title: 2005 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimas 2005/495/BUSP, dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo, nustatančio Ukrainos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrąsias sąlygas, sudarymo

text:
13.7.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 182/28

         TARYBOS SPRENDIMAS 2005/495/BUSP
   2005 m. birželio 13 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo, nustatančio Ukrainos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrąsias sąlygas, sudarymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 24 straipsnį,
   atsižvelgdama į pirmininkaujančios valstybės narės rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               Trečiųjų valstybių dalyvavimo ES krizių valdymo operacijose sąlygos turėtų būti nustatytos susitarimu, nustatančiu tokio galimo būsimo dalyvavimo bendrąsias sąlygas, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai.

               (2)

               2004 m. vasario 23 d. gavusi Tarybos leidimą, pirmininkaujanti valstybė narė, padedama Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio, derėjosi dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo, nustatančio Ukrainos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrąsias sąlygas.

               (3)

               Šis Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimas, nustatantis Ukrainos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrąsias sąlygas.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti šį Europos Sąjungą įpareigojantį Susitarimą.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge, 2005 m. birželio 13 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. ASSELBORN

   VERTIMAS
   Europos Sąjungos ir Ukrainos
   SUSITARIMAS,
   nustatantis Ukrainos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrąsias sąlygas
   EUROPOS SĄJUNGA
   ir
   UKRAINA,
   toliau – Šalys,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjunga (ES) gali nuspręsti imtis veiksmų krizių valdymo srityje, įskaitant taikos palaikymą.

               (2)

               2002 m. birželio 21 d. ir 22 d. Sevilijoje Europos Vadovų Taryba susitarė dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos konsultacijų ir bendradarbiavimo krizių valdymo srityje priemonių.

               (3)

               Europos Sąjunga nuspręs, ar trečiosios valstybės bus pakviestos dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje. Ukraina gali priimti Europos Sąjungos kvietimą ir pasiūlyti savo įnašą. Tokiu atveju Europos Sąjunga nuspręs, ar priimti pasiūlytą Ukrainos įnašą.

               (4)

               Ukrainos dalyvavimo ES civilinių ir karinių krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos turėtų būti nustatytos šiuo Susitarimu, nustatančiu tokio galimo būsimo bendradarbiavimo bendrąsias sąlygas, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai. Dėl kiekvienos susijusios operacijos turėtų būti sudaromi papildomi įgyvendinimo susitarimai, kaip numatyta šio Susitarimo 13 straipsnyje.

               (5)

               Toks Susitarimas turėtų nepažeisti Europos Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumo ir neturėtų iš anksto nulemti kiekvienu atveju atskirai priimamų Ukrainos sprendimų dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje pagal jos nacionalinius teisės aktus.

               (6)

               Toks Susitarimas turėtų būti taikomas tik būsimoms ES krizių valdymo operacijoms ir turėtų nepažeisti galimų esamų susitarimų, reglamentuojančių Ukrainos dalyvavimą jau vykstančioje ES krizių valdymo operacijoje,

