title: 2015 m. kovo 16 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/439, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sahelyje įgaliojimų terminas

text:
17.3.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 72/27

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2015/439
   2015 m. kovo 16 d.
   kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sahelyje įgaliojimų terminas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 33 straipsnį ir 31 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2013 m. kovo 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/133/BUSP (1), kuriuo Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON skiriamas Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu Sahelyje. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas buvo pratęstas Tarybos sprendimu 2014/130/BUSP (2) ir baigiasi 2015 m. vasario 28 d.;

               (2)

               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas turėtų būti pratęstas papildomam aštuonių mėnesių laikotarpiui;

               (3)

               ES specialusis įgaliotinis vykdys savo įgaliojimus tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
   1.   ES specialiojo įgaliotinio Sahelyje Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2015 m. spalio 31 d. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas gali būti nutrauktas anksčiau, jei Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pasiūlymu taip nuspręs Taryba.
   2.   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymo tikslais Sahelio regionas apibrėžiamas kaip apimantis ES strategijos saugumo ir vystymosi Sahelio regione srityje (toliau – strategija) svarbiausią objektą, t. y. Burkina Fasą, Čadą, Malį, Mauritaniją ir Nigerį. Spręsdamas klausimus, kurie svarbūs platesniam regionui, ES specialusis įgaliotinis prireikus bendradarbiauja su kitomis šalimis ir regioniniais arba tarptautiniais subjektais už Sahelio ribų, taip pat Vakarų Afrikoje bei Gvinėjos įlankoje.
   3.   Atsižvelgiant į tai, kad dėl tarpusavyje susijusių problemų, su kuriomis susiduria regionas, reikia laikytis regioninio požiūrio, ES specialusis įgaliotinis Sahelyje dirba glaudžiai konsultuodamasis su kitais atitinkamais ES specialiaisiais įgaliotiniais, įskaitant ES specialųjį įgaliotinį pietinėms Viduržemio jūros regiono šalims, ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais ir ES specialųjį įgaliotinį Afrikos Sąjungoje.
   2 straipsnis
   Politikos tikslai
   1.   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Sąjungos politikos tikslu, susijusiu su Sahelio regionu, kuriuo siekiama aktyviai prisidėti prie veiksmų regioniniu ir tarptautiniu lygiu siekiant ilgalaikės taikos, saugumo ir vystymosi regione. ES specialusis įgaliotinis taip pat siekia gerinti įvairialypio Sąjungos dalyvavimo Sahelio regione kokybę, stiprinti jo intensyvumą ir poveikį.
   2.   ES specialusis įgaliotinis padeda parengti ir įgyvendinti Sąjungos požiūrį, apimantį visus Sąjungos veiksmų aspektus, visų pirma politinėje, saugumo ir vystymosi srityse, įskaitant strategiją, ir padeda koordinuoti visas atitinkamas Sąjungos veiksmų priemones.
   3.   Iš pradžių prioritetas teikiamas Maliui, jo ilgalaikei stabilizacijai ir jame vykstančio konflikto regioniniams aspektams.
   4.   Malio atžvilgiu Sąjungos politikos tikslais siekiama skatinti, suderintai ir veiksmingai naudojant visas jos priemones, kad Malis ir jo gyventojai grįžtų į taikos, susitaikymo, saugumo ir vystymosi kelią. Tinkamas dėmesys taip pat turėtų būti skirtas ir Burkina Fasui ir Nigeriui, visų pirma laukiant tose šalyse įvyksiančių rinkimų.
   3 straipsnis
   Įgaliojimai
   1.   Kad būtų pasiekti Sąjungos politikos tikslai, susiję su Sahelio regionu, ES specialusis įgaliotinis įgaliojamas:

               a)

               aktyviai prisidėti prie visa apimančio Sąjungos požiūrio į regiono krizę įgyvendinimo, koordinavimo ir tolesnio plėtojimo remiantis jos strategija, siekiant didinti Sąjungos veiklos Sahelio regione, visų pirma Malyje, bendrą nuoseklumą ir veiksmingumą;

               b)

               bendradarbiauti su visais atitinkamais suinteresuotaisiais regiono subjektais, Vyriausybėmis, regioninės valdžios institucijomis, regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, pilietine visuomene ir diasporomis, siekiant įgyvendinti Sąjungos tikslus ir prisidėti prie to, kad būtų geriau suvokiamas Sąjungos vaidmuo Sahelio regione;

               c)

               atstovauti Sąjungai atitinkamuose regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose, įskaitant Tolesnės veiklos ir paramos Maliui grupėje, ir užtikrinti Sąjungos paramos krizių valdymui ir konfliktų prevencijai matomumą, įskaitant Europos Sąjungos karinę misiją siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali) ir Europos Sąjungos BSGP misiją Nigeryje (EUCAP SAHEL Niger);

               d)

               glaudžiai bendradarbiauti su Jungtinėmis Tautomis (JT), visų pirma Generalinio sekretoriaus specialiuoju atstovu Vakarų Afrikai ir Generalinio sekretoriaus specialiuoju atstovu Maliui, Afrikos Sąjunga (AS), visų pirma AS vyriausiuoju įgaliotiniu Maliui ir Saheliui, Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija (VAVEB) ir kitais pagrindiniais nacionaliniais, regioniniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant kitus specialiuosius pasiuntinius Sahelyje, taip pat atitinkamomis įstaigomis Magrebo teritorijoje;

               e)

               atidžiai stebėti regioninį ir tarpvalstybinį krizės aspektą, įskaitant terorizmą, organizuotą nusikalstamumą, ginklų kontrabandą, prekybą žmonėmis, prekybą narkotikais, pabėgėlių ir migrantų srautus bei susijusius finansinius srautus; glaudžiai bendradarbiaujant su ES kovos su terorizmu koordinatoriumi, prisidėti prie tolesnio ES kovos su terorizmu strategijos įgyvendinimo;

               f)

               palaikyti reguliarius aukšto lygio politinius ryšius su regiono šalimis, susiduriančiomis su terorizmu ir tarptautiniu nusikalstamumu, kad būtų užtikrintas nuoseklus ir išsamus požiūris ir esminis Sąjungos vaidmuo tarptautiniu lygiu kovojant su terorizmu ir tarptautiniu nusikalstamumu. Tai apima Sąjungos aktyvią paramą regioniniam saugumo sektoriaus pajėgumų vystymui ir užtikrinimą, kad būtų tinkamai kovojama su pagrindinėmis terorizmo ir tarptautinio nusikalstamumo Sahelio regione priežastimis;

               g)

               atidžiai stebėti humanitarinių krizių regione politines ir saugumo pasekmes;

               h)

               Malio atžvilgiu prisidėti prie regioninių ir tarptautinių pastangų sudaryti palankesnes sąlygas krizei Malyje išspręsti, visų pirma visiškai sugrįžti prie normalios konstitucinės padėties ir valdymo visoje teritorijoje ir įgyvendinti patikimą bei visą apimantį nacionalinį dialogą, vedantį prie tvaraus politinio sprendimo;

               i)

               skatinti institucijų stiprinimą, saugumo sektoriaus reformą ir ilgalaikės taikos sudarymą bei susitaikymą Malyje;

               j)

               bendradarbiaujant su ES specialiuoju įgaliotiniu žmogaus teisių klausimais, prisidėti prie Sąjungos žmogaus teisių politikos, įskaitant ES gaires dėl žmogaus teisių, visų pirma ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų bei dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų diskriminacija, ir Sąjungos politikos dėl moterų, taikos ir saugumo, įgyvendinimo regione, be kita ko, vykdant stebėseną ir teikiant ataskaitas dėl pokyčių, taip pat formuluojant rekomendacijas šiuo klausimu, taip pat palaikyti nuolatinius ryšius su atitinkamomis valdžios institucijomis Malyje ir regione, Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuroro tarnyba, Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro tarnyba ir žmogaus teisių gynėjais ir stebėtojais regione;

               k)

               vykdyti tolesnę veiklą ir teikti ataskaitas dėl atitinkamų JT Saugumo Tarybos (toliau – JT ST) rezoliucijų, visų pirma JT ST rezoliucijų 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012) ir 2100 (2013), laikymosi.

         2.   Siekdamas įvykdyti savo įgaliojimus, ES specialusis įgaliotinis, inter alia:

               a)

               prireikus teikia patarimus ir ataskaitas dėl Sąjungos pozicijų regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose apibrėžimo, kad būtų aktyviai propaguojamas ir stiprinamas visapusiškas Sąjungos požiūris į krizę Sahelio regione;

               b)

               apžvelgia visą Sąjungos veiklą ir glaudžiai bendradarbiauja su visomis atitinkamomis Sąjungos delegacijomis.

         4 straipsnis
   Įgaliojimų vykdymas
   1.   ES specialusis įgaliotinis yra atsakingas už įgaliojimų vykdymą; jo veiklą prižiūri vyriausiasis įgaliotinis.
   2.   Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) palaiko ypatingus ryšius su ES specialiuoju įgaliotiniu, o su Taryba ES specialusis įgaliotinis bendrauja pirmiausia per šį komitetą. PSK teikia ES specialiajam įgaliotiniui strategines gaires ir politinius nurodymus pagal įgaliojimus, nedarydamas poveikio vyriausiojo įgaliotinio atsakomybei.
   3.   ES specialusis įgaliotinis savo veiksmus glaudžiai koordinuoja su Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau – EIVT) ir jos atitinkamais padaliniais, visų pirma su Sahelio reikalų koordinatoriumi.
   5 straipsnis
   Finansavimas
   1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu laikotarpiu nuo 2015 m. kovo 1 d. iki 2015 m. spalio 31 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 900 000 EUR.
   2.   Išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles.
   3.   Išlaidos tvarkomos pagal ES specialiojo įgaliotinio ir Komisijos sudarytą sutartį. Už visas išlaidas ES specialusis įgaliotinis atsiskaito Komisijai.
   6 straipsnis
   Darbuotojų grupės sudarymas ir sudėtis
   1.   ES specialusis įgaliotinis sudaro savo darbuotojų grupę, neviršydamas ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių. Į darbuotojų grupę įtraukiami darbuotojai, turintys profesinės patirties konkrečiose politikos ir saugumo srityse, kaip reikalaujama įgaliojimuose. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas praneša Tarybai ir Komisijai apie darbuotojų grupės sudėtį.
   2.   Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir EIVT gali pasiūlyti komandiruoti darbuotojus dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Atlyginimą darbuotojams, kurie komandiruoti ES specialiajam įgaliotiniui, moka atitinkama valstybė narė, atitinkama Sąjungos institucija arba EIVT. Valstybių narių į Sąjungos institucijas arba EIVT komandiruoti ekspertai taip pat gali būti priskirti ES specialiajam įgaliotiniui. Pagal sutartį pasamdyti kitų šalių darbuotojai turi turėti vienos iš valstybių narių pilietybę.
   3.   Visi komandiruoti darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs siunčiančiajai valstybei narei, Sąjungos institucijai arba EIVT ir vykdo savo pareigas bei veikia vadovaudamiesi ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų interesais.
   4.   ES specialiojo įgaliotinio darbuotojai dislokuojami kartu su atitinkamais EIVT departamentais arba Sąjungos delegacijomis, kad būtų užtikrintas atitinkamos jų veiklos suderinamumas ir nuoseklumas.
   7 straipsnis
   ES specialiojo įgaliotinio ir ES specialiojo įgaliotinio darbuotojų privilegijos ir imunitetai
   Dėl privilegijų, imunitetų ir kitų garantijų, būtinų ES specialiojo įgaliotinio misijai užbaigti ir sklandžiai vykdyti, taip pat būtinų jo darbuotojams, atitinkamai susitariama su priimančiosiomis šalimis. Valstybės narės ir EIVT tuo tikslu suteikia visą būtiną paramą.
   8 straipsnis
   ES įslaptintos informacijos saugumas
   ES specialusis įgaliotinis ir ES specialiojo įgaliotinio darbuotojų grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų Tarybos sprendimu 2013/488/ES (3).
   9 straipsnis
   Galimybė susipažinti su informacija ir logistinė parama
   1.   Valstybės narės, Komisija, EIVT ir Tarybos Generalinis sekretoriatas užtikrina, kad ES specialiajam įgaliotiniui būtų sudaryta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija.
   2.   Prireikus Sąjungos delegacijos ir (arba) valstybės narės teikia logistinę paramą regione.
   10 straipsnis
   Saugumas
   ES specialusis įgaliotinis, laikydamasis Sąjungos politikos dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, neviršydamas savo įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį geografinėje atsakomybės srityje, imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių viso tiesiogiai jam pavaldaus personalo saugumui užtikrinti, visų pirma:

               a)

               sudarydamas konkretų saugumo planą, grindžiamą EIVT pateiktomis gairėmis, įskaitant konkrečias fizines, organizacines ir procedūrines saugumo priemones, kuriuo reglamentuojamas saugaus personalo atvykimo į geografinę teritoriją ir judėjimo toje teritorijoje valdymas, taip pat saugumo incidentų valdymas ir misijos nenumatytų atvejų planas bei evakuacijos planas;

               b)

               užtikrindamas, kad visi už Sąjungos ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu dėl geografinėje teritorijoje esančių sąlygų;

               c)

               užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į geografinę teritoriją būtų organizuotas visų darbuotojų grupės narių, kurie turi būti dislokuoti už Sąjungos ribų, įskaitant vietoje pasamdytus darbuotojus, atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į rizikos lygį toje teritorijoje;

               d)

               užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui bei Komisijai raštu būtų teikiamos jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitos, sudarančios pažangos ataskaitos ir įgaliojimų vykdymo ataskaitos dalį.

