėl pateiktos informacijos neišsamumo pateiktų išsamių atsakymų, nustatyta, kad jie yra pakankamai išsamūs, kad galėtų būti viešai skelbiami kaip reikšmingi atsakymai. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (22)

               Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:

                           Sąjungos gamintojai:

                                       —

                                          Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italija;

                                       —

                                          Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija;

                                       —

                                          Ugivis S.A., Belley, Prancūzija.

                           Indijos eksportuojantys gamintojai:

                                       —

                                          Viraj Profiles Limited, Boisar, Thanės r., Maharaštra;

                                       —

                                          Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thanės r., Maharaštra;

                                       —

                                          Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabadas, Gudžaratas.

         1.4.   Tiriamasis laikotarpis

               (23)

               Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d.–2011 m. kovo 31 d. laikotarpis. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio mėn. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   2.1.   Nagrinėjamasis produktas

               (24)

               Nagrinėjamasis produktas yra Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržos ir jų dalys (toliau NPS), kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70.

         2.2.   Panašus produktas

               (25)

               Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Indijos vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto bei Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungos rinkoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės bei pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai buvo laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         3.   DEMPINGAS

   3.1.   Normalioji vertė

               (26)

               Siekiant nustatyti normaliąją vertę, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija visų pirma nustatė, ar atrinktų Indijos eksportuojančių gamintojų panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y., ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. jų visos eksporto į Sąjungą per TL pardavimo apimties.

               (27)

               Vienu atveju nustatyta, kad atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Šio eksportuojančio gamintojo normalioji vertė turėjo būti nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

         3.1.1.   Atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kurių pardavimo apimtis vidaus rinkoje iš esmės yra tipiška

               (28)

               Komisija nustatė atrinktų eksportuojančių gamintojų, kurie vidaus rinkoje iš esmės parduoda tipišką produkto kiekį, tuos vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie yra tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus.

               (29)

               Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 proc. visos panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.

               (30)

               Komisija vėliau nagrinėjo, ar nagrinėjamų bendrovių pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo padaryta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį santykį.

               (31)

               Tais atvejais, kai grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, tam tikros rūšies produkto pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 proc. visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą. Ši kaina apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.

               (32)

               Tais atvejais, kai tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 proc. arba mažiau visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.

               (33)

               Tų rūšių produktų, kurių vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Todėl prie eksportuotojo vidutinių gamybos sąnaudų per TL (pagal skirtingų rūšių produktus) buvo pridėtos pardavimo, bendrosios ir administracinės (toliau – PBA) sąnaudos bei pagrįstas pelno dydis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, PBA sąnaudų ir pelno dydžio procentinės dalys nustatytos pagal atitinkamo eksportuojančio gamintojo vidutines svertines PBA sąnaudas ir pelno, gauto pardavus kiekvienos rūšies produktą įprastinėmis prekybos sąlygomis, dydį.

         3.1.2.   Atrinktas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, kurio produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje nėra tipiška

               (34)

               Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kurio parduodamas produkto kiekis vidaus rinkoje nėra tipiškas, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, prie bendrovės panašaus produkto gamybos sąnaudų pridedant PBA sąnaudas ir pagrįsto pelno, gauto pardavus skirtingų rūšių produktą per TL, dydį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, PBA sąnaudų ir pelno dydžio procentinės dalys nustatytos pagal eksportuojančio gamintojo vidutines svertines PBA sąnaudas ir pelno, gauto pardavus kiekvienos rūšies produktą įprastinėmis prekybos sąlygomis, dydį.

         3.2.   Eksporto kaina

               (35)

               Pardavimo eksportui kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

         3.3.   Palyginimas

               (36)

               Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

               (37)

               Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

               (38)

               Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais atsižvelgta į transporto, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, pakavimo ir kreditų išlaidas, sąskaitoje faktūroje nenurodytas nuolaidas bei komisinius.

         3.4.   Dempingo skirtumai

   3.4.1.   Atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams

               (39)

               Atrinktų bendrovių kiekvienos į Sąjungą eksportuotos rūšies nagrinėjamojo produkto svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

               (40)

               Remiantis pirmiau nurodyta metodika, nustatyti tokie procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai:

                           Bendrovė

                           Dempingo skirtumas

                              Viraj Profiles Ltd.

                           0 %

                              Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.

                           37,6 %

                              Raajratna Ventures Ltd.

                           12,0 %

               (41)

               Tačiau reikėtų paminėti, kad eksportuojančio Indijos gamintojo, kuriam dempingas nenustatytas, eksporto apimtis sudarė 87 proc. viso iš Indijos į Sąjungą eksportuojamo kiekio.

               (42)

               Remdamasis Komisijos informacijos atskleidimo dokumento analize skundo pateikėjas apskaičiavo 25 proc. skirtumą tarp dempingą vykdžiusių eksportuojančių gamintojų ir dempingo nevykdžiusios bendrovės normaliosios vertės. Skundo pateikėjas tvirtino, kad toks skirtumas konkurencinėje rinkoje yra neįmanomas, o nerūdijančio plieno sąvaržų pramonėje – nebūdingas. Be to, skundo pateikėjo teigimu, dempingo nevykdantis eksportuojantis gamintojas įsigijo nerūdijančio plieno laužo iš susijusių Sąjungos bendrovių ir todėl apskaičiuojant gamybos sąnaudas negalima remtis šios žaliavos pirkimo kainomis.

               (43)

               Dempingo nevykdžiusio bendradarbiaujančio eksportuotojo normalioji vertė apskaičiuota remiantis jo atskirų rūšių produktų gamybos sąnaudomis, kurios yra mažesnės, nei kitų atrinktų eksportuojančių gamintojų. Tai daugiausiai susiję su tuo, kad pirmoji bendrovė pati gamina nerūdijantį plieną iš nerūdijančio plieno laužo, todėl ji yra visapusiškai integruota ir naudojasi masto ekonomijos privalumais, o pastarosios bendrovės perka nerūdijančio plieno vielos strypus (pagrindinę žaliavą nerūdijančio plieno sąvaržų gamybai) atviroje rinkoje, be kita ko, iš dempingo nevykdžiusio bendradarbiaujančio eksportuotojo.

               (44)

               Dempingą vykdžiusių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normalioji vertė dažniausiai apskaičiuota remiantis atskirų rūšių produktų pardavimo vidaus rinkoje kainomis. Konkurencija Indijos vidaus rinkoje yra labai ribota ir dempingo nevykdžiusio bendradarbiaujančio eksportuotojo per TL vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas.

               (45)

               Dėl dempingo nevykdžiusio eksportuojančio gamintojo nerūdijančio plieno laužo įsigijimo tyrimo metu nustatyta, kad ši bendrovė įsigijo laužo tiek iš susijusių, tiek iš nesusijusių tiekėjų; iš pastarųjų įsigyta daugiau nei 70 proc. viso kiekio. Pirkimo kainų lygiai abejais įsigijimo atvejais buvo panašūs, taip pat atsižvelgiant į laužo klasės rūšį.

               (46)

               Todėl nustatyta atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė yra patvirtinama, o skundo pateikėjo teiginiai buvo atmesti.

         3.4.2.   Kitiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams

               (47)

               Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų svertinis vidutinis dempingo skirtumas apskaičiuotas pagal dempingą vykdžiusiems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotus skirtumus, vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Tuo remiantis neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas 24,6 proc. CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas.

               (48)

               Atskleidus Komisijos ketinimą nutraukti tyrimą, vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas primygtinai reikalavo, kad jo prašymas taikyti individualų nagrinėjimą būtų priimtas, teigdamas, kad atskleistas neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas neatspindėjo jo padėties.

               (49)

               Komisija neįvertino prašymo taikyti individualų nagrinėjimą, nes jei tyrimas nutraukiamas, skirtumo nustatymas nebelaikomas ginčijamu klausimu.