         SUSITARĖ:
   I   SKIRSNIS
   BENDROSIOS NUOSTATOS
   1 straipsnis
   Sprendimai dėl dalyvavimo
   1.   Europos Sąjungai priėmus sprendimą pakviesti Ukrainą dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje ir Ukrainai nusprendus joje dalyvauti, Ukraina pateikia Europos Sąjungai informaciją apie siūlomą jos įnašą.
   2.   Europos Sąjunga nustato Ukrainos įnašą konsultuodamasi su Ukraina.
   3.   Europos Sąjunga iš anksto kuo greičiau nurodys Ukrainai tikėtiną įnašo į bendrąsias operacijos išlaidas dydį, kad padėtų Ukrainai suformuluoti jos pasiūlymą.
   4.   Europos Sąjunga laišku praneša Ukrainai įnašo nustatymo rezultatus, kad užtikrintų Ukrainos dalyvavimą pagal šio Susitarimo nuostatas.
   2 straipsnis
   Bendrosios sąlygos
   1.   Ukraina prisijungia prie bendrųjų veiksmų, kuriais Europos Sąjungos Taryba nusprendžia, kad ES vykdys krizių valdymo operaciją, ir prie bet kokių bendrųjų veiksmų ar sprendimo, kuriais Europos Sąjungos Taryba nusprendžia išplėsti ES krizių valdymo operaciją, remdamasi šio Susitarimo nuostatomis ir bet kuriais reikalingais įgyvendinimo susitarimais.
   2.   Ukrainos įnašas į ES krizių valdymo operaciją nepažeidžia Europos Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumo.
   3 straipsnis
   Personalo ir pajėgų statusas
   1.   Į ES civilinės krizės valdymo operaciją Ukrainos komandiruoto personalo ir (arba) į ES karinių krizių valdymo operaciją nusiųstų Ukrainos pajėgų statusas grindžiamas Europos Sąjungos ir valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, susitarimu dėl pajėgų/misijos statuso, jei toks yra.
   2.   Į vadavietę ar vadovaujančius padalinius, įsikūrusius ne toje (tose) valstybėje (-ėse), kur vykdoma ES krizių valdymo operacija, nusiųsto personalo statusas grindžiamas atitinkamos vadavietės ir vadovaujančių padalinių susitarimais su Ukraina.
   3.   Nepažeidžiant šio straipsnio 1 dalyje minėto susitarimo dėl pajėgų/misijos statuso, Ukraina turi jurisdikciją savo personalo, dalyvaujančio ES krizių valdymo operacijoje, atžvilgiu.
   4.   Ukraina yra atsakinga už reagavimą į bet kokias su dalyvavimu ES krizių valdymo operacijoje susijusias pretenzijas, pateikiamas jos personalo ar susijusias su juo. Ukraina yra atsakinga už bet kokio proceso, ypač teisinio ar drausminio, pradėjimą bet kuriam savo personalo nariui pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus.
   5.   Ukraina įsipareigoja pateikti deklaraciją dėl pretenzijų bet kuriai valstybei, dalyvaujančiai ES krizių valdymo operacijoje, kurioje dalyvauja Ukraina, atsisakymo, ir tai padaryti pasirašydama šį Susitarimą. Tokios deklaracijos pavyzdys pridedamas prie šio Susitarimo.
   6.   Europos Sąjungos valstybės narės įsipareigoja pateikti deklaraciją dėl pretenzijų atsisakymo, susijusią su bet kokiu būsimu Ukrainos dalyvavimu ES krizių valdymo operacijoje, ir įsipareigoja tai padaryti pasirašydamos šį Susitarimą. Tokios deklaracijos pavyzdys pridedamas prie šio Susitarimo.
   4 straipsnis
   Įslaptinta informacija
   1.   Ukraina imasi atitinkamų priemonių, skirtų užtikrinti, kad ES įslaptinta informacija būtų saugoma pagal Europos Sąjungos Tarybos saugumo nuostatus, nustatytus 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendime 2001/264/EB (1), ir pagal kompetentingų institucijų, įskaitant ES operacijos vadą, tolesnius nurodymus ES karinių krizių valdymo operacijos atveju arba pagal ES misijos vadovo tolesnius nurodymus ES civilinių krizių valdymo operacijos atveju.
   2.   Kai ES ir Ukraina yra sudariusios susitarimą dėl saugumo procedūrų keičiantis įslaptinta informacija, tokio susitarimo nuostatos taikomos ES krizių valdymo operacijos veiklai.
   II   SKIRSNIS
   DALYVAVIMO CIVILINIŲ KRIZIŲ VALDYMO OPERACIJOSE BENDROSIOS SĄLYGOS
   5 straipsnis
   Į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruotas personalas
   1.   Ukraina užtikrina, kad į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruotas jos personalas atliktų savo misiją vadovaudamasis:

               —

               bendraisiais veiksmais ir vėlesniais pakeitimais, kaip nurodyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje,

               —

               operacijos planu,

               —

               įgyvendinimo priemonėmis.