         11 straipsnis
   Ataskaitų teikimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis vyriausiajam įgaliotiniui ir PSK reguliariai teikia ataskaitas. Be to, ES specialusis įgaliotinis prireikus teikia ataskaitas Tarybos darbo grupėms. Reguliariai teikiamos ataskaitos platinamos per sistemą COREU. ES specialusis įgaliotinis gali teikti ataskaitas Užsienio reikalų tarybai. Pagal Sutarties 36 straipsnį ES specialusis įgaliotinis gali dalyvauti informuojant Europos Parlamentą.
   2.   Derindamas su Sąjungos delegacijomis regione, ES specialusis įgaliotinis teikia ataskaitas apie geriausius Sąjungos iniciatyvų įgyvendinimo būdus, pavyzdžiui, apie Sąjungos indėlį į reformas, įskaitant atitinkamų Sąjungos vykdomų vystymo projektų politinius aspektus.
   12 straipsnis
   Veiksmų derinimas su kitais Sąjungos subjektais
   1.   Laikydamasis strategijos ES specialusis įgaliotinis prisideda prie Sąjungos politinių ir diplomatinių veiksmų vieningumo, nuoseklumo bei veiksmingumo ir padeda užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės ir valstybių narių veiksmai būtų naudojami suderintai siekiant Sąjungos politikos tikslų.
   2.   ES specialiojo įgaliotinio veikla derinama su Sąjungos delegacijų ir Komisijos veikla bei kitų regione veikiančių ES specialiųjų įgaliotinių veikla. ES specialusis įgaliotinis reguliariai informuoja regione esančias valstybių narių misijas ir Sąjungos delegacijas.
   3.   Vietos lygiu glaudus ryšys palaikomas su Sąjungos delegacijų vadovais ir valstybių narių atstovybių vadovais. ES specialusis įgaliotinis, glaudžiai bendradarbiaudamas su atitinkamomis Sąjungos delegacijomis, EUCAP Sahel Niger bei EUCAP Sahel Mali misijų vadovams ir EUTM Mali misijos vadui teikia politines gaires vietos lygiu. ES specialusis įgaliotinis, EUTM Mali misijos vadas ir EUCAP Sahel Niger bei EUCAP Sahel Mali civilinių operacijų vadas prireikus konsultuojasi tarpusavyje.
   13 straipsnis
   Peržiūra
   Šio sprendimo įgyvendinimas ir jo suderinamumas su kita Sąjungos veikla regione yra nuolat peržiūrimi. Iki 2015 m. rugpjūčio mėn. pabaigos ES specialusis įgaliotinis pateikia Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui ir Komisijai išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą.
   14 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2015 m. kovo 1 d.

      Priimta Briuselyje 2015 m. kovo 16 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         F. MOGHERINI

      (1)  2013 m. kovo 18 d. Tarybos sprendimas 2013/133/BUSP, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis Sahelyje (OL L 75, 2013 3 19, p. 29).

      (2)  2014 m. kovo 10 d. Tarybos sprendimas 2014/130/BUSP, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sahelyje įgaliojimų terminas (OL L 71, 2014 3 12, p. 14).

      (3)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).


title: 1977 m. birželio 27 d. Tarybos sprendimas dėl Slaugos mokymo patariamojo komiteto įsteigimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31977D0454

Oficialusis leidinys L 176 , 15/07/1977 p. 0011 - 0012 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 6 tomas 1 p. 0207  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 06 tomas 1 p. 0261  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 6 tomas 1 p. 0207  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 06 tomas 2 p. 0012  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 06 tomas 2 p. 0012

		Tarybos sprendimas1977 m. birželio 27 d.dėl Slaugos mokymo patariamojo komiteto įsteigimo(77/454/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi 1974 m. birželio 6 d. rezoliucijoje dėl diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų abipusio pripažinimo Taryba paskelbė pritarianti patariamųjų komitetų steigimui;kadangi abipusiai pripažįstant bendrosios praktikos slaugytojų diplomus, pažymėjimus ir kitus oficialią kvalifikaciją patvirtinančius dokumentus bei visų kitų darbuotojų teikiamą slaugą svarbu užtikrinti palyginti aukštą mokymo standartą;kadangi, norint prisidėti prie šio tikslo įgyvendinimo, pageidautina įsteigti Komisijai patarsiantį patariamąjį komitetą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisKomisijoje įsteigiamas Slaugos mokymo patariamasis komitetas (toliau — Komitetas).2 straipsnis1. Komiteto uždavinys — padėti užtikrinti palyginti aukštą įvairių kategorijų slaugos personalo mokymo standartą visoje Bendrijoje.2. Šį uždavinį jis įgyvendina visų pirma šiomis priemonėmis:- keičiasi išsamia informacija apie valstybėse narėse organizuojamo teorinio ir praktinio mokymo metodus ir turinį, lygį bei struktūrą,- rengia diskusijas ir konsultacijas, siekdamas sukurti bendrą požiūrį į siektiną slaugos personalo mokymo standartą ir atitinkamai į tokio mokymo struktūrą ir turinį,- nuolat derina pirmiau minėtą mokymą, atsižvelgdamas į slaugos praktiką, medicinos ir socialinių mokslų bei mokymo metodų raidą.3. Komitetas perduoda Komisijai ir valstybėms narėms savo nuomones ir rekomendacijas, įskaitant, kai jis mano tai esant reikalinga, pasiūlymus dėl pakeitimų, kurie turi būti padaryti slaugą reglamentuojančių direktyvų nuostatose dėl mokymo, pavyzdžiui, Direktyvose 77/452/EEB [1] ir 77/453/EEB [2].4. Komitetas taip pat pataria Komisijai bet kokiais kitais su slaugos personalo mokymu susijusiais klausimais, kuriuos Komisija gali jam pateikti.3 straipsnis1. Komitetą sudaro po tris ekspertus iš kiekvienos valstybės narės:- vienas ekspertas iš praktikuojančių specialistų,- vienas ekspertas iš slaugos mokymo įstaigų,- vienas ekspertas iš valstybės narės kompetentingų institucijų.2. Kiekvienas narys turi pakaitinį narį. Pakaitiniai nariai gali dalyvauti Komiteto posėdžiuose.3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus narius ir pakaitinius narius siūlo valstybės narės. Šio straipsnio 1 dalies pirmoje ir antroje įtraukose nurodyti nariai ir pakaitiniai nariai siūlomi gavus praktikuojančių slaugos specialistų ir slaugos mokymo įstaigų pasiūlymus. Taip pasiūlytus narius ir pakaitinius narius tvirtina Taryba.4 straipsnis1. Komiteto nariai skiriami trejų metų kadencijai. Pasibaigus šiam laikotarpiui, Komiteto nariai savo pareigas eina tol, kol jie yra pakeičiami arba kol jie paskiriami kitai kadencijai.2. Nario kadencija gali baigtis anksčiau nei po trejų metų, jei jis atsistatydina, miršta arba 3 straipsnyje nustatyta tvarka jį pakeičia kitas asmuo. Kitas asmuo paskiriamas likusiam kadencijos laikui.5 straipsnisKomitetas iš savo narių išrenka pirmininką ir du pirmininko pavaduotojus. Jis patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. Komiteto pirmininkas, pasikonsultavęs su Komisija, rengia posėdžių darbotvarkę.6 straipsnisKomitetas gali sudaryti darbo grupes, kviesti stebėtojus ar ekspertus bei leisti jiems padėti spręsti visus konkrečius darbo klausimus.7 straipsnisKomisija suteikia sekretoriatą.Priimta Liuksemburge, 1977 m. birželio 27 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Silkin[1] OL L 176, 1977 7 15, p. 1.[2] OL L 176, 1977 7 15, p. 8.--------------------------------------------------


title: 2006/703/EB,Euratomas: 2006 m. spalio 16 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Danijai atstovaujančių narių skyrimo

text:
21.10.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 291/33

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2006 m. spalio 16 d.
   dėl Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Danijai atstovaujančių narių skyrimo
   (2006/703/EB, Euratomas)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 259 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 167 straipsnį,
   atsižvelgdama į Komisijos nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               Dabartinių Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Danijai atstovaujančių narių įgaliojimai baigėsi 2006 m. rugsėjo 20 d. (1) Todėl reikia paskirti minėto Komiteto Danijai atstovaujančius narius naujai ketverių metų kadencijai nuo 2006 m. rugsėjo 21 d.

               (2)

               2006 m. liepos 11 d. Taryba patvirtino Čekijos, Vokietijos, Estijos, Ispanijos, Prancūzijos, Latvijos, Lietuvos, Liuksemburgo, Vengrijos, Maltos, Austrijos, Slovėnijos ir Slovakijos vyriausybių pateiktus sąrašus bei Italijos Vyriausybės pateiktą dvidešimt dviejų kandidatų sąrašą (2).

               (3)

               2006 m. rugsėjo 15 d. Taryba patvirtino Belgijos, Graikijos, Airijos, Kipro, Nyderlandų, Lenkijos, Portugalijos, Suomijos, Švedijos ir Jungtinės Karalystės vyriausybių pateiktus sąrašus bei Italijos Vyriausybės pateiktą dvidešimt dviejų kandidatų sąrašą (3).

               (4)

               2006 m. spalio 2 d. Danijos Vyriausybė pateikė sąrašą, kuriame yra tiek kandidatų, kiek sutartimis yra jai skirta vietų,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Priede išvardyti asmenys skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariais laikotarpiui nuo 2006 m. rugsėjo 21 d. iki 2010 m. rugsėjo 20 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2006 m. rugsėjo 21 d.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 16 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. TUOMIOJA

      (1)  OL L 253, 2002 9 21, p. 9.

      (2)  OL L 207, 2006 7 28, p. 30.

      (3)  OL L 269, 2006 9 28, p. 13.

      PRIEDAS
      Danija

                  Dorthe ANDERSEN
                  Chefkonsulent, DA

                  Henrik FALLESEN
                  Leder af DI’s Bruxelles kontor

                  Benedicte FEDERSPIEL
                  Chefkonsulent, Forbrugerrådet

                  Peder Munch HANSEN
                  International konsulent, LO

                  Randi IVERSEN
                  Forkvinde, Kvinderådet

                  Søren KARGAARD
                  International konsulent, FTF

                  Marie-Louise KNUPPERT
                  LO sekretær

                  Poul LÜNEBORG
                  Konsulent, DSI

                  Leif Erland NIELSEN
                  Seniorkonsulent, Landbrugsrådet


title: 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 862/2010/ES dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Jungtinėje Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programoje (BONUS)  Tekstas svarbus EEE

text:
30.9.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 256/1

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 862/2010/ES
   2010 m. rugsėjo 22 d.
   dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Jungtinėje Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programoje (BONUS)
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 185 straipsnį ir 188 straipsnio antrą pastraipą,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
   kadangi:

               (1)

               2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (3) (toliau – Septintoji bendroji programa) numatytas Bendrijos dalyvavimas kelių valstybių narių įgyvendinamose mokslinių tyrimų ir plėtros programose ir toms programoms vykdyti sukurtose struktūrose, kaip apibrėžta Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) 169 straipsnyje.