         3.4.3.   Nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams

               (50)

               Kalbant apie visus kitus Indijos eksportuotojus, Komisija pirmiausia nustatė jų bendradarbiavimo lygį. Iš visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gautuose atrankos klausimyno atsakymuose nurodytas visas eksportuotas kiekis palygintas su visu iš Indijos importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal Eurostato statistinius duomenis. Nustatytas 97 proc. bendradarbiavimo lygis. Šiuo pagrindu nustatytas aukštas bendradarbiavimo lygis. Todėl manyta, kad nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams tikslinga nustatyti dempingo skirtumą, atitinkantį atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą vidutinį dempingo skirtumą. Iš turimos informacijos matyti, kad nebendradarbiaujančių Indijos eksportuotojų vidutinės eksporto kainos per TL buvo tokios pačios kaip ir bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų. Be to, nėra duomenų, kad nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliosios vertės skyrėsi nuo bendradarbiaujančių.

               (51)

               Tuo pagrindu nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 24,6 proc. CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą.

         4.   SĄJUNGOS PRAMONĖ

   4.1.   Sąjungos gamyba

               (52)

               Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat skunde nurodyta informacija, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

               (53)

               Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta 52 000 tonų produkto. Šiam kiekiui priskiriama visų apie save pranešusių Sąjungos gamintojų gamybos apimtis ir gamintojų, kurie atliekant tyrimą nuomonės nepateikė, apytikriai apskaičiuotas pagamintas kiekis.

               (54)

               Kaip anksčiau nurodyta 13 konstatuojamojoje dalyje, tiriant Sąjungos gamintojus buvo atlikta atranka. Iš 15 Sąjungos gamintojų, pateikusių duomenis prieš tyrimo inicijavimą, atrinktos 5 bendrovės. Tačiau vėliau, kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, viena bendrovė nusprendė nebendradarbiauti atliekant tyrimą. Likusių atrinktų bendradarbiaujančių bendrovių pagaminto produkto kiekis sudarė apie 32 proc. viso apytikriai apskaičiuoto per TL Sąjungos pagaminto produkto kiekio, todėl jos laikytos tipiškais Sąjungos gamintojais.

         4.2.   Sąjungos pramonė

               (55)

               Visi žinomi Sąjungos gamintojai, minimi 52 konstatuojamojoje dalyje, laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

         5.   ŽALA

   5.1.   Įžanginės pastabos

               (56)

               Siekiant įvertinti susijusius žalos veiksnius taip pat remtasi atitinkamais Eurostato importo statistiniais duomenimis, skunde pateiktais duomenimis, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

               (57)

               Žalos analizė, susijusi su makroekonominiais duomenimis, kaip antai gamybos pajėgumas, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas ir našumas, yra pagrįsta visos Sąjungos pramonės duomenimis.

               (58)

               Žalos analizė, susijusi su mikroekonominiais duomenimis, kaip antai sandorių kainos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, atsargos ir darbo užmokestis, yra pagrįsta atrinktų Sąjungos gamintojų duomenimis.

               (59)

               Keturi atrinkti Sąjungos gamintojai taip pat atrinkti antidempingo priemonių, taikomų importuojamoms Kinijos ir Taivano kilmės NPS, galiojimo termino peržiūrai, kuri baigta 2012 m. sausio 7 d. (4) Atliekant minėtą peržiūrą buvo atrinkta kita bendrovė, kuri neatrinkta atliekant šį tyrimą. Kadangi žalos analizės ir priemonių galiojimo termino peržiūros nagrinėjamasis laikotarpis iš dalies sutampa, 2008 ir 2009 m. duomenys, išskyrus minėtą bendrovę, yra tokie patys. Atskleidus 2008 ir 2009 m. duomenis būtų įmanoma nustatyti šiuo atveju neatrinktos bendrovės duomenis, todėl buvo indeksuoti mikro rodikliai, kaip antai atsargos, darbo užmokestis, investicijos, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža ir pelningumas.

         5.2.   Sąjungos suvartojimas

               (60)

               Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis skunde nurodyta Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtimi, sutikrinta su atrinktų bendrovių klausimyno atsakymais, ir patikrintais atrinktų gamintojų pateiktais duomenimis. Be to, taip pat atsižvelgta į Eurostato duomenis apie importo apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu.

               (61)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, Sąjungos suvartojimo raida tokia:

                  1   lentelė

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           TL

                           Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                           120 598

                           101 143

                           122 345

                           131 457

                           Indeksas (2008 m. = 100)

                           100

                           84

                           101

                           109

                              Šaltinis – Eurostato duomenys, skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai.

               (62)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras suvartojimas ES rinkoje padidėjo 9 proc. 2008–2009 m. dėl tariamo neigiamo finansų krizės poveikio rinkai visame pasaulyje suvartojimas sumažėjo net 16 proc., tačiau 2009–2010 m. jis padidėjo 21 proc., o 2010–TL išaugo dar 7 proc.

         5.3.   Importas iš Indijos

               (63)

               Importo iš Indijos į Sąjungą raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

                  2   lentelė

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           TL

                           Importo iš Indijos apimtis (tonomis)

                           14 546

                           18 883

                           21 914

                           24 072

                           Indeksas (2008 m. = 100)

                           100

                           130

                           151

                           165

                           Rinkos dalis

                           12,1 %

                           18,7 %

                           17,9 %

                           18,3 %

                           Indeksas (2008 m. = 100)

                           100

                           155

                           149

                           152

                              Šaltinis – Eurostato duomenys ir eksportuojančių gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.

               (64)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Indijos padidėjo net 65 proc. Jis labiausiai išaugo 2008–2009 m., kai importas padidėjo 30 proc., o suvartojimas sumažėjo 16 proc. Kasmet Indijos importas toliau augo – 2010 m. importas padidėjo 16 proc., o per TL – 10 proc.

         5.4.   Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas

      3   lentelė

               2008 m.

               2009 m.

               2010 m.

               TL

               Vidutinė importo kaina (EUR už toną)

               3 531

               2 774

               2 994

               3 216

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               79

               85

               91

                  Šaltinis – Eurostato duomenys ir atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.

               (65)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš Indijos kainos iš viso sumažėjo 9 proc. Todėl Indijai tenkanti rinkos dalis tuo pačiu laikotarpiu padidėjo nuo 12,1 proc. iki 18,3 proc. Labiausiai ji didėjo 2008–2009 m., kai Indijos eksportuotojų užimama rinkos dalis padidėjo daugiau nei 6 procentiniais punktais.

               (66)

               Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš Indijos importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į galiojančius muitus ir išlaidas po importo.

               (67)

               Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad kainos priverstinai sumažintos 3–13 proc. Šiuo atžvilgiu reikėtų paminėti, kad dempingo nevykdžiusio eksportuojančio Indijos gamintojo priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo didžiausias.

         5.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (68)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo vertinami visi ekonominiai rodikliai, nustatyti Sąjungos pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu.

         5.5.1.   Gamybos pajėgumai, gamyba ir pajėgumų naudojimas

      4   lentelė

               2008 m.

               2009 m.

               2010 m.

               TL

               Gamybos apimtis (tonomis)

               69 514

               56 396

               62 213

               51 800

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               81

               89

               75

               Gamybos pajėgumai (tonomis)

               140 743

               127 200

               128 796

               111 455

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               90

               92

               79

               Pajėgumų naudojimas

               49 %

               44 %

               48 %

               46 %

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               90

               98

               94

                  Šaltinis – visa Sąjungos pramonė.

               (69)

               Iš pateiktos lentelės matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis gerokai sumažėjo – 25 proc. Sumažėjus paklausai, 2009 m. taip pat gerokai sumažėjo gamybos apimtis (19 proc.), tačiau 2010 m. ji padidėjo apytiksliai 10 proc. Nors per TL Sąjungos suvartojimas padidėjo 7 proc., palyginti su ankstesniais metais Sąjungos gamybos apimtis vėl sumažėjo apie 17 proc.

               (70)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo apie 21 proc. Pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat sumažėjo ir visą laiką nesiekė 50 proc.

         5.5.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

      5   lentelė

               2008 m.

               2009 m.

               2010 m.