         2.   Ukraina laiku informuoja ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovą ir Europos Sąjungos Tarybos Generalinį sekretoriatą apie bet kokį jos įnašo į ES civilinių krizių valdymo operaciją pakeitimą.
   3.   Ukrainos kompetentinga institucija atlieka į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruojamo personalo sveikatos patikrinimą, skiepijimą ir išduoda medicininius pažymėjimus, kad darbuotojas gali eiti pareigas. Į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruotas personalas pateikia šio pažymėjimo kopiją.
   6 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   Ukrainos komandiruotas personalas vykdo savo pareigas ir elgiasi išimtinai atsižvelgdamas į ES civilinių krizių valdymo operacijos interesus.
   2.   Visas personalas išlieka visiškai pavaldus savo nacionalinėms institucijoms.
   3.   Nacionalinės institucijos perduoda veiklos kontrolę ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovui, kuris vadovauja remdamasis vadovavimo ir kontrolės hierarchine struktūra.
   4.   Misijos vadovas vadovauja ES civilinių krizių valdymo operacijai ir administruoja jos kasdienę veiklą.
   5.   Ukraina turi tas pačias teises ir pareigas tvarkant kasdienę operacijos veiklą kaip ir operacijoje dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės, remiantis šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje minimais teisiniais dokumentais.
   6.   ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovas yra atsakingas už ES civilinių krizių valdymo operacijos personalo drausmės kontrolę. Prireikus atitinkama nacionalinė institucija imasi drausminių priemonių.
   7.   Ukraina skiria nacionalinio kontingento koordinatorių (NKK), kuris atstovauja operacijoje dalyvaujančiam jos nacionaliniam kontingentui. NKK nacionaliniais klausimais atsiskaito ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovui ir yra atsakingas už kasdienę kontingento drausmę.
   8.   Sprendimą užbaigti operaciją priima Europos Sąjunga, pasikonsultavusi su Ukraina, jei operacijos nutraukimo dieną Ukraina vis dar prisideda prie ES civilinių krizių valdymo operacijos.
   7 straipsnis
   Finansiniai aspektai
   1.   Ukraina prisiima visas išlaidas, susijusias su jos dalyvavimu operacijoje, išskyrus bendrai finansuojamas išlaidas, kaip išdėstyta operacijos veiklos biudžete. Tai nepažeidžia 8 straipsnio nuostatų.
   2.   Valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, fizinių arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolius ar žalą Ukraina, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją šio Susitarimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime dėl misijos statuso, jei toks yra, numatytomis sąlygomis.
   8 straipsnis
   Įnašas į veiklos biudžetą
   1.   Ukraina prisideda prie ES civilinių krizių valdymo operacijos veiklos biudžeto finansavimo.
   2.   Ukrainos finansinis įnašas į veiklos biudžetą – mažesnė iš šių dviejų pasirinktinų sumų:

               a)

               orientacinės sumos dalis, proporcinga jos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir visų valstybių, prisidedančių prie operacijos veiklos biudžeto, BNP sumos santykiui; arba

               b)

               veiklos biudžetui skirtos orientacinės sumos dalis, proporcinga jos personalo, dalyvaujančio operacijoje, skaičiaus ir bendro visų operacijoje dalyvaujančių valstybių personalo skaičiaus santykiui.

         3.   Nepaisant 1 ir 2 dalių, Ukraina neprisideda prie Europos Sąjungos valstybių narių personalui mokamų dienpinigių finansavimo.
   4.   Nepaisant 1 dalies, Europos Sąjunga paprastai atleidžia trečiąsias valstybes nuo finansinių įnašų, skirtų konkrečiai ES civilinių krizių valdymo operacijai, jeigu:

               a)

               Europos Sąjunga nusprendžia, kad operacijoje dalyvaujančios trečiosios valstybės indėlis į operaciją yra reikšmingas ir labai svarbus šiai operacijai; arba

               b)

               operacijoje dalyvaujančios trečiosios šalies BNP vienam gyventojui neviršija nė vienos Europos Sąjungos valstybės narės BNP vienam gyventojui.