               (2)

               2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendime 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (4), skatinamas įvairias temas apimantis požiūris į mokslinių tyrimų sritis, tiesiogiai susijusias su viena ar daugiau Septintosios bendrosios programos temų; šiomis aplinkybėmis iniciatyva pagal EB sutarties 169 straipsnį jungtinių Baltijos jūros mokslinių tyrimų srityje laikoma viena iš sričių, kurioje bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose gali dalyvauti Bendrija.

               (3)

               Baltijos jūros ekosistema, pusiau uždara Europos vidaus jūra, yra vienas iš didžiausių apysūrio vandens telkinių pasaulyje ir jai didelę įtaką daro daugybė gamtos ir žmogaus veiklos keliamų pavojų, pavyzdžiui, išmestų cheminių ginklų, pvz., Antrajame pasauliniame kare naudotų dujų ir sunkiųjų metalų sudedamųjų dalių, organinių medžiagų, radioaktyviųjų medžiagų tarša ir išsiliejęs šildymo kuras bei nafta. Dėl žemės ūkio vystymo Baltijos jūros baseine į jūrą taip pat patenka didelis kiekis trąšų ir organinių medžiagų, kurios lemia didesnę eutrofikaciją, o aplinkoje atsiranda nebūdingi svetimi organizmai. Dėl neracionalaus žuvies išteklių naudojimo ir klimato kaitos prarandama pirminė biologinė įvairovė. Minėti veiksniai, taip pat nuolatinė žmonių veikla, įskaitant infrastruktūros projektus pačioje pakrantėje, prie pat jos bei Baltijos jūros baseine ir ekologiniu požiūriu netvarus turizmas naikina natūralią aplinką. Visa tai labai mažina Baltijos jūros pajėgumą nuolat teikti gėrybes ir paslaugas, nuo kurių tiesiogiai ir netiesiogiai priklauso socialinė, kultūrinė ir ekonominė žmonių gerovė.

               (4)

               Kaip matyti 2009 m. birželio 10 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos, 2007 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Taryba atkreipė dėmesį į Baltijos jūros aplinkos padėtį. Be to, Taryba paprašė Komisijos pateikti pasiūlymą dėl iniciatyvos pagal EB sutarties 169 straipsnį, susijusios su Baltijos jūros regionu.

               (5)

               Mokslas turėtų padėti spręsti tokias problemas ir rasti su Baltijos jūra susijusių skubių aplinkosaugos problemų sprendimą. Vis dėlto dabartinės padėties rimtumas skatina kokybiniu ir kiekybiniu požiūriu suaktyvinti vykdomus mokslinius tyrimus Baltijos jūros regione, sukuriant ir taikant visapusiškai integruotą požiūrį, kuriuo remiantis atitinkamos mokslinių tyrimų programos visose bendras sienas turinčiose valstybėse gali būti racionalizuotos ir koncentruotos, siekiant koordinuotai, rezultatyviai ir veiksmingai išspręsti sudėtingas ir neatidėliotinas problemas.

               (6)

               Šiuo metu kai kurių valstybių narių atskirai nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamos mokslinių tyrimų ir plėtros programos arba veikla, skirta moksliniams tyrimams ir plėtrai Baltijos jūros regione remti, nėra pakankamai koordinuojamos Sąjungos lygmeniu, kad būtų galima sukaupti būtinų pajėgumų, reikalingų strateginėms mokslinių tyrimų ir plėtros sritims.

               (7)

               Be to, esamos konkretiems sektoriams pritaikytos mokslinių tyrimų struktūros, kurios keitėsi per ilgą laiką besikeičiant nacionalinei politikai, yra giliai įsišaknijusios nacionalinėse valdymo sistemose ir trukdo plėtoti ir finansuoti problemoms Baltijos jūros regione spręsti reikalingus daugiadisciplininius ir tarpdisciplininius aplinkos mokslinius tyrimus.

               (8)

               Nors bendradarbiavimas su Baltijos jūros regione ir už jo esančiomis valstybėmis Baltijos jūros mokslinių tyrimų srityje turi gilias tradicijas, iki šiol dėl nevienodos ekonominės ir išsivystymo padėties tose valstybėse ir dėl labai skirtingų nacionalinių mokslinių tyrimų darbotvarkių, mokslinių tyrimų temų ir prioritetų trūko pakankamų finansavimo šaltinių bendradarbiavimui plėtoti, kad būtų optimaliai išnaudotos mokslinių tyrimų galimybės.

               (9)

               Komisija savo 2007 m. birželio 11 d. darbo programoje 2007–2008 m. dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ įgyvendinimo numatė finansinę paramą projektams BONUS ERA-NET ir ERA-NET PLUS Baltijos jūros aplinkos mokslinių tyrimų srityje, siekiant sustiprinti aplinkos moksliniams tyrimams finansavimą teikiančių įstaigų Baltijos jūros regione bendradarbiavimą ir sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui prie Baltijos jūrai skirtos jungtinės mokslinių tyrimų ir plėtros programos, kuri turėtų būti įgyvendinta pagal EB sutarties 169 straipsnį.

               (10)

               Apskritai projektai BONUS ERA-NET ir ERA-NET PLUS buvo vykdomi sėkmingai, todėl svarbu užtikrinti, kad mokslinių tyrimų srityje ir toliau būtų dedamos pastangos siekiant spręsti neatidėliotinas aplinkos problemas.

               (11)

               Laikantis Septintosios bendrosios programos ir kaip patvirtina įgyvendinant BONUS ERA-NET rengtose konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, Baltijos jūros regione reikalingos politinės mokslinių tyrimų programos.

               (12)

               Danija, Vokietija, Estija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Suomija ir Švedija (toliau – dalyvaujančios valstybės) susitarė bendrai įgyvendinti Jungtinę Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programą BONUS (toliau – BONUS). BONUS tikslas – remti mokslo plėtrą bei naujoves ir tuo tikslu sukurti teisinę ir organizacinę bazę, būtiną tarpvalstybiniam prie Baltijos jūros esančių valstybių bendradarbiavimui aplinkos mokslinių tyrimų Baltijos jūros regione klausimais.

               (13)

               Nors didžiausias dėmesys skiriamas aplinkos moksliniams tyrimams, BONUS yra susijusi su tam tikromis Sąjungos mokslinių tyrimų programomis, susijusiomis su įvairia žmogaus veikla, pavyzdžiui, žuvininkyste, akvakultūra, žemės ūkiu, infrastruktūra (be kita ko, energetikos srityje), transportu, mokymu ir mokslininkų judumu bei socialiniais ir ekonominiais klausimais, kuria daromas bendras poveikis ekosistemoms. BONUS yra labai svarbi tam tikroms Sąjungos politikos sritims ir direktyvoms, įskaitant Sąjungos Baltijos jūros regiono strategiją, bendrąją žuvininkystės politiką, bendrąją žemės ūkio politiką, 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (5), 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (6) ir Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus, pavyzdžiui, Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos (HELCOM) Baltijos jūros veiksmų planą. Todėl BONUS bus naudinga daugelyje kitų Sąjungos politikos sričių.

               (14)

               Siekdamos padidinti BONUS poveikį, dalyvaujančios valstybės pritarė Sąjungos dalyvavimui joje.

               (15)

               Siekiant sudaryti sąlygas rengti plataus masto konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais dėl strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės, kuri taip pat gali prisidėti tenkinant atsirandančius mokslinių tyrimų poreikius, BONUS turėtų būti suskirstyta į strateginį ir po to sekantį įgyvendinimo etapus. BONUS strateginiame etape turėtų būti siekiama įtraukti papildomą finansavimą sektoriniu principu teikiančias įstaigas, kad būtų dar labiau sustiprinta mokslinių tyrimų, tenkinančių galutinių vartotojų poreikius įvairiuose sektoriuose, integracija ir užtikrintas veiksmingas naudojimasis rezultatais ir jų įsisavinimas, įgyvendinant politikos ir išteklių valdymo priemones įvairiuose ekonomikos sektoriuose.

               (16)

               Strateginio etapo pabaigoje, siekiant pradėti BONUS įgyvendinimo etapą, Komisija turėtų patikrinti, ar parengta strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė, konsultavimosi su suinteresuotaisiais subjektais platformos ir įgyvendinimo tvarka. Atitinkamais atvejais Komisija gali teikti rekomendacijas, skirtas strateginei mokslinių tyrimų darbotvarkei pagerinti. Perėjimas prie įgyvendinimo etapo turėtų būti sklandus ir neuždelstas.

               (17)

               Dalyvaujančios valstybės sutiko skirti 50 mln. EUR BONUS įgyvendinti. Turėtų būti galima prisidėti ir įnašu natūra, suteikiant prieigą prie infrastruktūros ir galimybę ja naudotis (toliau – natūrinis įnašas infrastruktūra), jeigu toks įnašas nesudaro reikšmingos viso įnašo dalies. Turėtų būti įvertinta tokio įnašo vertė ir naudingumas įgyvendinant BONUS projektus.

               (18)

               Sąjungos įnašas visam BONUS įgyvendinimo laikotarpiui turėtų atitikti dalyvaujančių valstybių įnašą, tačiau neviršyti 50 mln. EUR, siekiant, kad dalyvaujančios valstybės būtų labiau suinteresuotos bendrai įgyvendinti BONUS. Didžioji dalis Sąjungos finansinio įnašo turėtų būti skirta įgyvendinimo etapui. Turėtų būti nustatyta didžiausia kiekvienam etapui skirtina suma. Didžiausia įgyvendinimo etapui skirtina suma turėtų būti padidinta suma, kuri lieka įgyvendinus strateginį etapą.

               (19)

               Siekiant bendrai įgyvendinti BONUS, būtina speciali įgyvendinimo struktūra, kaip numatyta Sprendime 2006/971/EB. Dalyvaujančios valstybės susitarė, kad būtų sukurta tokia speciali įgyvendinimo struktūra ir sukūrė Baltijos jūros regiono organizacijų mokslo finansavimo tinklą (toliau – BONUS EEIG) BONUS įgyvendinimui. BONUS EEIG turėtų būti Sąjungos finansinio įnašo gavėja. Dalyvaujančioms valstybėms primenama, kad tikrojo bendrojo fondo principas yra svarbus, tačiau kiekviena dalyvaujanti valstybė nuspręs, laikydamasi bendrų BONUS finansavimo taisyklių ir procedūrų, ar pačiai administruoti savo įnašą, ar jos įnašą turėtų administruoti BONUS EEIG. BONUS EEIG taip pat turėtų užtikrinti, kad įgyvendinant BONUS būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principo.

               (20)

               Sąjungos įnašas turėtų būti skiriamas dalyvaujančių valstybių kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms oficialiai įsipareigojus ir paskyrus savo finansinius įnašus.

               (21)

               Siekiant, kad Sąjungos įnašą būtų paprasčiau ir lengviau valdyti, jis strateginiam etapui turėtų būti skiriamas tik tuomet, kai Komisija Sąjungos vardu ir BONUS EEIG sudarys susitarimą dėl dotacijos, kuriam turėtų būti taikomas 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (7).

               (22)

               Sąjungos įnašas įgyvendinimo etapui turėtų būti skiriamas tik tuomet, kai Komisija Sąjungos vardu ir BONUS EEIG sudarys susitarimą dėl įgyvendinimo, kuriame bus nustatyta išsami Sąjungos finansinio įnašo naudojimo tvarka. Ši Sąjungos finansinio įnašo dalis turėtų būti valdoma taikant netiesioginį centralizuotą valdymą pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8) (toliau – Finansinis reglamentas) 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir 56 straipsnį bei 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (9), 35 straipsnį, 38 straipsnio 2 dalį ir 41 straipsnį.

               (23)

               Visos už BONUS EEIG tinklui sumokėtus įnašus gautos palūkanos turėtų būti laikomos BONUS EEIG pajamomis ir skiriamos BONUS įgyvendinti.

               (24)

               Siekiant, kad būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, Sąjungai turėtų būti suteikta teisė laikantis susitarimuose, kuriuos ji sudarys su BONUS EEIG, nustatytų sąlygų sumažinti savo finansinį įnašą, sustabdyti arba nutraukti jo mokėjimą, jei BONUS būtų įgyvendinama netinkamai, iš dalies arba vėluojant arba jei dalyvaujančios valstybės prie BONUS finansavimo neprisidėtų, prisidėtų iš dalies arba vėluotų prisidėti.