               TL

               Pardavimo apimtis (tonomis)

               56 042

               44 627

               45 976

               48 129

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               80

               82

               86

               Rinkos dalis

               46,5 %

               44,1 %

               37,6 %

               36,6 %

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               95

               81

               79

                  Šaltinis – visa Sąjungos pramonė.

               (71)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjant suvartojimui (+9 proc.) pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje parduoto panašaus produkto pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 proc. Dėl to rinkos dalis nuo 46,5 proc. 2008 m. sumažėjo iki 36,6 proc. TL. Pardavimo apimtis 2009 m. smarkiai sumažėjo (-20 proc.), tačiau 2010 m. ir per TL šiek tiek atsigavo.

         5.5.3.   Augimas

               (72)

               2008 m. – TL Sąjungos suvartojimas padidėjo 9 proc. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo atitinkamai 14 proc. ir 21 proc. Tuo pačiu metu importo apimtis iš Indijos padidėjo 65 proc.

         5.5.4.   Užimtumas

      6   lentelė

               2008 m.

               2009 m.

               2010 m.

               TL

               Darbuotojų skaičius

               1 007

               863

               821

               761

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               86

               82

               76

               Našumas (vienetai vienam darbuotojui)
               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               95

               110

               99

                  Šaltinis – visa Sąjungos pramonė.

               (73)

               Dėl sumažėjusios Sąjungos pramonės veiklos nagrinėjamuoju laikotarpiu darbuotojų skaičius buvo atitinkamai sumažintas 24 proc. 2008 m.–TL vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 6 proc.

               (74)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 1 proc. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, o artėjant TL ėmė kilti.

         5.5.5.   Vidutinės Sąjungos vieneto kainos

      7   lentelė

               2008 m.

               2009 m.

               2010 m.

               TL

               Vieneto kaina ES nesusijusiems pirkėjams (EUR už toną)

               4 336

               2 792

               3 914

               4 244

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               64

               90

               98

                  Šaltinis – atrinktų gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.

               (75)

               Vidutinės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2 proc. 2009 m. dėl ekonominio nuosmukio ir 21 proc. sumažėjusių importo iš Indijos kainų Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti pardavimo kainas 36 proc. 2010 m. ir per TL Sąjungos pramonės pardavimo kainos vėl padidėjo.

               (76)

               Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad 2009 m. pardavimo kainų sumažėjimą iš dalies nulėmė sumažėjusios sąnaudos, kurios, palyginti su 2008 m. lygiu, sumažėjo 18 proc. Sąnaudos iš esmės mažėjo dėl sumažėjusių žaliavų, ypač nikelio, kurio kaina labai kinta, kainų. Vis dėlto 2009 m. dėl didėjančio Indijos importo mažomis kainomis Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo kainas labiau nei mažėjo sąnaudos.

         5.5.6.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

      8   lentelė

               2008 m.

               2009 m.

               2010 m.

               TL

               ES pardavimo pelningumas (grynojo pardavimo %)

               Indeksas (2008 m. = 100)

               – 100

               – 442

               –74

               –24

               Grynųjų pinigų srautas
               Indeksas (2008 m. = 100)

               – 100

               –1 827

               –40

               – 171

               Investicijos (EUR)
               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               29

               59

               6

               Investicijų grąža
               Indeksas (2008 m. = 100)

               – 100

               – 284

               –59

               –28

                  Šaltinis – atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.

               (77)

               Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad net jei pardavimo kainų sumažėjimą iš dalies nulėmė sumažėjusios sąnaudos, NPS importas iš Indijos darė spaudimą Sąjungos pramonės kainoms. Nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios Sąjungos pramonės pelningumas buvo neigiamas. Ypač 2009 m. dėl didėjančio Indijos importo mažomis kainomis Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo kainas labiau nei mažėjo sąnaudos. Todėl tais metais labai sumažėjo pelningumas. Nors 2010 m. ir per TL pelningumas padidėjo, jis vis tiek liko neigiamas.

               (78)

               Grynųjų pinigų srautas (t. y. pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą) kito panašiai kaip pelningumas. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, o po to ėmė kilti ir per TL tapo teigiamas.

               (79)

               Po investicijų į NPS gamybą 2008 m. nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo apytiksliai 94 proc. Panaši neigiama investicijų grąžos raidos tendencija atitiko neigiamus Sąjungos pramonės rezultatus nagrinėjamuoju laikotarpiu ir visada išliko neigiama.

               (80)

               Iš pelningumo, grynųjų pinigų srauto raidos ir žemo investicijų lygio matyti, kad ES gamintojai galėjo patirti sunkumų didindami kapitalą.

         5.5.7.   Atsargos

      9   lentelė

               2008 m.

               2009 m.

               2010 m.

               TL

               Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargos.
               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               92

               100

               103

                  Šaltinis – atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.

               (81)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 3 proc. 2009 m. atsargų lygis laikotarpio pabaigoje sumažėjo 8 proc., o 2010 m. ir per TL jis padidėjo atitinkamai 8 proc. ir 3 proc.

         5.5.8.   Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo

               (82)

               Primenama, kad nustatyta, jog didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksporto apimtis sudarė 87 proc. iš Indijos į Sąjungą per TL eksportuojamo kiekio, dempingo nevykdė. Todėl importas dempingo kaina sudarė 13 proc. bendros NPS eksporto iš Indijos į Sąjungą apimties. Atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš Indijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti nereikšmingu.

         5.6.   Išvada dėl žalos

               (83)

               Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo daugelis žalos rodiklių, kaip antai gamyba (-25 proc.), pajėgumų naudojimas (-6 proc.), pardavimo apimtis (-14 proc.), rinkos dalis (-21 proc.) ir užimtumas (-24 proc.). Didėjant suvartojimui pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo. Palyginti su 2009 m., 2010 m. ir per TL pardavimo apimtis šiek tiek padidėjo, tačiau Sąjungos pramonė nesugebėjo atgauti prarastos rinkos dalies dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjančio importo iš Indijos, dėl kurio Sąjungos pramonės kainos buvo nuolatos priverstinai mažinamos.

               (84)

               Be to, padarytas didelis poveikis su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir pelningumui. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui padidinti kapitalą taip pat padarytas neigiamas poveikis.

               (85)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

         6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

   6.1.   Įžanga

               (86)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl Indijos kilmės importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kurią galėjo padaryti tie kiti veiksniai, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.

               (87)

               Primenama, kad nustatyta, jog 40 ir 41 konstatuojamosiose dalyse nurodytas didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksporto apimtis sudarė 87 proc. iš Indijos į Sąjungą per TL eksportuojamo kiekio, dempingo nevykdė. Todėl tik 13 proc. į Sąjungą per TL eksportuojamo Indijos nagrinėjamojo produkto kiekio importuota dempingo kainomis. Šio importo dempingo kaina rinkos dalis TL sudarė 2 proc.

         6.2.   Importo dempingo kaina poveikis

               (88)

               Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 9 proc., o Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo atitinkamai 14 proc. ir 21 proc.

               (89)

               Dėl kainų nustatyta, kad dėl vidutinių dempingo kaina vykdomo importo kainų priverstinai mažinamos vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Tačiau jos buvo apytiksliai 12 proc. didesnės nei dempingo nevykdžiusios Indijos bendrovės kainos.

               (90)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad jei dėl ribotos importo iš Indijos dempingo kaina, kuri buvo didesnė už ne dempingo kaina importuojamo produkto kainą, apimties pablogėjo Sąjungos pramonės padėtis, toks poveikis buvo labai ribotas.

         6.3.   Kitų veiksnių poveikis

   6.3.1.   Importas ne dempingo kaina iš Indijos

               (91)

               Bendra importo iš Indijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 65 proc., todėl importo iš šios šalies užimama rinkos dalis padidėjo nuo 12,1 proc. iki 18,3 proc. Vis dėlto, kaip paaiškinta anksčiau, importas ne dempingo kaina sudarė 87 proc. bendros eksporto iš Indijos per TL apimties ir TL jam teko 15 proc. rinkos dalies, palyginti su 2 proc. rinkos dalimi, tuo pačiu laikotarpiu tekusia importui dempingo kaina iš Indijos.