         5.   ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovas ir atitinkamos Ukrainos administracinės tarnybos pasirašo su praktinėmis mokėjimo sąlygomis susijusį susitarimą dėl Ukrainos įnašų į ES civilinių krizių valdymo operacijos veiklos biudžetą. Į šį susitarimą inter alia įtraukiamos nuostatos dėl:

               a)

               atitinkamos sumos;

               b)

               finansinio įnašo mokėjimo tvarkos;

               c)

               audito procedūros.

         III   SKIRSNIS
   DALYVAVIMO KARINIŲ KRIZIŲ VALDYMO OPERACIJOSE BENDROSIOS SĄLYGOS
   9 straipsnis
   Dalyvavimas ES karinių krizių valdymo operacijoje
   1.   Ukraina užtikrina, kad ES karinių krizių valdymo operacijoje dalyvaujančios jos pajėgos ir personalas atliktų savo misiją vadovaudamiesi:

               —

               bendraisiais veiksmais ir vėlesniais pakeitimais, kaip nurodyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje,

               —

               operacijos planu,

               —

               įgyvendinimo priemonėmis.

         2.   Ukrainos komandiruotas personalas vykdo savo pareigas ir elgiasi išimtinai atsižvelgdamas į ES karinių krizių valdymo operacijos interesus.
   3.   Ukraina laiku informuoja ES operacijos vadą apie bet kokį jos dalyvavimo operacijoje pasikeitimą.
   10 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   Visos pajėgos ir personalas, dalyvaujantys ES karinių krizių valdymo operacijoje, išlieka visiškai pavaldūs savo nacionalinėms institucijoms.
   2.   Vadovavimą savo pajėgų ir personalo veiklai ir taktinį vadovavimą ir (arba) kontrolę nacionalinės institucijos perduoda ES operacijos vadui. ES operacijos vadas turi teisę perduoti savo įgaliojimus.
   3.   Ukraina turi tas pačias teises ir pareigas administruojant kasdienę operacijos veiklą kaip ir dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės.
   4.   ES operacijos vadas, pasikonsultavęs su Ukraina, gali bet kada pareikalauti nutraukti Ukrainos įnašą.
   5.   Ukraina skiria vyriausiąjį karinį atstovą (VKA), kuris ES karinių krizių valdymo operacijoje atstovauja jos nacionaliniam kontingentui. VKA konsultuojasi su ES pajėgų vadu visais su operacija susijusiais klausimais ir yra atsakingas už kasdienę kontingento drausmę.
   11 straipsnis
   Finansiniai aspektai
   1.   Nepažeidžiant 12 straipsnio, Ukraina prisiima visas išlaidas, susijusias su jos dalyvavimu operacijoje, išskyrus bendrai finansuojamas išlaidas, kaip numatyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje minimuose teisiniuose dokumentuose, taip pat 2004 m. vasario 23 d. Tarybos sprendime 2004/197/BUSP, nustatančiame karinio ar gynybinio pobūdžio ES operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą (2).
   2.   Valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, fizinių arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolius ar žalą Ukraina, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją šio Susitarimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime dėl pajėgų statuso, jei toks yra, numatytomis sąlygomis.
   12 straipsnis
   Įnašas į bendrąsias išlaidas
   1.   Ukraina prisideda prie ES karinių krizių valdymo operacijos bendrųjų išlaidų finansavimo, kaip apibrėžta 11 straipsnyje nurodytame Tarybos sprendime.
   2.   Ukrainos finansinis įnašas į bendrąsias išlaidas – mažesnė iš šių dviejų pasirinktinų sumų:

               a)

               bendrųjų išlaidų orientacinės sumos dalis, proporcinga jos bendrųjų nacionalinių pajamų BNP ir visų valstybių, prisidedančių prie operacijos bendrųjų išlaidų, BNP santykiui; arba

               b)

               bendrųjų išlaidų orientacinės sumos dalis, proporcinga jos personalo, dalyvaujančio operacijoje, ir visų operacijoje dalyvaujančių valstybių personalo skaičiaus santykiui.