               (25)

               Siekiant veiksmingai įgyvendinti BONUS, įgyvendinimo etape finansinė parama turėtų būti teikiama BONUS projektų, kurie pagal kvietimų teikti paraiškas rezultatus centralizuotai atrenkami, prižiūrint BONUS EEIG, dalyviams. Šios finansinės paramos skyrimas ir mokėjimas BONUS projektų dalyviams turėtų būti skaidrus, nebiurokratinis ir vykdomas laikantis bendrų taisyklių pagal Septintąją bendrąją programą.

               (26)

               Nepaisant to, kad Jungtinis tyrimų centras yra Komisijos padalinys, jo institutai turi pajėgumų vykdyti su BONUS susijusius mokslinius tyrimus ir galėtų padėti ją įgyvendinti. Todėl yra tikslinga Jungtinio tyrimų centro vaidmenį apibrėžti atsižvelgiant į jo atitikimą finansavimo reikalavimams.

               (27)

               Siekiant užtikrinti vienodą požiūrį, vertinant paraiškas turėtų būti laikomasi tų pačių principų, kurie yra taikomi pagal Septintąją bendrąją programą pateiktoms paraiškoms. Todėl paraiškas turėtų centralizuotai vertinti, prižiūrint BONUS EEIG, vietos sąlygas gerai žinantys nepriklausomi ekspertai, remdamiesi skaidriais ir bendrais kriterijais, o finansavimas turėtų būti skiriamas pagal centralizuotai patvirtintą eiliškumo sąrašą. Eiliškumo ir pirmumo tvarką turėtų patvirtinti BONUS EEIG, griežtai laikantis nepriklausomo vertinimo rezultatų, kurie yra privalomi.

               (28)

               Visos valstybės narės ir visos Septintosios bendrosios programos asocijuotosios šalys turėtų turėti teisę prisijungti prie BONUS.

               (29)

               Pagal Septintosios bendrosios programos tikslus, visų kitų šalių, visų pirma su Baltijos jūra sieną turinčių arba jos baseino regionui priklausančių šalių, dalyvavimas BONUS turėtų būti įmanomas su sąlyga, kad toks dalyvavimas numatytas atitinkamame tarptautiniame susitarime ir kad tam pritaria Komisija ir dalyvaujančios valstybės. Pagal Septintąją bendrąją programą Sąjunga turėtų turėti teisę susitarti dėl savo finansinio įnašo į BONUS sąlygų, susijusių su kitų šalių dalyvavimu šioje programoje, remiantis šiame sprendime nustatytomis taisyklėmis ir sąlygomis.

               (30)

               Reikėtų imtis atitinkamų priemonių, kad būtų išvengta pažeidimų ir sukčiavimo, taip pat imtis būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas, klaidingai sumokėtas arba netinkamai panaudotas lėšas, remiantis 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (10), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (11) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (12).

               (31)

               Pagal BONUS vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti etikos principus pagal Septintosios bendrosios programos bendruosius principus, o ją vykdant turėtų būti laikomasi lyčių integravimo ir lyčių lygybės bei tvaraus vystymosi principų.

               (32)

               Komisija, padedant nepriklausomiems ekspertams, gerai žinantiems vietos sąlygas, atlikdama tarpinį vertinimą, turėtų įvertinti BONUS įgyvendinimo kokybę bei veiksmingumą ir pažangą siekiant nustatytų tikslų, taip pat atlikti galutinį vertinimą.

               (33)

               BONUS dalyviai turėtų bendradarbiauti ir plačiai skleisti projektų rezultatus, visų pirma kitiems panašius regioninius jūrų mokslinių tyrimų projektų dalyviams, ir viešai skelbti informaciją.

               (34)

               Sėkmingai įgyvendinant pagal BONUS ERA-NET ir BONUS ERA-NET PLUS jau vykdomus projektus, buvo atskleista katastrofiška Baltijos jūros padėtis. Todėl būtina ir toliau vykdyti Baltijos jūros aplinkos būklės mokslinių tyrimų veiklą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos finansinis įnašas
   1.   Sąjungos finansinis įnašas į Danijos, Vokietijos, Estijos, Latvijos, Lietuvos, Lenkijos, Suomijos ir Švedijos (toliau – dalyvaujančios valstybės) bendrai įgyvendinamą Jungtinę Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programą BONUS (toliau – BONUS) skiriamas šiame sprendime nustatytomis sąlygomis.
   2.   Strateginiame etape laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1906/2006, o įgyvendinimo etape laikydamasi Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkto, visam BONUS įgyvendinimo laikotarpiui Sąjunga skiria finansinį įnašą, neviršijantį 50 mln. EUR. Neviršijant šios ribos Sąjungos finansinio įnašo dydis atitinka dalyvaujančių valstybių įnašus.
   3.   Sąjungos finansinis įnašas bendrai mokamas iš biudžeto asignavimų, skirtų visoms atitinkamoms specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ temoms.
   2 straipsnis
   BONUS įgyvendinimas
   1.   BONUS įgyvendina Baltijos jūros regiono organizacijų mokslo finansavimo tinklas (toliau – BONUS EEIG).
   2.   Laikantis I priede nustatytų reikalavimų, BONUS įgyvendinimą sudaro du etapai – strateginis etapas ir po to sekantis įgyvendinimo etapas.
   3.   BONUS strateginis etapas trunka ne ilgiau kaip 18 mėnesių. Jame pasirengiama įgyvendinimo etapui. Strateginiame etape BONUS EEIG vykdo šias užduotis:

               a)

               laikantis Septintojoje bendrojoje programoje nustatytų tikslų, parengia Strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, apibrėžiančią BONUS mokslinio turinio dalį, daugiausia dėmesio skiriant kvietimams teikti paraiškas;

               b)

               sukuria konsultavimosi su suinteresuotaisiais subjektais platformas, siekiant paskatinti ir oficialiai įtvirtinti visų susijusių sektorių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą;

               c)

               nustato įgyvendinimo tvarką, įskaitant teisinio ir finansinio pobūdžio taisykles bei procedūras, nuostatas, reglamentuojančias su BONUS veikla susijusias intelektinės nuosavybės teises, žmogiškuosius išteklius ir informavimo klausimus.

         4.   Įgyvendinimo etapas trunka ne mažiau kaip penkerius metus. Įgyvendinimo etape paskelbiami kvietimai teikti paraiškas dėl projektų, kuriais įgyvendinami BONUS tikslai, finansavimo. Tokie kvietimai teikti paraiškas skiriami keleto partnerių tarptautiniams projektams, kuriais skatinamas adekvatus mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimas ir kurie apima mokslinių tyrimų, technologinės plėtros, mokymo ir sklaidos veiklą. Projektai atrenkami laikantis vienodo požiūrio, skaidrumo, nepriklausomo vertinimo, bendro finansavimo, ne pelno, netaikymo atgaline data ir su kitais Sąjungos ištekliais nesusijusio finansavimo principų. Finansavimo skyrimas ir mokėjimas BONUS projektų dalyviams vykdomas laikantis bendrų taisyklių pagal Septintąją bendrąją programą.
   3 straipsnis
   Sąjungos finansinio įnašo skyrimo sąlygos
   1.   Strateginiam etapui skiriamo Sąjungos finansinio įnašo dydis atitinka dalyvaujančių valstybių įnašą, tačiau neviršija 1,25 mln. EUR. Sąjunga įsipareigoja skirti įnašą strateginiam etapui tik jeigu tokiu pat įnašu prisideda dalyvaujančios valstybės.
   2.   Įgyvendinimo etapui skiriamo Sąjungos finansinio įnašo dydis atitinka dalyvaujančių valstybių įnašą, tačiau neviršija 48,75 mln. EUR. Ši didžiausia skirtina suma gali būti padidinta suma, kuri lieka įgyvendinus strateginį etapą. Įgyvendinimo etape ne daugiau kaip 25 % dalyvaujančių valstybių įnašo gali sudaryti natūrinis įnašas infrastruktūra.
   3.   Įgyvendinimo etapui Sąjungos finansinis įnašas skiriamas, jei įvykdomos šios sąlygos:

               a)

               dalyvaujančios valstybės yra parengusios strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, konsultavimosi su suinteresuotaisiais subjektais platformas ir įgyvendinimo tvarką, kaip nurodyta 2 straipsnio 3 dalyje, taip pat padaryta pažanga siekiant I priedo 2 skirsnyje nurodytų tikslų ir rezultatų. Prireikus, Komisija gali teikti rekomendacijas, skirtas strateginei mokslinių tyrimų darbotvarkei gerinti;

               b)

               BONUS EEIG įrodo esantis pajėgus įgyvendinti BONUS, įskaitant Sąjungos finansinio įnašo gavimą, skyrimą bei jo naudojimo kontrolę, taikant netiesioginį centralizuotą valdymą pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktą bei 56 straipsnį ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 35 straipsnį, 38 straipsnio 2 dalį bei 41 straipsnį ir laikantis patikimo finansų valdymo principo;

               c)

               laikantis II priedo reikalavimų, palaikomas ir taikomas tinkamas ir veiksmingas BONUS valdymo modelis;

               d)

               BONUS EEIG veiksmingai vykdo I priede nustatytą su BONUS įgyvendinimo etapu susijusią veiklą, įskaitant kvietimų teikti paraiškas dotacijoms skirti skelbimą;

               e)

               kiekviena dalyvaujanti valstybė įsipareigoja tam tikra dalimi prisidėti prie BONUS finansavimo ir tinkamai sumokėti savo finansinį įnašą, visų pirma finansavimą skiriant BONUS projektų, kurie buvo atrinkti po kvietimo teikti paraiškas, dalyviams;

               f)

               laikomasi Sąjungos taisyklių dėl valstybės pagalbos, ypač nustatytųjų Bendrijos sistemoje dėl valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui (13);

               g)

               užtikrinama aukšto lygio mokslinė kompetencija ir laikomasi etikos principų pagal Septintosios bendrosios programos bendruosius principus, taip pat lyčių aspekto integravimo, lyčių lygybės ir tvaraus vystymosi principų.

         4 straipsnis
   Jungtinio tyrimų centro dalyvavimas
   1.   Jungtinis tyrimų centras atitinka finansavimo pagal BONUS reikalavimus tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir finansavimo reikalavimus atitinkantys dalyvaujančių valstybių subjektai.
   2.   Nuosavi Jungtinio tyrimų centro ištekliai, nefinansuojami BONUS skirtomis lėšomis, nėra laikomi Sąjungos finansinio įnašo dalimi, kaip apibrėžta 1 straipsnyje.
   5 straipsnis
   Sąjungos ir BONUS EEIG susitarimai
   1.   Išsami lėšų valdymo ir kontrolės bei Sąjungos finansinių interesų apsaugos tvarka, taikytina strateginiame etape, nustatoma susitarime dėl dotacijos, kurį Komisija Sąjungos vardu sudaro su BONUS EEIG pagal šiame sprendime ir Reglamente (EB) Nr. 1906/2006 nustatytas taisykles.
   2.   Išsami lėšų valdymo ir kontrolės bei Sąjungos finansinių interesų apsaugos tvarka, taikytina įgyvendinimo etape, nustatoma susitarime dėl įgyvendinimo ir metiniuose finansiniuose susitarimuose, kuriuos Komisija Sąjungos vardu sudaro su BONUS EEIG.
   Susitarime dėl įgyvendinimo visų pirma pateikiama:

               a)

               pavestų užduočių apibrėžtys;

               b)

               nuostatos dėl Sąjungos lėšų apsaugos užtikrinimo;

               c)

               užduočių vykdymo sąlygos ir išsami tvarka, įskaitant finansavimo taisykles ir BONUS projektams taikomas viršutines finansavimo ribas, deramas atsakomybės pasidalijimo ir įgyvendinimo kontrolės nuostatas;

               d)

               užduočių atlikimo ataskaitų teikimo Komisijai taisyklės;

               e)

               užduočių vykdymo nutraukimo sąlygos;

               f)

               išsami Sąjungos atliekamo nuodugnaus tikrinimo tvarka;

               g)

               atskiros banko sąskaitos ir gautų palūkanų naudojimo sąlygos;

               h)

               nuostatos, kuriomis užtikrinamas Sąjungos veiklos, susijusios su kita BONUS EEIG veikla, matomumas;

               i)

               įsipareigojimas susilaikyti nuo veiksmų, dėl kurių gali kilti interesų konfliktas, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 52 straipsnio 2 dalyje;

               j)

               nuostatos, reglamentuojančios intelektinės nuosavybės teises, susijusias su BONUS įgyvendinimu, kaip nurodyta 2 straipsnyje;

               k)

               tarpiniam ir galutiniam vertinimams taikytini kriterijai, įskaitant 13 straipsnyje nurodytus kriterijus.