               (92)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos kainos iš viso sumažėjo 9 proc. ir visą laiką buvo mažesnės nei importo iš kitų pasaulio šalių kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tačiau reikėtų paminėti, kad, kaip paaiškinta 89 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos labiau dėl vidutinių ne dempingo kaina vykdomo importo kainų nei dėl importo dempingo kaina.

         6.3.2.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

      10   lentelė

               2008 m.

               2009 m.

               2010 m.

               TL

               Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis (tonomis)

               50 010

               37 633

               54 454

               59 255

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               75

               109

               118

               Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis

               41,5 %

               37,2 %

               44,5 %

               45,1 %

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               90

               107

               109

               Vidutinė importo iš kitų trečiųjų šalių kaina (EUR už toną)

               5 380

               5 236

               5 094

               5 234

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               97

               95

               97

               Importo iš Malaizijos apimtis (tonomis)

               13 712

               9 810

               9 611

               9 966

               Importo iš Malaizijos rinkos dalis

               11,4 %

               9,7 %

               7,9 %

               7,6 %

               Vidutinė importo iš Malaizijos kaina (EUR už toną)

               4 203

               2 963

               3 324

               3 633

               Importo iš Filipinų apimtis (tonomis)

               7 046

               5 406

               15 576

               18 149

               Importo iš Filipinų rinkos dalis

               5,8 %

               5,3 %

               12,7 %

               13,8 %

               Vidutinė importo iš Filipinų kaina (EUR už toną)

               4 645

               3 474

               3 714

               3 912

               Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis (tonomis)

               2 332

               2 452

               3 217

               3 288

               Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos rinkos dalis

               1,9 %

               2,4 %

               2,6 %

               2,5 %

               Vidutinė importo iš Kinijos Liaudies Respublikos kaina (EUR už toną)

               4 004

               4 561

               5 272

               5 648

               Importo iš Taivano apimtis (tonomis)

               4 304

               3 703

               6 451

               6 640

               Importo iš Taivano rinkos dalis

               3,6 %

               3,7 %

               5,3 %

               5,1 %

               Vidutinė importo iš Taivano kaina (EUR už toną)

               5 092

               4 719

               4 755

               4 943

                  Šaltinis – Eurostatas.

               (93)

               Pagal Eurostato duomenis kitų trečiųjų šalių kilmės NPS importo į Sąjungą apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 18 proc. Tuo pačiu laikotarpiu vidutinės importo kainos sumažėjo apytiksliai 3 proc., o užimama rinkos dalis padidėjo apie 9 proc.

               (94)

               Nuo 2005 m. lapkričio 19 d. importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės NPS buvo taikomos antidempingo priemonės. Nepaisant šių priemonių taikymo, importas iš šių dviejų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo, nors užimamos rinkos dalys išliko palyginti nedidelės – atitinkamai 2,5 proc. ir 5,1 proc. per TL. Kiti pagrindiniai importo šaltiniai yra Filipinai ir Malaizija. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ypač padidėjo importas iš Filipinų, jų rinkos dalis išaugo nuo 5,8 proc. 2008 m. iki 13,8 proc. per TL.

               (95)

               Dėl Malaizijos, nagrinėjamuoju laikotarpiu vyravo mažėjimo tendencija, tačiau per TL importas vis dar sudarė 7,6 proc. rinkos dalies. Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo importo iš Filipinų apimtis. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad vidutinė importo iš Filipinų kaina buvo daug didesnė (t. y. apie 20 proc.) nei vidutinė NPS iš Indijos kaina.

               (96)

               Dėl importo kainų, vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko palyginti stabilios ir visada buvo didesnės nei vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos ar vidutinės importo iš Indijos kainos.

               (97)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių Sąjungos pramonei materialinė žala nebuvo daroma.

         6.3.3.   Ekonomikos krizė

               (98)

               Iš dalies galima paaiškinti, kad Sąjungos suvartojimo sumažėjimą 2009 m. lėmė ekonomikos krizė. Tačiau pažymėtina, kad nepaisant 2009 m. 16 proc. sumažėjusio suvartojimo, Indijos importo apimtis padidėjo 30 proc.

               (99)

               2010 m. ir per TL Sąjungos suvartojimas sutapo su bendruoju ekonominiu atsigavimu. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo tik nežymiai – 3 proc. 2010 m. ir 4,7 proc. per TL. Tai prilyginama metiniam Indijos importo padidėjimui atitinkamai 16 proc. ir 10 proc.

               (100)

               Įprastomis ekonomikos sąlygomis ir jeigu nėra daromas didelis spaudimas kainoms ir importo iš Indijos lygis nėra padidėjęs, Sąjungos pramonė galėjo turėti tam tikrų sunkumų įveikti sumažėjusį suvartojimą ir padidėjusias pastovias vieneto sąnaudas dėl sumažėjusio pajėgumų naudojimo. Tačiau Indijos importas mažomis kainomis, kurio didžioji dalis nebuvo vykdoma dempingo sąlygomis, sustiprino ekonomikos nuosmukio poveikį, ir net bendrojo ekonomikos atsigavimo laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti ir atgauti dėl Indijos importo prarastos rinkos dalies.

               (101)

               Todėl, nors 2008–2009 m. ekonomikos krizė galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių, šis poveikis negali būti laikomas reikšmingu žalingai Sąjungos pramonės padėčiai.

         6.3.4.   Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas

      12   lentelė

               2008 m.

               2009 m.

               2010 m.

               TL

               Pardavimas eksportui (tonomis)

               967

               689

               933

               884

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               71

               97

               91

               Vieneto pardavimo kaina (EUR)

               4 770

               3 060

               4 020

               4 313

               Indeksas (2008 m. = 100)

               100

               64

               84

               90

                  Šaltinis – atrinktų ES gamintojų pateikti klausimyno atsakymai.

               (102)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo eksportui apimtis sumažėjo 9 proc., o vidutinės eksporto kainos – 10 proc. Nors negalima atmesti, kad neigiama eksporto veiklos rezultatų tendencija galėjo toliau daryti neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, laikoma, kad atsižvelgiant į mažą su pardavimu Sąjungos rinkoje susijusio eksporto apimtį, nustatytos žalos atžvilgiu šis poveikis nebuvo reikšmingas.

         6.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

               (103)

               Išnagrinėjus nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį itin padidėjo Indijos kilmės importo mažomis kainomis apimtis ir rinkos dalis. Taip pat nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos pramonė buvo priversta nuolat mažinti kainas Sąjungos rinkoje.

               (104)

               Tačiau, nustačius, kad didžiausias eksportuojantis Indijos gamintojas, kurio eksportas sudarė 87 proc. eksporto iš Indijos į Sąjungą per TL, neeksportavo NPS dempingo kaina, laikoma, kad nebuvo galima galutinai nustatyti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina, kuris sudarė tik 13 proc. viso iš Indijos eksportuojamo produkto kiekio, ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. Iš tiesų, atsižvelgiant į ribotą eksporto dempingo kaina apimtį, labai mažą jam tenkančią rinkos dalį (2 proc.) ir tai, kad eksporto dempingo sąlygomis kainos buvo vidutiniškai 12 proc. didesnės nei ne dempingo sąlygomis importuotų prekių, negalima teigti, kad eksportas iš Indijos dempingo kaina galėtų daryti žalą Sąjungos pramonei.

               (105)

               Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, įskaitant importą ne dempingo kaina, importą iš kitų trečiųjų šalių, ekonomikos krizę ir atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto rodiklius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad Sąjungos pramonei žala veikiausiai padaryta dėl importo iš Indijos ne dempingo kaina, kuris sudarė 87 proc. viso eksporto iš Indijos į Sąjungą per TL ir buvo vykdytas daug mažesnėmis kainomis, nei importas dempingo kaina.

         7.   ANTIDEMPINGO TYRIMO NUTRAUKIMAS

               (106)

               Nenustačius reikšmingo priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, laikoma, kad antidempingo priemonės nebūtinos ir todėl pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 2 dalį šis antidempingo tyrimas turėtų būti nutrauktas.