         Apskaičiuojant 2 dalies b punkte nurodytą sumą, jeigu Ukraina komandiruoja personalą tik į operacijos arba pajėgų vadavietę, atsižvelgiama į jos personalo ir bendro atitinkamų vadaviečių personalo skaičiaus santykį. Kitais atvejais atsižvelgiama į viso Ukrainos komandiruoto personalo ir bendro operacijoje dalyvaujančio personalo skaičiaus santykį.
   3.   Nepaisant 1 dalies, Europos Sąjunga paprastai atleidžia trečiąsias valstybes nuo finansinių įnašų į konkrečios ES karinių krizių valdymo operacijos bendrąsias išlaidas, jeigu:

               a)

               Europos Sąjunga nusprendžia, kad operacijoje dalyvaujanti trečioji valstybė reikšmingai prisideda prie turto ir (arba) pajėgumų, kurie yra būtini šiai operacijai; arba

               b)

               operacijoje dalyvaujančios trečiosios šalies BNP vienam gyventojui neviršija nė vienos Europos Sąjungos valstybės narės BNP vienam gyventojui.

         4.   2004 m. vasario 23 d. Tarybos sprendime 2004/197/BUSP, nustatančiame karinio ar gynybinio pobūdžio ES operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą, numatytas administratorius ir Ukrainos kompetentingos administracinės institucijos sudaro susitarimą. Į šį susitarimą, inter alia, įtraukiamos nuostatos dėl:

               a)

               atitinkamos sumos;

               b)

               finansinio įnašo mokėjimo tvarkos;

               c)

               audito procedūros.

         IV   SKIRSNIS
   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
   13 straipsnis
   Susitarimai dėl šio Susitarimo įgyvendinimo
   Nepažeidžiant 8 straipsnio 5 dalies ir 12 straipsnio 4 dalies nuostatų, Europos Sąjungos Tarybos Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai ir atitinkamos Ukrainos institucijos sudaro reikalingus techninius ir administracinius susitarimus šiam Susitarimui įgyvendinti.
   14 straipsnis
   Įsipareigojimų nesilaikymas
   Vienai iš Šalių nesilaikant pirmesniuose straipsniuose nustatytų įsipareigojimų, kita Šalis turi teisę nutraukti šį Susitarimą, pranešusi apie tai prieš vieną mėnesį.
   15 straipsnis
   Ginčų sprendimas
   Ginčus dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo Šalys sprendžia diplomatinėmis priemonėmis.
   16 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų vidaus procedūrų užbaigimą, pirmą dieną.
   2.   Šis Susitarimas peržiūrimas ne vėliau kaip 2008 m. birželio 1 d., ir vėliau ne rečiau kaip kas treji metai.
   3.   Šis Susitarimas gali būti iš dalies pakeistas remiantis Šalių rašytiniu tarpusavio susitarimu.
   4.   Šalis gali denonsuoti šį Susitarimą, raštu pateikdama denonsavimo pranešimą kitai Šaliai. Toks denonsavimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams po to, kai kita Šalis gavo pranešimą.

      Priimta Liuksemburge, 2005 m. birželio 13 d., keturiais egzemplioriais anglų kalba.

            Europos Sąjungos vardu

            Ukrainos vardu

      (1)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2004/194/EB (OL L 63, 2004 2 28, p. 48).

      (2)  OL L 63, 2004 2 28, p. 68. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2005/68/BUSP (OL L 27, 2005 1 29, p. 59).
   PRIEDAS
   DEKLARACIJŲ TEKSTAS
   ES VALSTYBIŲ NARIŲ DEKLARACIJA:
   Taikydamos ES bendruosius veiksmus dėl ES krizių valdymo operacijos, kurioje dalyvauja Ukraina, ES valstybės narės, kiek joms tai leidžia jų vidaus teisinės sistemos, stengsis kiek galima atsisakyti pretenzijų Ukrainai dėl personalo sužalojimo, mirties arba joms priklausančiam ir ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam turtui padarytos žalos ar nuostolių, jeigu toks sužalojimas, mirtis, žala arba nuostoliai:

               —

               buvo sukelti Ukrainos personalo, jam vykdant su ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus, arba

               —

               atsirado naudojant bet kurį Ukrainai priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio Ukrainos ES krizių valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.