         3.   Komisija atlieka BONUS EEIG ex-ante vertinimą, siekdama gauti įrodymų, kad Finansinio reglamento 56 straipsnyje nurodytos procedūros ir sistemos yra sukurtos ir tinkamai veikia.
   6 straipsnis
   Palūkanos, gautos už įnašus
   Palūkanos, gautos už BONUS skirtus įnašus, laikomos BONUS EEIG pajamomis ir skiriamos BONUS įgyvendinti.
   7 straipsnis
   Sąjungos finansinio įnašo sumažinimas, jo mokėjimo sustabdymas arba nutraukimas
   Jei BONUS nėra įgyvendinama arba įgyvendinama netinkamai, iš dalies ar vėluojant, Sąjunga, atsižvelgdama į BONUS įgyvendinimo pažangą, gali sumažinti savo finansinį įnašą, sustabdyti arba nutraukti jo mokėjimą.
   Jei dalyvaujančios valstybės prie BONUS finansavimo neprisideda, prisideda iš dalies arba vėluodamos, Sąjunga, laikydamasi 5 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime dėl dotacijos nustatytų sąlygų, gali sumažinti savo finansinį įnašą, atsižvelgdama į dalyvaujančių valstybių skirtą viešųjų lėšų sumą.
   8 straipsnis
   Dalyvaujančių valstybių užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga
   Įgyvendindamos BONUS, dalyvaujančios valstybės imasi teisinių, reguliavimo, administracinių ar kitų priemonių, būtinų Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti. Remdamosi Finansiniu reglamentu ir Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, dalyvaujančios valstybės visų pirma imasi būtinų priemonių visiškam visų Sąjungai priklausančių sumų susigrąžinimui užtikrinti.
   9 straipsnis
   Komisijos ir Audito Rūmų atliekama kontrolė
   Komisija ir Europos Sąjungos Audito Rūmai turi teisę atlikti patikrinimus ir inspektavimus, būtinus tinkamam Sąjungos lėšų valdymui užtikrinti ir Sąjungos finansiniams interesams nuo sukčiavimo arba pažeidimų apsaugoti. Šiuo tikslu dalyvaujančios valstybės ir BONUS EEIG Komisijai ir Audito Rūmams suteikia galimybę susipažinti su visais atitinkamais dokumentais.
   10 straipsnis
   Keitimasis informacija
   Visą susijusią informaciją Komisija perduoda Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams. Dalyvaujančių valstybių prašoma per BONUS EEIG Komisijai pateikti Europos Parlamento, Tarybos ar Audito Rūmų prašomą papildomą informaciją, susijusią su BONUS EEIG finansų valdymu, kuri atitiktų bendrus 13 straipsnyje nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus.
   11 straipsnis
   Kitų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių dalyvavimas
   Bet kuri valstybė narė ir Septintosios bendrosios programos asocijuotoji šalis gali prisijungti prie BONUS, laikydamasi 3 straipsnio 1 dalyje ir 3 dalies e ir f punktuose nustatytų kriterijų. Valstybės narės ir prie BONUS prisijungusios asocijuotosios šalys šio sprendimo tikslais yra laikomos dalyvaujančiomis valstybėmis.
   12 straipsnis
   Kitų šalių dalyvavimas
   Dalyvaujančios valstybės ir Komisija gali pritarti bet kurios kitos šalies dalyvavimui, jei ši įvykdo 3 straipsnio 1 dalyje ir 3 dalies e ir f punktuose nustatytus reikalavimus, su sąlyga, kad toks dalyvavimas yra numatytas atitinkamame tarptautiniame susitarime.
   Dalyvaujančios valstybės ir Komisija nustato sąlygas, pagal kurias tokioje šalyje įsisteigę arba joje veikiantys juridiniai asmenys atitinka finansavimo pagal BONUS reikalavimus.
   13 straipsnis
   Metinių ataskaitų teikimas ir vertinimas
   Į metinę Septintosios bendrosios programos ataskaitą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 190 straipsnį teikiamą Europos Parlamentui ir Tarybai, Komisija įtraukia su BONUS susijusios veiklos ataskaitą.
   Ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija atlieka tarpinį BONUS vertinimą. Tame vertinime aptariama pažanga siekiant 2 straipsnyje ir I priede nustatytų tikslų, ir pateikiamos su BONUS susijusios rekomendacijos, kaip geriausia toliau didinti integraciją ir įgyvendinimo kokybę bei veiksmingumą, įskaitant mokslinę, valdymo ir finansinę integraciją, taip pat nurodoma, ar dalyvaujančių valstybių finansiniai įnašai yra tinkamo dydžio, atsižvelgiant į potencialią dalyvaujančių valstybių nacionalinių mokslinių tyrimų bendruomenių formuojamą paklausą. Komisija savo tarpinio vertinimo išvadas ir pastabas pateikia Europos Parlamentui bei Tarybai.
   Baigiantis Sąjungos dalyvavimui BONUS, bet ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d., Komisija atlieka galutinį BONUS vertinimą. Galutinio vertinimo rezultatus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.
   14 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja trečiąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   15 straipsnis
   Adresatai
   Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

      Priimta Strasbūre 2010 m. rugsėjo 22 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BUZEK

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         O. CHASTEL

      (1)  2010 m. balandžio 29 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2010 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas.

      (3)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

      (4)  OL L 400, 2006 12 30, p. 86.

      (5)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

      (6)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

      (7)  OL L 391, 2006 12 30, p. 1.

      (8)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (9)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1.

      (10)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

      (11)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

      (12)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

      (13)  OL C 323, 2006 12 30, p. 1.

      I PRIEDAS

         BONUS TIKSLAI IR ĮGYVENDINIMAS

      1.   BONUS tikslai

      Vykdant BONUS, gerinami mokslinių tyrimų Baltijos jūros regione pajėgumai, siekiant paremti tikslus atitinkančių taisyklių, politikos ir valdymo tvarkos kūrimą ir įgyvendinimą, veiksmingai spręsti svarbiausias aplinkos ir visuomenės problemas, su kuriomis regione yra susiduriama ir bus susiduriama ateityje, bei padidinti fragmentiško Baltijos jūros regiono aplinkos mokslinių tyrimų programų sudarymo ir požiūrio į juos veiksmingumą, Baltijos jūros sistemoje vykdomą įvairių rūšių mokslinių tyrimų veiklą integruojant į ilgalaikę, bendradarbiavimu grindžiamą, tarpdisciplininę gerai integruotą ir koncentruotą tarpvalstybinę programą.
      Be to, BONUS prisidedama prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo ir formavimo Baltijos jūros regione.
      Tam, kad minėti tikslai būtų pasiekti, reikia padidinti fragmentiškų Baltijos jūros regiono aplinkos mokslinių tyrimų programų efektyvumą ir veiksmingumą, integruojant mokslinius tyrimus į ilgalaikę, bendradarbiavimu grindžiamą, tarpdisciplininę gerai integruotą ir koncentruotą tarpvalstybinę programą, remiant tvarų regiono vystymąsi. Šiuo tikslu, įgyvendinant BONUS:

                  a)

                  parengiama politika grindžiama strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkė;

                  b)

                  stiprinamas tvarus tarpvalstybinių ir tarpsektorinių viešųjų mokslinių tyrimų programų koordinavimas ir integracija;

                  c)

                  didinami naujųjų Baltijos jūros regiono Sąjungos valstybių narių pajėgumai mokslinių tyrimų srityje;

                  d)

                  sukuriamos atitinkamos konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant visų susijusių sektorių atstovus, platformos;

                  e)

                  sutelkiami papildomi finansiniai ištekliai intensyvaus tarpsektorinio bendradarbiavimo Baltijos jūros sistemų mokslinių tyrimų srityje vykdymui;

                  f)

                  nustatoma tinkama įgyvendinimo tvarka, suteikianti galimybę veiksmingai įgyvendinti BONUS pasitelkiant už bendrą valdymą atsakingą juridinį asmenį ir valdymo struktūrą;

                  g)

                  pradedami skelbti įvairių sričių strateginiu požiūriu koncentruoti ir apimantys kelis partnerius bendri kvietimai teikti paraiškas.

            2.   Strateginis etapas

      2.1.   Tikslas

      Strateginiame etape pasirengiama įgyvendinimo etapui. Šiame etape BONUS kuriama strategiškai, kad būtų užtikrinta galimybė optimaliai integruoti Baltijos jūros sistemos mokslinius tyrimus. Šiame etape siekiama sustiprinti suinteresuotųjų subjektų ir vartotojų grupių dalyvavimą, kad būtų užtikrinta, kad moksliniai tyrimai būtų susiję su politika ir valdymu, o prioritetai mokslinių tyrimų temoms būtų suteikiami remiantis politikos poreikiais; taip pat aktyviai siekiama visapusiško mokslininkų ir jų atitinkamų mokslinių tyrimų institucijų bei plačių suinteresuotųjų subjektų bendruomenių dalyvavimo.
      2.2.   Rezultatai

      Ne vėliau kaip po 15 mėnesių nuo strateginio etapo pradžios BONUS EEIG pateikia Komisijai toliau nurodytus rezultatus.
      BONUS EEIG prašymu Komisija teikia konsultacijas ir pagalbą rengiant šiuos rezultatus. Komisijos prašymu BONUS EEIG teikia pažangos ataskaitas.
      2.2.1.   Strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė

      Strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė rengiama ir tvirtinama konsultuojantis su dalyvaujančiomis valstybėmis, įvairiais suinteresuotaisiais subjektais ir Komisija. Ji yra politika grindžiamos programos pagrindas. Ja praplečiami moksliniai tyrimai, kad šie apimtų ne tik jūros ekosistemą, bet ir visą jūros baseiną, kai sprendžiamos pagrindinės Baltijos jūros regiono ekosistemų kokybės ir produktyvumo problemos.
      Joje apibūdinami pagrindiniai ir moderniausi Baltijos jūros sistemos moksliniai tyrimai, pateikiama aiški strateginė vizija ir gairės, kaip pasiekti nustatytus tikslus, bei nurodomos orientacinės politika grindžiamos kvietimų teikti prašymus temos, joms skiriamos lėšos, skelbimo grafikas ir numatoma projektų trukmė. Be to, joje nurodomos priemonės, kurias pasitelkiant sprendžiami atsirandančių mokslinių tyrimų poreikių klausimai, daroma pažanga Baltijos regiono mastu sujungiant mokslinius tyrimus ir pateikiamos bendrai naudoti skirtos bendros gairės bei galimas būsimų investicijų į regiono infrastruktūrinius pajėgumus planas.
      2.2.2.   Konsultavimosi su suinteresuotaisiais subjektais platformos

      Remiantis išsamia su BONUS susijusių suinteresuotųjų subjektų analize vietos, nacionaliniu, regioniniu ir Sąjungos lygiu, sukuriamos konsultavimosi su suinteresuotaisiais subjektais platformos ir mechanizmai, kuriais siekiama stiprinti ir oficialiai įtvirtinti visų susijusių sektorių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą nustatant esminius trūkumus bei mokslinių tyrimų temų prioritetus ir gerinant mokslinių tyrimų rezultatų įsisavinimą. Jose dalyvauja mokslininkai, įskaitant kitų susijusių ne jūrų gamtos mokslų disciplinų bei socialinių ir ekonominių mokslų disciplinų mokslininkus, kad rengiant strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, jos strateginę viziją ir nustatant mokslinių tyrimų prioritetus būtų užtikrintas daugiadiscipliniškumas.
      Įsteigiamas nuolatinis Sektorių mokslinių tyrimų forumas (institucija, kurią sudaro su Baltijos jūros sistemos moksliniais tyrimais ir valdymu susijusių ministerijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų atstovai), remiantis BONUS įgyvendinimą ir atsakingas už programos planavimo, rezultatų ir atsirandančių mokslinių tyrimų poreikių aptarimą sprendimų priėmimo požiūriu. Forumu sudaromos palankesnės sąlygos mokslinių tyrimų integravimui viso Baltijos jūros regiono mastu, įskaitant bendrą infrastruktūros pajėgumų naudojimą ir jų planavimą, pagerinamas integravimas, padedami išryškinti mokslinių tyrimų poreikiai, pagerinamas naudojimasis mokslinių tyrimų rezultatais ir sudaromos palankesnes sąlygas mokslinių tyrimų finansavimo integravimui.
      2.2.3.   Įgyvendinimo tvarka