               (107)

               Apie tai pranešta skundo pateikėjui ir visoms kitoms suinteresuotosioms šalims, joms taip pat suteikta galimybė teikti pastabas. Pateiktos pastabos nepakeitė išvados, kad šis antidempingo tyrimas turėtų būti nutrauktas.

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Indijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, importo nutraukiamas.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 22 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL C 142, 2011 5 13, p. 30.

      (3)  OL C 142, 2011 5 13, p. 36.

      (4)  OL L 5, 2012 1 7, p. 1.


title: 1993 m. kovo 15 d. Tarybos sprendimas dėl susitarimų, sudaromų pasikeičiant raštais, tarp Europos ekonominės bendrijos iš vienos pusės ir Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Švedijos Karalystės iš kitos pusės laikinai taikyti susitarimus dėl tam tikrų nuostatų žemės ūkio srityje, pirmiau minėtų šalių pasirašytų Oporte 1992 m. gegužės 2 d.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31993D0239

Oficialusis leidinys L 109 , 01/05/1993 p. 0001 - 0001

		Tarybos sprendimas1993 m. kovo 15 d.dėl susitarimų, sudaromų pasikeičiant raštais, tarp Europos ekonominės bendrijos iš vienos pusės ir Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Švedijos Karalystės iš kitos pusės laikinai taikyti susitarimus dėl tam tikrų nuostatų žemės ūkio srityje, pirmiau minėtų šalių pasirašytų Oporte 1992 m. gegužės 2 d.(93/239/ EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač jos 113 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi diskusijų dėl Susitarimo dėl Europos ekonominės erdvės (EEE) metu po Šveicarijos Konfederacijos sprendimo neratifikuoti to susitarimo pasitvirtino, kad galima sudaryti pasikeičiant raštais susitarimus dėl laikino nuo 1993 m. balandžio 15 d. dvišalių susitarimų dėl tam tikrų žemės ūkio srities nuostatų taikymo tarp Europos ekonominės bendrijos iš vienos pusės ir Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Švedijos Karalystės iš kitos pusės, pasirašytus šių šalių Oporte 1992 m. gegužės 2 d.;kadangi susitarimai, sudaryti pasikeičiant raštais, susiję su Laisvosios prekybos sutarties tarp Europos ekonominės bendrijos ir kiekvienos iš tų šalių 15 straipsniu;kadangi svarstomi susitarimai turėtų būti priimti,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrija priima susitarimus, sudarytus pasikeičiant raštais, dėl laikino nuo 1993 m. balandžio 15 d. dvišalių susitarimų dėl tam tikrų žemės ūkio srities nuostatų taikymo tarp Europos ekonominės bendrijos iš vienos pusės ir Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Švedijos Karalystės iš kitos pusės, pasirašytus šių šalių Oporte 1992 m. gegužės 2 d. [1]Susitarimo tekstai pridedami prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas yra įpareigojamas paskirti asmenį, įgaliotą pasirašyti susitarimus, taip susaistant Bendriją.Priimta Briuselyje, 1993 m. kovo 15 d.Tarybos varduPirmininkasM. Jelved[1] OL L 109, 1993 5 1, p. 2, 18, 32, 43, 59.--------------------------------------------------


title: 2014 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos Lietuvai ir Maltai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai

text:
14.6.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 182/14

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. birželio 12 d.
   kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos Lietuvai ir Maltai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai
   2014/C 182/03
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 1994 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2062/94 dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros įsteigimo (1), ypač į jo 8 straipsnį,
   atsižvelgdama į valstybių narių Vyriausybių ir darbuotojų bei darbdavių organizacijų Tarybai pateiktus kandidatų sąrašus,
   atsižvelgdama į Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto narių ir pakaitinių narių sąrašus,
   kadangi:

               (1)

               2013 m. gruodžio 2 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos narius ir pakaitinius narius laikotarpiui iki 2016 m. lapkričio 7 d.;

               (2)

               darbuotojų organizacija ETUC ir darbdavių organizacija BUSINESSEUROPE pateikė kandidatūras kelioms laisvoms vietoms užimti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos nariais ir pakaitiniais nariais laikotarpiui iki 2016 m. lapkričio 7 d. skiriami šie asmenys:
   II.   DARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

               Šalis

               Narys

               Pakaitinis narys

               Lietuva

               Inga RUGINIENĖ

               Petras GRĖBLIAUSKAS

   III.   DARBDAVIŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

               Šalis

               Narys

               Pakaitinis narys

               Lietuva

               Vaidotas LEVICKIS

               Jonas GUZAVIČIUS

               Мalta

               Andrew Agius MUSCAT

               John SCICLUNA

         2 straipsnis
   Narius ir pakaitinius narius, kurių kandidatūros dar nėra pateiktos, Taryba paskirs vėliau.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         Y. MANIATIS

      (1)  OL L 216, 1994 8 20, p. 1.

      (2)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos nariai ir pakaitiniai nariai (OL C 360, 2013 12 10, p. 8).


title: 2005/507/: 2005 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas, dėl Regionų komiteto pakaitinio nario iš Didžiosios Britanijos paskyrimo

text:
16.7.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 185/30

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2005 m. liepos 12 d.
   dėl Regionų komiteto pakaitinio nario iš Didžiosios Britanijos paskyrimo
   (2005/507/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Didžiosios Britanijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2002 m. sausio 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2002/60/EB (1) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2002 m. sausio 26 d. iki 2006 m. sausio 25 d.

               (2)

               Pasibaigus William SPEECHLEY mandatui tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui iki 2006 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitiniu nariu skiriamas:

               David PARSONS
               Councillor
               Leicestershire County Council

         vietoj William SPEECHLEY.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         G. BROWN

      (1)  OL L 24, 2002 1 26, p. 38.


Svarbus teisinis pranešimas

|

2013/361/ES: 2013 m. birželio 21 d. Europos Centrinio Banko sprendimas dėl Europos Centrinio Banko kapitalo apmokėjimo, kurį atlieka valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai (ECB/2013/19)