         UKRAINOS DEKLARACIJA:
   Taikydama ES bendruosius veiksmus dėl ES krizių valdymo operacijos, Ukraina, kiek jai tai leidžia jos vidaus teisinė sistema, stengsis kiek galima atsisakyti pretenzijų kitai ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančiai valstybei dėl savo personalo sužalojimo, mirties arba jai priklausančiam ir ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam turtui padarytos žalos ar nuostolių, jeigu toks sužalojimas, mirtis, žala arba nuostoliai:

               —

               buvo sukelti personalo jam vykdant su ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus, arba

               —

               atsirado naudojant bet kurį ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio ES krizės valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.


title: 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2017/1400 dėl Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir slėpimu, nagrinėti įgaliojimų laiko pratęsimo papildomu laikotarpiu

text:
29.7.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 199/12

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS (ES) 2017/1400
   2017 m. liepos 4 d.
   dėl Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir slėpimu, nagrinėti įgaliojimų laiko pratęsimo papildomu laikotarpiu
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą,

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 226 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimą 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl išsamių Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų (1),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 8 d. Sprendimą (ES) 2016/1021 dėl Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir slėpimu, nagrinėti sudarymo, komiteto įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (2),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. Sprendimą (ES) 2017/846 dėl Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir slėpimu, nagrinėti įgaliojimų laiko pratęsimo (3),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 198 straipsnio 11 dalį,

               A.

               kadangi Tyrimo komitetas paprašė pratęsti įgaliojimų laiką, kad galėtų visiškai ir tinkamai įvykdyti jam suteiktus įgaliojimus, atsižvelgdamas į dokumentų, kuriuos dar liko apsvarstyti, skaičių, užsakytas analizes ir suinteresuotuosius subjektus, kuriuos reikia apklausti;

               1.

               nusprendžia pratęsti Tyrimo komiteto įgaliojimų laiką papildomam trijų mėnesių laikotarpiui.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         A. TAJANI

      (1)  OL L 113, 1995 5 19, p. 1.

      (2)  OL L 166, 2016 6 24, p. 10.

      (3)  OL L 125, 2017 5 18, p. 34.


title: 2009/582/EB: 2009 m. liepos 29 d. Komisijos sprendimas dėl specialių skubių priemonių finansavimo, siekiant apsaugoti Bendriją nuo pasiutligės

text:
30.7.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 198/85

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2009 m. liepos 29 d.
   dėl specialių skubių priemonių finansavimo, siekiant apsaugoti Bendriją nuo pasiutligės
   (2009/582/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimą 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje (1), ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Sprendime 90/424/EEB nustatyta, kad jeigu valstybei narei tiesiogiai kyla pavojus dėl ligos, nurodytos minėto sprendimo priede, atsiradimo arba plitimo trečiosios šalies teritorijoje, gali būti nuspręsta patvirtinti bet kokias konkrečiai padėčiai skirtas priemones bei suteikti Bendrijos finansinę paramą priemonėms, kurios laikomos ypač reikalingomis, kad veiksmai būtų sėkmingi.

               (2)

               Pasiutligė – tai gyvūnų liga, kuri daugiausia veikia laukinius ir naminius mėsėdžius ir turi rimtų padarinių visuomenės sveikatai. Pasiutligė nurodyta Sprendimo 90/424/EEB priede.

               (3)

               Dėl Bendrijos bendrai finansuojamų laukinių mėsėdžių, kurie yra ligos užkrato platintojai, oralinės imunizacijos programų pastaraisiais metais daugelyje valstybių narių pasiekta labai teigiamų rezultatų – gerokai sumažėjo laukinių ir naminių gyvūnų pasiutligės atvejų ir nebenustatyta žmonių ligos atvejų.

               (4)

               Kaliningrado srities (Rusijos eksklavo) teritorija, apsupta ES teritorijos, ribojasi su valstybėmis narėmis, kurios deda visas pastangas siekdamos visiškai likviduoti šią ligą.

               (5)

               Lietuva ir Lenkija pranešė Komisijai, kad Kaliningrado srityje esanti laukinių gyvūnų pasiutligė tiesiogiai trukdo sėkmingai baigti jų pasiutligės likvidavimo programas.