      Įgyvendinimo tvarka apima visus aspektus, užtikrinančius sėkmingą strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės įgyvendinimą. Atitinkamais atvejais ji atitinka Septintosios bendrosios programos taisykles. Joje, inter alia, numatoma:

                  a)

                  pagal Finansinį reglamentą būtinų netiesioginio centralizuoto valdymo priemonių (dokumentų rengimas, procedūrų nustatymas, personalo įdarbinimas ir mokymas) patvirtinimas;

                  b)

                  oficialus dalyvaujančių valstybių įsipareigojimas skirti ne mažiau kaip 48,75 mln. EUR, iš kurių ne daugiau kaip 25 % gali sudaryti natūrinis įnašas infrastruktūra;

                  c)

                  realus ir įrodymais pagrįstas dalyvaujančių valstybių natūrinio įnašo infrastruktūra vertės apskaičiavimas;

                  d)

                  baigtinio visos infrastruktūros, įskaitant jų savininkų, valdytojų arba kitų atsakingų valdžios institucijų kontaktinius duomenis, sąrašo sudarymas bei paskelbimas ir, prireikus, atnaujinimas;

                  e)

                  užtikrinimas, kad būtų susitarta dėl bendros įgyvendinimo tvarkos ir ji būtų parengta susitarimų dėl dotacijų su BONUS paramos gavėjais sudarymui, kuriuos centralizuotai sudarys BONUS EEIG, įskaitant bendras ir sutartas dalyvavimo taisykles, standartinį susitarimą dėl dotacijos, gaires pareiškėjams, dalyviams ir nepriklausomiems vertintojams bei paramos gavėjų audito tvarką, įskaitant galimybę Komisijai ir Audito Rūmams atlikti tokius auditus;

                  f)

                  atitinkamos valdymo struktūros, skirtos BONUS valdyti visuose projekto vykdymo etapuose, parengimas;

                  g)

                  užtikrinimas, kad būtų skirtas pakankamas finansavimas BONUS EEIG žmogiškiesiems ištekliams ir su įvairiomis disciplinomis susijusiai kompetencijai stiprinti, kad jis galėtų remti strateginius aspektus ir veiksmingą BONUS įgyvendinimą;

                  h)

                  BONUS projektų finansavimo struktūros sukūrimas;

                  i)

                  informavimo ir sklaidos strategijos, kuria kiek įmanoma užtikrinama, kad rezultatai ir duomenys atitiktų Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklo standartus, sukūrimas.

            Strateginiame etape parengiamas specialus metodas ir taisyklės, taikomos natūrinio įnašo infrastruktūra atveju, pagal kurias dalyvaujančios valstybės įsipareigotų BONUS paramos gavėjams nemokamai suteikti prieigą prie infrastruktūros (visų pirma mokslinių tyrimų laivų) ir galimybę ja naudotis. Su tokios infrastruktūros naudojimu susijusios išlaidos nėra laikomos projekto finansavimo reikalavimus atitinkančiomis projekto išlaidomis. Šiuo požiūriu BONUS EEIG sudaro atitinkamus susitarimus su dalyvaujančiomis valstybėmis arba infrastruktūros savininkais, kuriuose:

                  a)

                  nustatoma natūrinio įnašo infrastruktūra vertinimo metodika;

                  b)

                  užtikrinama, kad BONUS EEIG, Komisija ir Audito Rūmai galėtų atlikti prieigos prie infrastruktūros ir galimybės ja naudotis bei su tuo susijusių išlaidų auditą;

                  c)

                  nustatoma, kad susitariančios šalys teikia išlaidų, patirtų BONUS paramos gavėjams suteikiant prieigą prie infrastruktūros ar galimybę ja naudotis, metines ataskaitas.

            2.2.4.   Sąjungos finansavimas strateginiame etape

      Kompensuojama iki 50 % finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurios yra faktinės BONUS EEIG patirtos išlaidos, užregistruotos jo sąskaitose ir būtinos 1 punkte nurodytam tikslui įgyvendinti. Finansavimo reikalavimus išlaidos gali atitikti nuo 2010 m. sausio 1 d. ir konkrečiau apibrėžiamos strateginiam etapui skirtame susitarime dėl dotacijos.
      3.   Įgyvendinimo etapas

      Jeigu 3 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytos sąlygos įvykdytos, o BONUS EEIG ex-ante audito rezultatai yra palankūs, Komisija ir BONUS EEIG sudaro susitarimą dėl įgyvendinimo.
      3.1.   Tikslai

      Įgyvendinimo etape skelbiami ir vykdomi bendri kvietimai teikti paraiškas dėl strategiškai orientuotų BONUS projektų, kuriais įgyvendinami BONUS tikslai, finansavimo. Temos imamos iš BONUS strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės, kiek įmanoma atitinka nustatytas gaires ir apima mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą bei mokymo ir (arba) sklaidos veiklas.
      3.2.   BONUS projektų įgyvendinimas

      BONUS projektai – keleto partnerių įgyvendinami tarpvalstybiniai projektai, kuriuose dalyvauja ne mažiau kaip trys nepriklausomi finansavimo reikalavimus atitinkantys juridiniai asmenys iš trijų skirtingų valstybių narių arba asocijuotųjų šalių, iš kurių bent dvi yra dalyvaujančios valstybės.
      BONUS skirtą finansavimą gali gauti valstybių narių ir asocijuotųjų šalių juridiniai asmenys. Konsorciume, teikiančiame paraišką dėl BONUS projekto, gali dalyvauti dalyviai iš trečiųjų šalių, jeigu jis realiai gali užtikrinti turįs visoms su jų dalyvavimu susijusioms išlaidoms padengti būtinus išteklius.
      Kiekviename kvietime teikti paraiškas aiškiai nurodomos mokslinės temos. Tas temas nustato BONUS EEIG, konsultuodamasis su Komisija. Nustatant temas atsižvelgiama į atsirandančius poreikius, anksčiau įgyvendintų projektų rezultatus ir pasekmes, bei strateginiame etape ir per visą BONUS įgyvendinimo laikotarpį rengtas plataus masto konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais.
      BONUS EEIG kvietimą teikti paraiškas skelbia kuo plačiau, pasitelkdamas specialias informavimo priemones, ypač su Septintąja bendrąja programa susijusias tinklavietes, ir kreipiasi į visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus naudojant specializuotus leidinius ir brošiūras. Kvietimas teikti paraiškas galioja ne mažiau kaip tris mėnesius. Atsakydami į kvietimus teikti paraiškas, siūlomus projektus pareiškėjai centralizuotai teikia BONUS EEIG; taikoma vieno etapo vertinimo procedūra.
      Pateikti projektai vertinami ir atrenkami centralizuotai, remiantis nepriklausoma jų peržiūra pagal nustatytus atitikimo finansavimo reikalavimams ir atrankos bei finansavimo skyrimo kriterijus. Pagrindiniai vertinimo kriterijai yra aukštos kokybės moksliniai tyrimai, įgyvendinimo kokybė ir numatomas projekto poveikis. Kvietime teikti paraiškas nurodomi pagrindiniai vertinimo kriterijai. Papildomi kriterijai gali būti nustatomi su sąlyga, kad jie skelbiami kvietime teikti paraiškas, yra nediskriminaciniai ir neturi viršenybės pagrindinių vertinimo kriterijų atžvilgiu.
      BONUS EEIG užtikrina, kad kiekviena gauta paraiška būtų įvertinama padedant ne mažiau kaip trims nepriklausomiems ekspertams, kuriuos ji paskiria remdamasi Reglamente (EB) Nr. 1906/2006 nustatytais kriterijais. Kiekvienai projekto paraiškai skiriamas įvertinimas. Nepriklausomi ekspertai nagrinėja projektus, taikydami vertinimo kriterijus ir juos vertina, skirdami nuo 0 iki 5 balų už kiekvieną kriterijų, remdamiesi paraiškų teikimo taisyklėmis ir atitinkamomis Septintosios bendrosios programos vertinimo, atrankos ir finansavimo skyrimo procedūromis.
      Griežtai vadovaudamasis nepriklausomo vertinimo rezultatais, BONUS EEIG sudaro finansuotinų projektų sąrašą. Nepriklausomų ekspertų sudarytas eiliškumo sąrašas yra privalomas skirstant BONUS lėšas.
      BONUS EEIG yra atsakingas už administracinį atrinktiems BONUS projektams įgyvendinti skirtų dotacijų centralizuotą valdymą.
      3.3.   Tolesnė veikla

      BONUS EEIG dalyvauja ne tik 3.1 ir 3.2 punktuose nurodytoje BONUS valdymo veikloje, bet ir šioje veikloje:

                  a)

                  reguliariai atnaujinant strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę ir nustatant mokslinių tyrimų temų prioritetus, kad būtų atsižvelgta į atsirandančius poreikius ir anksčiau įgyvendintų projektų rezultatus bei pasekmes ir remiamasi 2.2.2 punkte nurodytų plataus masto konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatais;

                  b)

                  sudarant palankesnes sąlygas tarptautinėms ir daugiadisciplininėms mokslinių tyrimų grupėms, dalyvaujančioms pagal BONUS finansuojamuose projektuose, naudotis unikalia mokslinių tyrimų infrastruktūra ir priemonėmis;

                  c)

                  skatinant veiksmingą mokslo ir politikos sąveiką, siekiant užtikrinti optimalų mokslinių tyrimų rezultatų įsisavinimą;

                  d)

                  užtikrinant dalyvaujančių valstybių teikiamą finansavimą, kuris garantuotų BONUS tvarumą, Sąjungai neskyrus finansavimo po BONUS įgyvendinimo;

                  e)

                  vykdant regioninių aplinkos mokslinių tyrimų programų dalyvių ir atitinkamų mokslo bendruomenių kituose Europos jūrų baseinų regionuose glaudesnį bendradarbiavimą;

                  f)

                  vykdant informavimo ir sklaidos veiklą;

                  g)

                  BONUS EEIG aktyviai dalijasi geriausios praktikos pavyzdžiais su kitais Europos regioninių jūrų baseinų regionais, taip pat aiškiai pabrėžia Europos dimensiją, kad būtų užtikrinamas suderinamumas ir racionalumas.

            3.4.   Įnašai įgyvendinimo etape

      BONUS įgyvendinimo etape finansavimą mažiausiai penkerius metus iki visų pagal BONUS finansuojamų projektų viso ciklo pabaigos bendrai skiria dalyvaujančios valstybės ir Sąjunga, su sąlyga, kad Sąjungos įsipareigojimai bus įvykdyti iki 2013 m., o taip pat įvykdyti visi įsipareigojimai teikti ataskaitas Komisijai. Sąjungos finansinio įnašo dydis įgyvendinimo etape atitinka BONUS projektams skiriamo dalyvaujančių valstybių piniginio įnašo ir natūrinio įnašo infrastruktūra, skiriamo per BONUS EEIG, bei įgyvendinimo etape BONUS EEIG patiriamų einamųjų išlaidų dydį. Šios einamosios išlaidos negali viršyti 5 mln. EUR.
      BONUS EEIG yra Sąjungos įnašo gavėjas ir administratorius. Dalyvaujanti valstybė gali nuspręsti administruoti savo nacionalinį finansavimą ir skirti piniginį įnašą tik vidaus moksliniams tyrimams, atrinktiems centriniu lygiu, arba, kad jos piniginį įnašą centralizuotai administruotų BONUS EEIG.
      Laikantis 5 straipsnio 2 punkte nurodytuose metiniuose finansiniuose susitarimuose nustatytų sąlygų, Sąjungos finansinis įnašas išmokamas remiantis dalyvaujančių valstybių piniginio įnašo išmokėjimo BONUS gavėjams arba BONUS EEIG ir natūrinių įnašų infrastruktūra skyrimo BONUS projektams įgyvendinti įrodymais.
      BONUS EEIG yra atsakingas už tai, kad paramos gavėjai tinkamai naudotų BONUS lėšas; tai patvirtina nepriklausomas finansinis projektų auditas, atliekamas BONUS EEIG arba jo vardu.
      3.5.   BONUS projektų finansavimas

      Laikantis 3 straipsnio 3 dalies f punkto, BONUS projektams įgyvendinti skiriamomis lėšomis padengiama iki 100 % finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų, apskaičiuotų remiantis įgyvendinimo tvarkoje BONUS EEIG nustatytomis ir susitarime dėl įgyvendinimo Komisijos patvirtintomis bendromis finansavimo taisyklėmis ir bendromis finansavimo normomis.