Oficialusis leidinys L 187 , 06/07/2013 p. 0023 - 0024

		Europos Centrinio Banko sprendimas2013 m. birželio 21 d.dėl Europos Centrinio Banko kapitalo apmokėjimo, kurį atlieka valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai(ECB/2013/19)(2013/361/ES)EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 28 straipsnio 3 dalį,kadangi:(1) 2008 m. gruodžio 12 d. Sprendimas ECB/2008/24, nustatantis nacionaliniams centriniams bankams Europos Centrinio Banko kapitalui apmokėti būtinas priemones [1], nustatė, kaip ir kokia apimtimi valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai (toliau – euro zonos NCB) privalo apmokėti Europos Centrinio Banko (ECB) kapitalą 2009 m. sausio 1 d. Sprendimas ECB/2008/24 buvo papildytas 2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimu ECB/2010/27 dėl Europos Centrinio Banko kapitalo padidinimo apmokėjimo, kurį atlieka valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai [2];(2) atsižvelgiant į Kroatijos įstojimą į Europos Sąjungą ir jos nacionalinio centrinio banko (NCB), Hrvatska narodna banka, prisijungimą prie Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) 2013 m. liepos 1 d., pagal ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalį 2013 m. birželio 21 d. Sprendimas ECB/2013/17 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos Centrinio Banko kapitalo pasirašymo rakte [3] nustato ECB kapitalo pasirašymo raktą (toliau – kapitalo raktas) ir kiekvienam Sąjungos centriniui bankui nuo 2013 m. liepos 1 d. skiriamus naujus indeksus kapitalo rakte (toliau – indeksai kapitalo rakte);(3) ECB pasirašytas kapitalas nuo 2013 m. liepos 1 d. bus 10825007069,61 EUR;(4) dėl išplėsto ECB kapitalo rakto reikia priimti naują ECB sprendimą, kuriuo nuo 2013 m. liepos 1 d. būtų panaikinti sprendimai ECB/2008/24 ir ECB/2010/27 ir kuriame būtų nustatyta, kaip ir kokia apimtimi euro zonos NCB privalo apmokėti ECB kapitalą nuo 2013 m. liepos 1 d.,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisKapitalo apmokėjimo apimtis ir formaKiekvienas euro zonos NCB visiškai apmoka savo pasirašytas ECB kapitalo dalis nuo 2013 m. liepos 1 d.Atsižvelgiant į Sprendimo ECB/2013/17 2 straipsnyje nustatytus indeksus kapitalo rakte, kiekvienas euro zonos NCB turi tokį bendrą pasirašyto ir apmokėto kapitalo dydį, koks nurodytas šalia jo pavadinimo šioje lentelėje:Euro zonos NCB | EUR |Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 261705370,91 |Deutsche Bundesbank | 2030803801,28 |Eesti Pank | 19268512,58 |Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 120276653,55 |Bank of Greece | 210903612,74 |Banco de España | 893420308,48 |Banque de France | 1530028149,23 |Banca d’Italia | 1348471130,66 |Central Bank of Cyprus | 14429734,42 |Banque centrale du Luxembourg | 18824687,29 |Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 6873879,49 |De Nederlandsche Bank | 429352255,40 |Oesterreichische Nationalbank | 209680386,94 |Banco de Portugal | 190909824,68 |Banka Slovenije | 35397773,12 |Národná banka Slovenska | 74486873,65 |Suomen Pankki | 134836288,06 |2 straipsnisApmokėto kapitalo pakoregavimas1. Kadangi kiekvienas euro zonos NCB jau apmokėjo visą savo pasirašyto ECB kapitalo dalį, kaip taikoma iki 2013 m. birželio 30 d. pagal Sprendimą ECB/2008/24 ir Sprendimą ECB/2010/27, kiekvienas iš jų atitinkamai perveda papildomą sumą Europos Centriniam Bankui arba iš ECB gauna grąžintiną sumą, kad būtų gautos sumos, nurodytos 1 straipsnyje pateiktoje lentelėje.2. Visi pervedimai pagal šį straipsnį atliekami vadovaujantis 2013 m. birželio 21 d. Sprendimu ECB/2013/18, kuriuo nustatomos Europos Centrinio Banko kapitalo dalių tarpusavio pervedimų tarp nacionalinių centrinių bankų ir apmokėto kapitalo pakoregavimo sąlygos [4].3 straipsnisĮsigaliojimas ir panaikinimas1. Šis sprendimas įsigalioja 2013 m. liepos 1 d.2. Sprendimas ECB/2008/24 ir Sprendimas ECB/2010/27 panaikinami nuo 2013 m. liepos 1 d.3. Nuorodos į Sprendimą ECB/2008/24 ir Sprendimą ECB/2010/27 laikomos nuorodomis į šį sprendimą.Priimta Frankfurte prie Maino 2013 m. birželio 21 d.ECB PirmininkasMario Draghi[1] OL L 21, 2009 1 24, p. 69.[2] OL L 11, 2011 1 15, p. 54.[3] Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 15.[4] Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 17.--------------------------------------------------


title: 2009 m. birželio 12 d. Sprendimas Nr. U3 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 883/2004 65 straipsnio 1 dalyje nurodytiems bedarbiams taikomos sąvokos dalinė bedarbystė aprėpties (Tekstas svarbus EEE ir EB bei Šveicarijos susitarimui)

text:
24.4.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 106/45

         SPRENDIMAS Nr. U3
   2009 m. birželio 12 d.
   dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 883/2004 65 straipsnio 1 dalyje nurodytiems bedarbiams taikomos sąvokos „dalinė bedarbystė“ aprėpties
   (Tekstas svarbus EEE ir EB bei Šveicarijos susitarimui)
   2010/C 106/13
   SOCIALINĖS APSAUGOS SISTEMŲ KOORDINAVIMO ADMINISTRACINĖ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo 72 straipsnio a dalį (1), pagal kurią Administracinė komisija yra atsakinga už visų administravimo klausimų ar aiškinimo klausimų, kylančių dėl Reglamento (EB) Nr. 883/2004 ir 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 987/2009, nustatančio Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką (2), nuostatų, nagrinėjimą,
   atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 883/2004 65 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamento (EB) Nr. 883/2004 65 straipsnio 2 dalyje pateikta nuostata, pagal kurią, tapus visiškais bedarbiais, leidžiama nukrypti nuo šio reglamento 11 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyto lex loci laboris bendrojo principo.

               (2)

               Bendrijoje turi būti taikomi vienodi kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar asmuo yra visiškas ar dalinis bedarbis, kaip apibrėžta minėto reglamento 65 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Tokio įvertinimo negalima atlikti, remiantis nacionaliniuose teisės aktuose nustatytais kriterijais.

               (3)

               Kadangi valstybių narių socialinės apsaugos įstaigos skirtingai nustato bedarbystės pobūdį, svarbu patikslinti minėto straipsnio taikymo sritį, siekiant priimti vienodus ir suderintus kriterijus, kuriuos taikytų minėtos įstaigos.

               (4)

               Pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 65 straipsnio 2 dalį visiškam bedarbiui, nebeturinčiam jokių ryšių su kompetentinga valstybe nare, bedarbio išmokas moka jo gyvenamosios vietos įstaiga.

               (5)

               Darbinių santykių buvimas ar palaikymas nustatomas vien tik pagal valstybės, kurioje asmuo dirba, nacionalinius teisės aktus.

               (6)

               Tikslas apsaugoti bedarbius, kurio siekiama minėto reglamento 65 straipsniu, nebūtų pasiektas, jei asmuo, likęs dirbti toje pačioje įmonėje, įsikūrusioje kitoje nei jo gyvenamoje valstybėje narėje, laikinai sustabdęs savo veiklą, vis dėlto būtų laikomas visišku bedarbiu ir turėtų kreiptis į savo gyvenamosios vietos įstaigą, kad gautų bedarbio išmokas.
               Laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 883/2004 71 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų,

         NUSPRENDĖ:

               1.

               Siekiant užtikrinti, kad būtų taikoma Reglamento (EB) Nr. 883/2004 65 straipsnio 1 dalis, bedarbystės pobūdis (t. y. visiška ar dalinė bedarbystė) nustatomas atsižvelgiant į tai, ar šalis tebesieja sutartiniai darbo ryšiai, o ne į darbuotojo veiklos laikino sustabdymo trukmę.

               2.

               Jeigu asmuo lieka įdarbintas įmonėje, įsikūrusioje kitoje nei jo gyvenamoje valstybėje narėje, ir jeigu laikinai sustabdoma tokio darbuotojo veikla, tačiau jam paliekama galimybė bet kada sugrįžti į tą pačią darbo vietą, toks darbuotojas laikomas daliniu bedarbiu, o susijusias išmokas jam moka valstybės narės, kurioje jis dirbo, kompetentinga įstaiga pagal minėto reglamento 65 straipsnio 1 dalį.

               3.

               Jeigu jokių sutartinių darbo ryšių neturinčio asmens nebesieja jokie ryšiai su valstybe nare, kurioje jis dirbo (pvz., nutraukus darbo sutartį arba jai pasibaigus), jis laikomas visišku bedarbiu pagal minėto reglamento 65 straipsnio 2 dalį, o išmokas jam moka jo gyvenamosios vietos įstaiga.

               4.

               Jei savarankiškai dirbantis asmuo neužsiima jokia profesine ar prekybine veikla valstybėje narėje, kurioje jis dirbo, jis laikomas visišku bedarbiu pagal minėto reglamento 65 straipsnio 2 dalį, o išmokas jam moka gyvenamosios vietos įstaiga.

               5.

               Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo Reglamento (EB) Nr. 987/2009 įsigaliojimo dienos.

            Administracinės komisijos pirmininkė

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.

      (2)  OL L 284, 2009 10 30, p. 1.


title: 2008/936/EB: 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Albanijos Respublikos laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, pasirašymo ir sudarymo

text:
19.12.2008

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 341/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
         2008 m. rugsėjo 15 d.
         dėl Europos bendrijos ir Albanijos Respublikos laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, pasirašymo ir sudarymo
         (2008/936/EB)
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,
         atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,
         atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2006 m. spalio 23 d. Taryba įgaliojo Komisiją Bendrijos ir jos valstybių narių vardu pradėti derybas su Albanijos Respublika siekiant sudaryti Europos bendrijos ir Albanijos Respublikos laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą.

                     (2)

                     Šios derybos sėkmingai užbaigtos ir protokolas parafuotas 2008 m. sausio 7 d. Protokolas turėtų būti sudarytas Bendrijos vardu,

               NUSPRENDĖ:

            1 straipsnis
            Europos bendrijos ir Albanijos Respublikos laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų protokolas, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, patvirtinamas Europos bendrijos vardu.
            Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

            2 straipsnis
            Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuriam (-iems) suteikiama teisė Europos bendrijos vardu pasirašyti Protokolą.

            3 straipsnis
            Tarybos pirmininkas Europos bendrijos vardu deponuoja Protokolo 11 straipsnyje numatytus patvirtinimo dokumentus.

            4 straipsnis
            Protokolas laikinai taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.

            Priimta Briuselyje 2008 m. rugsėjo 15 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               B. KOUCHNER


title: 2011 m. vasario 14 d. Tarybos sprendimas dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos narių skyrimo ir pakeitimo

text:
22.2.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 56/8

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. vasario 14 d.
   dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos narių skyrimo ir pakeitimo
   2011/C 56/04
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 1975 m. vasario 10 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 337/75 dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro įsteigimo, ypač į jo 4 straipsnį (1),
   atsižvelgdama į Komisijos Tarybai pateiktą darbuotojų organizacijų atstovų kategorijos nario kandidatūrą,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. rugsėjo 14 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos narius laikotarpiui nuo 2009 m. rugsėjo 18 d. iki 2012 m. rugsėjo 17 d.

               (2)

               Atsistatydinus Petri LEMPINEN tapo laisva Centro valdančiosios tarybos darbuotojų atstovų kategorijos nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos nariu likusiam kadencijos laikui iki 2012 m. rugsėjo 17 d. skiriamas šis asmuo:

      DARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI:

               SUOMIJA

               :

               Aleksi KALENIUS,
               Suomijos profesinių sąjungų konfederacija STTK.

      Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         HOFFMANN R.

      (1)  OL L 39, 1975 2 13, p. 1.

      (2)  OL C 226, 2009 9 19, p. 2.


title: 2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/101/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) pradėjimo

text:
8.2.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 34/39

      TARYBOS SPRENDIMAS 2008/101/BUSP
   2008 m. sausio 28 d.
   dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) pradėjimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 17 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 15 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (1) (EUFOR Tchad/RCA), ypač į jų 5 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba vienbalsiai priėmė Rezoliuciją 1778 (2007), kuria buvo patvirtintas JT misijos Centrinės Afrikos Respublikoje ir Čade (MINURCAT) įsteigimas ir ES buvo leista vykdyti operaciją šiose šalyse 12 mėnesių laikotarpiu nuo deklaracijos dėl pirminio operatyvinio pajėgumo paskelbimo.

               (2)

               Čado ir Centrinės Afrikos Respublikos valdžios institucijos atitinkamai 2007 m. spalio 25 d. ir 2007 m. spalio 16 d. pareiškimais palankiai įvertino galimą ES karinių pajėgų dislokavimą jų atitinkamoje šalyje.

               (3)

               Laikantis prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridedamo Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnio, Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant Europos Sąjungos sprendimus ir veiksmus, susijusius su gynybos reikalais, ir todėl nedalyvauja finansuojant operaciją,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Operacijos planas patvirtinamas.
   2 straipsnis
   Veiksmų pradžios taisyklės patvirtinamos.
   3 straipsnis
   ES karinė operacija Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR Tchad/RCA) pradedama 2008 m. sausio 28 d.
   4 straipsnis
   ES operacijos vadas įgaliojamas nedelsiant duoti aktyvizacijos įsakymą (ACTORD) pradėti pajėgų dislokavimą ir pradėti vykdyti misiją.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   6 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. sausio 28 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. RUPEL

      (1)  OL L 279, 2007 10 23, p. 21.


title: 2008/506/EB: 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VIII B skirsnis - Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

text:
15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/75

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2007 m. balandžio 24 d.
   dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VIII B skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas
   (2008/506/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (1),
   atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas (I tomas), (C6–0472/2006) (2),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą ir į Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas kartu su audituotų institucijų atsakymais (3),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 10 dalį ir 274, 275 bei 276 straipsnius,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0111/2007),

               1.

               suteikia patvirtinimą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui, kad jis įvykdė 2005 finansinių metų biudžetą;

               2.

               pateikia savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos ombudsmenui bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL L 60, 2005 3 8.

      (2)  OL C 264, 2006 10 31, p. 1.

      (3)  OL C 263, 2006 10 31, p. 1.

      (4)  OL C 263, 2006 10 31, p. 10.

      (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/76

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2007 m. balandžio 24 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį, VIII B skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (1),
   atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas (I tomas), (C6-0472/2006) (2),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą ir į Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas kartu su audituotų institucijų atsakymais (3),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 10 dalį, 274, 275 bei 276 straipsnius,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0111/2007),

               1.

               pažymi, kad 2005 m. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (EDAPP) iš viso valdė 2 840 733 EUR įsipareigojimų asignavimų, kurių panaudojo 82,77 %;

               2.

               pažymi, kad Europos Audito Rūmai, atlikę EDAPP auditą, nepateikė jokių esminių pastabų; pažymi, kad pagal nuo 2005 m. sausio 1 d. galiojančią kaupimo principu vykdomą apskaitą, EDAPP finansinėse ataskaitose paaiškėja, kad EDAPP pasiekė teigiamo ekonominio rezultato 211 631 EUR ir įsipareigojimai viršijo turtą 202 504 EUR;

               3.

               pažymi, kad 2005 m. buvo pirmieji metai, kai EDAPP dirbo visu pajėgumu; primena, kad 2005 m. biudžetas padidėjo 48,8 %, palyginti su 2004 m. biudžetu;

               4.

               atkreipia dėmesį į tai, kad EDAPP pateikė 5 080 699 EUR 2007 m. biudžetą, o tai yra 23 % padidėjimas, palyginti su 2006 m. galutiniu biudžetu (4 147 378 EUR), ir jis apima penkių naujų postų sukūrimą, biurų ploto praplėtimą ir vertimo išlaidų padidinimą;

               5.

               primena, kad 2004 m. birželio 24 d. Komisijos, Europos Parlamento ir Tarybos generaliniai sekretoriai su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu pasirašė administracinio bendradarbiavimo susitarimą, pagal kurį siekiama padėti EDAPP pradiniu trejų metų laikotarpiu. Pagal šį susitarimą:

                           —

                           Komisijos apskaitos pareigūnas ir vidaus auditorius paskirti EDAPP apskaitos pareigūnu ir auditoriumi,

                           —

                           Komisijos skyriai teikia pagalbą visais klausimais, susijusiais su institucijos darbuotojų reikalų tvarkymu (priklausančių išmokų nustatymu, atlyginimų mokėjimu, medicininių išlaidų kompensavimu, komandiruočių išmokomis ir t. t.),

                           —

                           Komisijos skyriai taip pat padeda EDAPP nustatyti ir vykdyti biudžetą,

                           —

                           EDAPP įsikūręs Europos Parlamento patalpose; Europos Parlamento skyriai teikia EDAPP materialinę pagalbą ir žinias, susijusias su įsikūrimu Parlamento patalpose (pastatų apsauga, paštas, kompiuteriai, telefonai, biurai ir biuro reikmenys),

                           —

                           Taryba teikia vertimo paslaugas;

               6.

               pažymi, kad 2006 m. gruodžio 7 d. administracinio bendradarbiavimo susitarimas buvo pratęstas kitam 3 metų laikotarpiui ir įsigaliojo 2007 m. sausio 16 d.;