      II PRIEDAS

         BONUS VALDYMAS

      BONUS EEIG valdo BONUS per savo sekretoriatą. BONUS įgyvendinimo tikslais BONUS EEIG sukūrė šias struktūras:

                  a)

                  priežiūros komitetą;

                  b)

                  sekretoriatą;

                  c)

                  patariamąją valdybą;

                  d)

                  sektorių mokslinių tyrimų forumą; ir

                  e)

                  projektų koordinatorių forumą.

                  a)

                     Priežiūros komitetas yra aukščiausioji BONUS EEIG valdymo institucija, kuri yra sprendimus priimantis jo organas ir jo sekretoriato valdyba. Priežiūros komitetą sudaro BONUS EEIG narių paskirti aukšti mokslinių tyrimų finansavimo ir valdymo institucijų pareigūnai. Jam pirmininkauja asmuo, kurį rotacijos tvarka kasmet pakeičia kitas BONUS EEIG narys. Buvę, esami ir būsimi pirmininkai sudaro vykdomąjį komitetą, kuris padeda sekretoriatui strateginės svarbos klausimais. Atsižvelgdamas į sekretoriato pasiūlymus, priežiūros komitetas priima sprendimus dėl strateginės BONUS krypties, įskaitant sprendimus dėl BONUS apibrėžimo ir atnaujinimo, dėl kvietimų teikti paraiškas planavimo, biudžeto metmenų, atitikimo finansavimo reikalavimams ir atrankos kriterijų, vertinančių asmenų, ketinamų finansuoti BONUS projektų eiliškumo sąrašo patvirtinimo, finansuojamų BONUS projektų vykdymo stebėsenos ir adekvataus bei tinkamo sekretoriato darbo, susijusio su BONUS.

                  b)

                     Sekretoriatui vadovauja vykdomasis direktorius, kuris įgyvendina priežiūros komiteto sprendimus ir yra pagrindinis BONUS atstovas Komisijoje ir įvairiose nacionalinėse finansavimą teikiančiose institucijose. Sekretoriatas yra atsakingas už bendrą BONUS veiklos koordinavimą ir stebėseną, kvietimų teikti paraiškas skelbimą, vertinimą ir įgyvendinimą bei finansuojamų projektų stebėseną tiek sutartinių santykių, tiek moksliniu požiūriu, jis taip pat teikia pažangos ataskaitas priežiūros komitetui. Be to, jis yra atsakingas už konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais ir patariamąja valdyba planavimą ir organizavimą bei jų vėlesnį įtraukimą į strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, jų racionalizavimą bei veiksmingos mokslo ir politikos sąveikos skatinimą.

                  c)

                     Patariamoji valdyba padeda priežiūros komitetui ir sekretoriatui. Ją sudaro aukštą autoritetą tarptautiniu lygiu turintys mokslininkai, susijusių suinteresuotųjų subjektų atstovai, įskaitant, pavyzdžiui, turizmo, atsinaujinančiosios išteklių energijos, žuvininkystės ir akvakultūros, jūrų transporto sektoriaus, biotechnologijos ir technologijų sektoriaus tiekėjų ir pramonės bei pilietinės visuomenės organizacijų, susijusių su minėtomis sritimis, atstovus, kitų integruotų Baltijos jūros mokslinių tyrimų programų ir kitų Europos regioninių jūrų regionų atstovai. Ji teikia nepriklausomas konsultacijas, patarimus ir rekomendacijas su BONUS susijusiais moksliniais ir politiniais klausimais, įskaitant konsultacijas dėl BONUS tikslų, prioritetų ir krypties, BONUS vykdymo gerinimo būdų ir mokslinių tyrimų rezultatų, gebėjimų ugdymo, jungimosi į tinklus bei veiklos, kuria siekiama BONUS tikslų, tinkamumo. Valdyba taip pat padeda naudotis BONUS rezultatais ir juos skleisti.

                  d)

                     Sektorių mokslinių tyrimų forumą sudaro ministerijų atstovai ir kiti subjektai, susiję su Baltijos jūros sistemos moksliniais tyrimais ir valdymu. Kartą per metus jis renkasi į konsultacinio pobūdžio posėdį, kuriame sprendimų priėmimo aspektu aptariami BONUS rezultatai ir atsirandantys mokslinių tyrimų poreikiai. Jis veikia kaip forumas, kurio tikslas – siekti pažangos integruojant mokslinius tyrimus visame Baltijos regione, įskaitant pagal sektorius finansuojamus susijusius mokslinius tyrimus ir bendrų infrastruktūrų naudojimą bei planavimą.

                  e)

                     Projektų koordinatorių forumą sudaro pagal BONUS finansuojamų projektų koordinatoriai. Jis teikia pagalbą sekretoriatui mokslinio BONUS koordinavimo ir mokslinių tyrimų rezultatų integravimo ir apibendrinimo klausimais.


title: 2004/549/EB: 2004 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas, dėl naujo Europos Bendrijų Komisijos nario paskyrimo

text:
16.7.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 244/50

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2004 m. liepos 12 d.
   dėl naujo Europos Bendrijų Komisijos nario paskyrimo
   (2004/549/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 215 straipsnio antrą pastraipą,
   kadangi:

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   P. Olli REHN yra skiriamas Komisijos nariu nuo 2004 m. liepos 12 d. iki 2004 m. spalio 31 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja nuo 2004 m. liepos 12 d.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. liepos 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         B. BOT


title: 2010/529/ES: 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos vaistų agentūros 2008 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
25.9.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/168

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2010 m. gegužės 5 d.
   dėl Europos vaistų agentūros 2008 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2010/529/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2008 finansinių metų Europos vaistų agentūros galutines metines ataskaitas,
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos vaistų agentūros 2008 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Agentūros atsakymais (1),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2010 m. vasario 16 d. rekomendaciją (5827/2010 – C7-0061/2010),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (3), įsteigiantį Europos vaistų agentūrą, ypač į jo 68 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje (4), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0078/2010),

               1.

               pritaria Europos vaistų agentūros 2008 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos vaistų agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Jerzy BUZEK

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 304, 2009 12 15, p. 27.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.


title: 2010/537/ES: 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos mokymo fondo 2008 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
25.9.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/186

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2010 m. gegužės 5 d.
   dėl Europos mokymo fondo 2008 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2010/537/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos mokymo fondo 2008 finansinių metų galutines metines ataskaitas,
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos mokymo fondo 2008 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Fondo atsakymais (1),
   atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendaciją (5827/2010 – C7-0061/2010),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir į Sutarties dėl ES veikimo 319 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1339/2008 dėl Europos mokymo fondo įsteigimo (nauja redakcija) (3), ypač į jo 17 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje (4), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0083/2010),

               1.

               pritaria Europos mokymo fondo 2008 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos mokymo fondo direktorei, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Jerzy BUZEK

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 304, 2009 12 15, p. 136.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 354, 2008 12 31, p. 82.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.


title: 2000 m. kovo 13 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant raštais dėl Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo 2 protokolo sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000D0239

Oficialusis leidinys L 076 , 25/03/2000 p. 0011 - 0011

		Tarybos sprendimas2000 m. kovo 13 d.dėl Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant raštais dėl Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo 2 protokolo sudarymo(2000/239/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas pasikeičiant raštais dėl Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo 2 protokolo [1] buvo sudarytas abipusiškumo pagrindu, siekiant pagerinti prekybos procedūras ir išspręsti kai kurias susijusias problemas.(2) Priemonės, būtinos šiam sprendimui įgyvendinti, turėtų būti priimtos remiantis 1999 m. birželio mėn. 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [2].(3) Susitarimas turėtų būti patvirtintas,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrijos vardu patvirtinamas Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas pasikeičiant raštais dėl Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo 2 protokolo.Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisPriemonės, būtinos šio sprendimo įgyvendinimui, priimamos remiantis administravimo tvarka, nurodyta 3 straipsnio 2 dalyje.3 straipsnis1. Komisijai sprendžiant horizontalius klausimus dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais, neįtrauktais į II priedą, nurodytais Tarybos reglamento (EB) Nr. 3448/93 [3] 15 straipsnyje, jai padeda valdymo komitetas.2. Kai daroma nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.Laikotarpis, nurodytas Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje, yra vienas mėnuo.3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.4 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, kuriam suteikiama teisė pasirašyti Bendriją įpareigojantį Susitarimą.5 straipsnisSprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.Priimta Briuselyje, 2000 m. kovo 13 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Pina Moura[1] OL L 300, 1972 12 31, p. 189.[2] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[3] OL 381, 1993 12 20, p. 18. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2491/98 (OL L 309, 1998 11 19, p. 28).--------------------------------------------------


title: 2016 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/827 dėl Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės įgaliojimų pratęsimo

text:
26.5.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 137/22

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/827
   2016 m. gegužės 20 d.
   dėl Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės įgaliojimų pratęsimo
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį ir Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintos vertybės, kuriomis grindžiama Sąjunga, o 6 straipsniu pripažįstama, kad Pagrindinių teisių chartija turi tokią pat teisinę galią kaip ir Sutartys, ir nustatyta, jog pagrindinės teisės sudaro Sąjungos teisės bendruosius principus;

               (2)

               nusprendusi į Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos sprendimų priėmimo procesą įtraukti etikos aspektą, Europos Komisija 1991 m. lapkričio 20 d. įsteigė Patarėjų biotechnologijų etinių padarinių klausimais grupę (toliau – Patarėjų grupė);

               (3)

               1997 m. gruodžio 16 d. Komisija nusprendė Patarėjų grupę pakeisti Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupe (toliau – Etikos grupė) ir išplėsti jos įgaliojimus, kad jie apimtų visas mokslo ir technologijų taikymo sritis. Vėliau Etikos grupės įgaliojimai buvo pratęsti; paskutinį kartą tai padaryta Komisijos sprendimu 2010/1/ES (1). Todėl dabar tikslinga grupės įgaliojimus pratęsti penkerių metų laikotarpiui, o vėliau paskirti naujus narius;

               (4)

               Etikos grupei pavesta Europos Komisijos prašymu arba, gavus Komisijos sutikimą, savo pačios iniciatyva teikti Komisijai gaires etikos klausimais. Komisija gali atkreipti Etikos grupės dėmesį į klausimus, kurie, Europos Parlamento ir Tarybos nuomone, yra ypač svarbūs etikos atžvilgiu;

               (5)

               turėtų būti nustatytos grupės nariams taikomos informacijos atskleidimo taisyklės;

               (6)

               asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (2);

               (7)

               Sprendimas 2010/1/ES turėtų būti panaikintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Įgaliojimai
   Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės (toliau – Etikos grupė) įgaliojimai pratęsiami penkerių metų laikotarpiui.
   2 straipsnis
   Funkcijos
   Etikos grupės funkcijos – Komisijos prašymu arba, jei Komisijos tarnybos sutinka, jos pirmininko prašymu konsultuoti Komisiją mokslo ir naujųjų technologijų etikos klausimais, taip pat pažangos šiose srityse platesnio masto padarinių visuomenei klausimais. Todėl grupė:

               a)

               nustato, apibrėžia ir nagrinėja mokslo ir technologijų pažangos keliamus etikos klausimus;

               b)

               rengiamose analizėse ir rekomendacijose išdėsto gaires, kuriomis siekiama skatinti etiškai formuoti ES politiką, tinkamai atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją.