               7.

               atkreipia dėmesį, kad pagal 2006 m. lapkričio 7 d. sprendimą EDAPP nusprendė nustatyti institucijos veiklą ir reikalavimus atitinkančią vidaus kontrolės struktūrą;

               8.

               palankiai vertina EDAPP ir EDAPP pavaduotojo sprendimą kiekvienais metais skelbti savo ekonominių ir finansinių interesų deklaracijas, kai tik 2007 m. pradžioje bus baigta kurti naujoji tarnybos tinklavietė; pažymi, kad kol kas jie pateikė rašytinius pareiškimus dėl savo 2005 ir 2006 m. finansinių interesų, kurių forma, panaši į tą formą, kurią kasmet pildo Europos Parlamento nariai, ir kad šiuose pareiškimuose nurodoma, kad nevykdoma jokia kita deklaruotina profesinė veikla, neužimamos atlygintinos pareigos ar neužsiimama atlygintina veikla arba nėra kitos svarbios deklaruotinos informacijos;

               9.

               palankiai vertina tai, kad EDAPP pasirengęs pasirašyti tarpinstitucinį susitarimą dėl OLAF ir ragina jį kuo greičiau imtis visų reikiamų veiksmų.

      (1)  OL L 60, 2005 3 8.

      (2)  OL C 264, 2006 10 31, p. 1.

      (3)  OL C 263, 2006 10 31, p. 1.

      (4)  OL C 263, 2006 10 31, p. 10.

      (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).


title: 2008/645/EB: 2008 m. liepos 15 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 97/126/EB dėl Susitarimo tarp Europos bendrijos, ir Danijos Vyriausybės bei Farerų salų vietinės Vyriausybės sudarymo

text:
7.8.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 212/3

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2008 m. liepos 15 d.
   iš dalies keičiantis Sprendimą 97/126/EB dėl Susitarimo tarp Europos bendrijos, ir Danijos Vyriausybės bei Farerų salų vietinės Vyriausybės sudarymo
   (2008/645/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmu sakiniu,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               1996 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimu 97/126/EB (1) patvirtintas Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų Vietos Vyriausybės susitarimas (toliau – susitarimas).

               (2)

               Pagal susitarimo 31 straipsnį įsteigtas Jungtinis komitetas, atsakingas už šio susitarimo administravimą ir užtikrinantis jo tinkamą įgyvendinimą. Šiuo tikslu šis komitetas teikia rekomendacijas ir priima sprendimus, kuriuos Susitariančiosios Šalys įgyvendina pagal savo taisykles. Todėl Sprendime 97/126/EB reikėtų aiškiai nurodyti, kad Komisija yra įgaliota prireikus priimti tokias išsamias įgyvendinimo taisykles.

               (3)

               Priemonės, reikalingos pagal susitarimo 31 straipsnį įsteigto Jungtinio komiteto rekomendacijoms ir sprendimams įgyvendinti, turėtų būti patvirtintos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2).

               (4)

               Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 97/126/EB,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Sprendimas 97/126/EB papildomas šiais straipsniais:

      „3 straipsnis
      Prireikus šio sprendimo 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka Komisija priima išsamias pagal susitarimo 31 straipsnį įsteigto Jungtinio komiteto rekomendacijų ir sprendimų įgyvendinimo taisykles.
      4 straipsnis
      1.   Komisijai padeda Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komitetas, įsteigtas 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (3), 195 straipsniu.
      2.   Darant nuorodą į šią dalį taikomi 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (4), 4 ir 7 straipsniai.
      Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodyto laikotarpio trukmė yra vienas mėnuo.

   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 15 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. BARNIER

      (1)  OL L 53, 1997 2 22, p. 1.

      (2)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

      (3)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 510/2008 (OL L 149, 2008 6 7, p. 61).

      (4)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).“


title: 2015 m. liepos 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1174, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių nuostatos dėl Banka Slovenije išorės auditoriaus

text:
17.7.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 189/38

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1174
   2015 m. liepos 14 d.
   kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių nuostatos dėl Banka Slovenije išorės auditoriaus
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Protokolą Nr. 4 dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į 2015 m. birželio 10 d. Europos Centrinio Banko rekomendaciją, skirtą Europos Sąjungos Tarybai dėl Banka Slovenije išorės auditoriaus (ECB/2015/23) (1),
   kadangi:

               (1)

               Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą turi atlikti nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Taryba;

               (2)

               dabartinio Banka Slovenije išorės auditoriaus, Deloitte revizija d.o.o., įgaliojimai baigėsi po 2014 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti naują išorės auditorių nuo 2015 finansinių metų;

               (3)

                  Banka Slovenije išorės auditoriumi 2015–2017 finansiniams metams pasirinko Ernst & Young d.o.o.;

               (4)

               ECB valdančioji taryba rekomendavo, kad Ernst & Young d.o.o. būtų paskirta Banka Slovenije išorės auditoriumi 2015–2017 finansiniams metams;

               (5)

               vadovaujantis ECB valdančiosios tarybos rekomendacija, Tarybos sprendimas 1999/70/EB (2) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo 1999/70/EB 1 straipsnio 13 dalis pakeičiama taip:

                  „13.

                     Ernst & Young d.o.o. patvirtinama Banka Slovenije išorės auditoriumi 2015–2017 finansiniams metams.“

   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Europos Centriniam Bankui.

      Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. GRAMEGNA

      (1)  OL C 201, 2015 6 18, p. 1.

      (2)  1999 m. sausio 25 d. Tarybos sprendimas 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių (OL L 22, 1999 1 29, p. 69).


title: 2009/899/EB: 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Mauricijaus Respublikos susitarimo dėl trumpalaikio bevizio režimo sudarymo

text:
8.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 321/41

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2009 m. lapkričio 30 d.
   dėl Europos bendrijos ir Mauricijaus Respublikos susitarimo dėl trumpalaikio bevizio režimo sudarymo
   (2009/899/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 62 straipsnio 2 punkto b papunkčio i punktą, kartu su jos 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu bei 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               Komisija Europos bendrijos vardu derėjosi dėl Susitarimo su Mauricijaus Respublika dėl trumpalaikio bevizio režimo (toliau – susitarimas).

               (2)

               Pagal Tarybos sprendimą 2009/480/EB (2) susitarimas buvo pasirašytas Bendrijos vardu 2009 m. gegužės 28 d. ir buvo laikinai taikomas nuo tos dienos su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau.

               (3)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas.

               (4)

               Susitarimu įsteigiamas Jungtinis susitarimo valdymo komitetas, kuris turėtų patvirtinti savo darbo tvarkos taisykles. Tikslinga numatyti supaprastintą Bendrijos pozicijos dėl tų darbo tvarkos taisyklių patvirtinimo priėmimo procedūrą.

               (5)

               Pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius bei nedarant poveikio minėto protokolo 4 straipsniui, šios valstybės narės nedalyvauja priimant šį sprendimą, neprivalo jo laikytis ir jis nėra joms taikytinas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos bendrijos ir Mauricijaus Respublikos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo sudarymo (3) patvirtinamas Bendrijos vardu.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas pateikia susitarimo 8 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą (4).
   3 straipsnis
   Komisija, padedama valstybių narių ekspertų, atstovauja Bendrijai susitarimo 6 straipsniu įsteigtame Jungtiniame ekspertų komitete.
   4 straipsnis
   Komisija, pasikonsultavusi su specialiu Tarybos paskirtu komitetu, Jungtiniame ekspertų komitete priima Bendrijos poziciją dėl pastarojo komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo, kaip reikalaujama pagal susitarimo 6 straipsnio 4 dalį.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 30 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         B. ASK

      (1)  2009 m. spalio 20 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  OL L 169, 2009 6 30, p. 16.

      (3)  Susitarimo tekstas: žr. OL L 169, 2009 6 30, p. 17.

      (4)  Susitarimo įsigaliojimo datą Tarybos generalinis sekretoriatas paskelbs Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.