         3 straipsnis
   Konsultavimasis
   Komisija gali konsultuotis su grupe bet kokiais klausimais, patenkančiais į 2 straipsnyje nustatytą kompetencijos sritį. Tokiais atvejais Komisija gali atkreipti grupės dėmesį į klausimus, kurie, Europos Parlamento ir Tarybos nuomone, yra ypač svarbūs etikos atžvilgiu.
   4 straipsnis
   Nariai ir jų skyrimas
   1.   Etikos grupę sudaro ne daugiau kaip 15 narių. Nariai turi turėti kompetencijos 2 straipsnyje nurodytoje srityje.
   2.   Nariai veikia individualiai. Jie konsultuoja Komisiją vadovaudamiesi viešuoju interesu ir nepriklausomai nuo išorės įtakos. Nariai laiku praneša Komisijai apie bet kokį interesų konfliktą, kuris galėtų turėti neigiamos įtakos jų nepriklausomumui.
   3.   Narius iš kandidatų, pareiškusių susidomėjimą dalyvauti Etikos grupės narių atrankoje ir remiantis šio straipsnio 4 ir 6 dalyse išdėstytais kriterijais atrinktų taikant atrankos procedūrą, kurios priežiūrą atlieka atrankos komitetas, skiria Komisijos pirmininkas už mokslinius tyrimus, mokslą ir inovacijas atsakingo Komisijos nario teikimu.
   4.   Atrankos komitetas, siūlydamas Etikos grupės sudėtį, siekia užtikrinti kuo aukštesnį jos narių ekspertinių žinių ir įvairovės lygį, geografinę pusiausvyrą, taip pat proporcingą narių pasiskirstymą pagal praktinę patirtį bei atstovaujamas atitinkamas interesų sritis ir atsižvelgia į konkrečias Etikos grupės funkcijas, reikalingų ekspertinių žinių pobūdį ir susidomėjusių kandidatų skaičių. Etikos grupė yra nepriklausoma, pliuralistinė ir daugiadisciplinė.
   5.   Kiekvienas Etikos grupės narys skiriamas dvejų su puse metų kadencijai. Pasibaigus nario kadencijai, jis gali būti paskirtas kitai kadencijai. Etikos grupės nariai gali būti skiriami ne daugiau kaip trims kadencijoms.
   6.   Atrenkant kandidatus į grupės narius, atsižvelgiama į šiuos veiksnius ir kriterijus:

               a)

               užtikrinama, kad konkrečios sudėties grupė galėtų nepriklausomai teikti aukščiausios kokybės, išmanymu ir įžvalga grindžiamas konsultacijas. Grupės patikimumas grindžiamas jos narių – moterų ir vyrų – savybių pusiausvyra, o visa grupės sudėtis turi atspindėti perspektyvų įvairovę Europoje. Griežtai paisoma lyčių įvairovės ir tinkamai atsižvelgiama į skirtingo amžiaus narių skaičiaus pusiausvyrą bei geografinį pasiskirstymą;

               b)

               grupės nariai yra tarptautiniu mastu pripažinti ekspertai, pasižymintys aukšta kompetencija ir turintys Europos bei pasaulio lygio patirties;

               c)

               grupės sudėtis atspindi plačią daugiadisciplinę grupės įgaliojimų sritį, į kurią patenka filosofija ir etika, gamtos ir socialiniai mokslai ir teisė. Tačiau nariai neturi savęs laikyti tam tikros disciplinos, pasaulėžiūros ar mokslinių tyrimų krypties atstovais; jie turi turėti visapusišką viziją, kurioje bendrai atsispindi svarbių esamų ir atsirandančių pokyčių suvokimas, įskaitant tarpdisciplinį, transdisciplinį ir daugiadisciplinį požiūrius, ir konsultacijų etikos klausimais poreikis Europos lygiu;

               d)

               be patvirtintos reputacijos, nariai, teikdami politikos formuotojams konsultacijas etikos klausimais, bendrai taiko patirtį, įgytą įvairiose valstybėse narėse ir Europos bei tarptautiniu lygiu;

               e)

               į grupės sudėtį įeina nariai, turintys darbo tokiuose organuose, kaip patariamosios tarybos ir komitetai, Vyriausybės patarėjų komandos, nacionalinės etikos tarybos, universitetai ir mokslinių tyrimų institutai, patirties. Gali būti naudinga į grupės sudėtį įtraukti narių, kurie įgijo patirties daugiau kaip vienoje šalyje, ir narių ne iš Europos Sąjungos.

         7.   Etikos grupės nariai atrenkami skelbiant atvirą kvietimą pareikšti susidomėjimą, kuriame nurodoma išsamios paraiškos teikimo tvarka. Komisija kvietimą skelbia interneto svetainėje Europa. Nuoroda į interneto svetainę Europa taip pat pateikiama Komisijos ekspertų grupių ir panašių subjektų registre (toliau – Ekspertų grupių registras).
   8.   Kandidatūra gali būti pateikta, jei kandidatas laikosi išsamios paraiškos teikimo tvarkos.
   9.   Etikos grupės narių sąrašą Komisija skelbia Ekspertų grupių registre.
   10.   Pagal šio straipsnio 2 dalį nepaskirti tinkami kandidatai įtraukiami į rezervo sąrašą. Iš rezervo sąrašo Komisijos pirmininkas gali paskirti narius.
   11.   Tais atvejais, kai narys nebegali veiksmingai prisidėti prie Etikos grupės veiklos arba atsistatydina ar neatitinka Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 339 straipsnyje išdėstytų sąlygų, Komisijos pirmininkas gali likusiam to nario kadencijos laikui iš rezervo sąrašo paskirti jį pakeisiantį narį.
   5 straipsnis
   Veikla
   1.   Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas glaudžiai bendradarbiauja su Etikos grupės pirmininku ir atsako už Etikos grupės darbo koordinavimą bei organizavimą ir sekretoriato paslaugų teikimą.
   2.   Etikos grupės nariai kadencijos laikotarpiui paprasta balsų dauguma iš savo tarpo išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją.
   3.   Etikos grupės nariai ir kviestiniai ekspertai laikosi Sutartyse ir jų įgyvendinimo taisyklėse nustatytų įpareigojimų saugoti profesinę paslaptį, taip pat Komisijos sprendimuose (ES, Euratomas) 2015/443 (3) ir (ES, Euratomas) 2015/444 (4) išdėstytų Komisijos saugumo taisyklių, susijusių su ES įslaptintos informacijos apsauga. Jei jie šių įpareigojimų nevykdo, Komisija gali imtis visų tinkamų priemonių.
   4.   Etikos grupės darbo programą ir pačios grupės iniciatyva siūlomas etikos analizes tvirtina Komisija. Kiekviename prašyme atlikti etikos analizę nurodomi prašomos atlikti analizės parametrai. Prašydama Etikos grupės suteikti konsultacijas, Komisija nustato jų suteikimo terminą.
   5.   Etikos grupė savo nuomonėse išdėsto rekomendacijas. Jos grindžiamos naujausios atitinkamo mokslo ir technologijų padėties apžvalga ir išsamia iškilusių etikos aspektų analize. Apie Etikos grupės pateiktas rekomendacijas pranešama atitinkamoms Komisijos tarnyboms.
   6.   Etikos grupė veikia kolegialiai ir siekia bendro visų narių sutarimo. Etikos grupė Komisijos atstovo pritarimu priima savo darbo tvarkos taisykles remdamasi Standartinėmis ekspertų grupių darbo tvarkos taisyklėmis. Darbo tvarka siekiama užtikrinti, kad visi nariai aktyviai dalyvautų grupės veikloje.
   7.   Etikos grupės posėdžiai paprastai vyksta Komisijos patalpose laikantis Komisijos nustatytos tvarkos ir grafiko. Etikos grupės posėdžiai turėtų vykti ne rečiau kaip 6 kartus per 12 mėnesių laikotarpį ir sudaryti apie 12 darbo dienų per metus. Prireikus Komisijos atstovo pritarimu gali būti surengti papildomi posėdžiai.
   Kad Etikos grupė galėtų pasirengti atlikti analizę, Komisijos atstovas, neviršydamas turimų išteklių, gali:

               —

               prireikus ad hoc pagrindu pakviesti atitinkamų NVO ar atstovaujančiųjų organizacijų ekspertus ir atstovus pasikeisti nuomonėmis. Jei Komisija mano, jog yra svarbu aprėpti platų su mokslo ir naujųjų technologijų pažanga susijusių etikos klausimų spektrą, ji taip pat gali pakviesti išorės ekspertus ad hoc pagrindu laikinai dalyvauti Etikos grupės darbe,

               —

               inicijuoti tyrimus visai būtinai mokslinei ir techninei informacijai rinkti,

               —

               leisti sudaryti darbo grupes konkretiems klausimams nagrinėti,

               —

               užmegzti glaudžius ryšius su valstybių narių ir trečiųjų šalių įvairių etikos organizacijų atstovais.

         Be to, Komisija, siekdama skatinti dialogą ir didinti kiekvienos Etikos grupės pateikiamos nuomonės skaidrumą, rengia viešas apskritojo stalo diskusijas. Etikos grupė užmezga glaudžius ryšius su Komisijos padaliniais, kuriems grupės nagrinėjami klausimai turi reikšmės.
   8.   Komisija stengiasi pasiekti bendrą sutarimą. Tačiau tais atvejais, kai nuomonės nepavyksta priimti vieningai, kartu pateikiama atskiroji nuomonė (kaip mažumos nuomonė) ir nurodomi tokią nuomonę pareiškusio (-ių) nario (-ių) vardas (-ai) ir pavardė(s). Nuomonė perduodama Komisijos pirmininkui arba jo paskirtam atstovui. Kiekviena priimta nuomonė paskelbiama ir perduodama Europos Parlamentui ir Europos Sąjungos Tarybai.
   9.   Jei dėl veiklos aplinkybių reikia, kad konsultacijos tam tikru klausimu būtų suteiktos greičiau, nei tai būtų įmanoma įprastai priimant nuomonę, gali būti rengiami trumpi pareiškimai ar kitų formų analizės, užtikrinant, kad būtų laikomasi skaidrumo principo, kaip ir rengiant bet kokią kitą nuomonę, o paskui prireikus išsamesnė analizė pateikiama nuomonėje. Pareiškimai paskelbiami ir paviešinami Etikos grupės interneto svetainėje. Įgyvendindama savo darbo programą Etikos grupė Komisijos atstovo pritarimu gali atnaujinti nuomonę, jei ji mano tai esant reikalinga.
   10.   Etikos grupės diskusijos yra konfidencialios. Komisijos atstovo pritarimu Etikos grupė gali paprasta narių balsų dauguma nuspręsti paviešinti savo svarstymus visuomenei.
   11.   Visi su Etikos grupės veikla susiję dokumentai (pavyzdžiui, posėdžių darbotvarkės, protokolai, nuomonės ir dalyvių pateikti dokumentai) paviešinami Ekspertų grupių registro interneto svetainėje arba joje pateikiant nuorodą į tam skirtą svetainę. Dokumentai gali būti neskelbiami, jeigu manoma, kad atskleidus dokumentą būtų pakenkta viešajam arba privačiajam interesui, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (5) 4 straipsnyje.
   12.   Iki pasibaigiant Etikos grupės kadencijai jos pirmininkas parengia grupės veiklos ataskaitą. Ataskaita paskelbiama ir perduodama laikantis 11 dalyje nustatytos tvarkos.
   6 straipsnis
   Posėdžių išlaidos
   1.   Etikos grupės veikloje dalyvaujantiems asmenims už jų suteiktas paslaugas neatlyginama.
   2.   Su Etikos grupės posėdžiais susijusias kelionės ir pragyvenimo išlaidas Komisija atlygina laikydamasi galiojančių taisyklių.
   3.   Tos išlaidos atlyginamos neviršijant pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų.
   7 straipsnis
   Baigiamosios nuostatos
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Sprendimas 2010/1/ES panaikinamas.

      Priimta Briuselyje 2016 m. gegužės 20 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  2009 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendimas 2010/1/ES dėl Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės įgaliojimų pratęsimo (OL L 1, 2010 1 5, p. 8).

      (2)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

      (3)  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/443 dėl saugumo Komisijoje (OL L 72, 2015 3 17, p. 41).

      (4)  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/444 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 72, 2015 3 17, p. 53).

      (5)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).