               (6)

               Būtina imtis skubių veiksmų Kaliningrado srityje, siekiant užtikrinti, kad iš jos teritorijos patenkanti liga nebekeltų grėsmės kaimyninių valstybių narių padarytai pažangai, susijusiai su žmonių ir gyvūnų sveikata.

               (7)

               Būtina imtis specialių priemonių siekiant užkirsti kelią tolesniam pakartotiniam infekcijos plitimui iš Kaliningrado į kaimynines valstybes nares. Atsižvelgiant į santykinį Kaliningrado teritorijos dydį, būtų tinkamiau ir ekonomiškai efektyviau remti pasiutligės likvidavimo pastangas Kaliningrade nei steigti kaimyninėse valstybėse narėse vakcinacijos buferines zonas, kurios turėtų būti saugomos neribotą laiką.

               (8)

               Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2) 110 straipsniu, dotacijos skiriamos pagal metinę programą. Ši metinė darbo programa įgyvendinama skelbiant kvietimą teikti pasiūlymus, išskyrus tinkamai pagrįstus išimtinius skubius atvejus. Pagal Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (3), nustatančio išsamias Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles, 168 straipsnio 1 dalies b punktą Komisija gali nuspręsti skirti dotacijas neskelbdama kvietimo teikti pasiūlymus išimtinėmis ir tinkamai pagrįstomis ypatingomis aplinkybėmis.

               (9)

               2008 m. spalio 21 d. Rusija pateikė Komisijai pasiutligės likvidavimo Kaliningrado srityje programą; ši programa buvo laikoma priimtina, atsižvelgiant į tikslą apsaugoti Bendriją nuo pasiutligės. Šioje programoje numatyti veiksmai yra labai svarbūs siekiant apsaugoti Bendrijos interesus, todėl tikslinga, kad tam tikras priemones finansuotų Bendrija. Todėl Bendrijos finansinė parama turėtų būti skiriama 2009 m. šiai programai įgyvendinti.

               (10)

               Šis sprendimas laikomas finansavimo sprendimu pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 75 straipsnį, išsamių reglamento įgyvendinimo taisyklių 90 straipsnį ir Europos Bendrijų bendrojo biudžeto vykdymo vidaus taisyklių (4) 15 straipsnį.

               (11)

               Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   1.   Rusijos pateiktas 36 mėnesių pasiutligės likvidavimo Kaliningrado srityje planas (toliau – pasiutligės likvidavimo programa) patvirtinama.
   2.   Veikla pagal šį sprendimą apima šiuos konkrečius veiksmus:

               —

               jaukų su vakcina, skirtų laukinių mėsėdžių oralinei imunizacijai, įsigijimą;

               —

               pirmesniame punkte nurodytų jaukų su vakcina skirstymą Kaliningrado srities teritorijoje.

         2 straipsnis
   Nustatyta didžiausia Bendrijos parama – 1 800 000 EUR, finansuotina pagal 2009 m. Europos Bendrijų bendrojo biudžeto eilutę 17 04 03 01.
   3 straipsnis
   1.   Leidžiama suteikti atskirą dotaciją Rusijos Federacijos Kaliningrado srities Veterinarijos ir valstybinės veterinarijos inspekcijos tarnybai (Служба ветеринарии и госветинспекции Калининградской области).
   2.   Veikla, kuriai taikomas šis sprendimas, gali būti finansuojama iki 100 % atitinkamų tinkamų finansuoti išlaidų, jeigu dalis visų veiklos išlaidų dengiama Rusijos Federacijos Kaliningrado srities Veterinarijos ir valstybinės veterinarijos inspekcijos tarnybos (Служба ветеринарии и госветинспекции Калининградской области) arba suteikiant paramą, išskyrus Bendrijos paramą.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 29 d.

            Komisijos vardu

         Androulla VASSILIOU

            Komisijos narė

      (1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 19.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1.

      (4)  2009 m. balandžio 6 d. Komisijos sprendimas (C(2009) 2105).


title: 2016 m. sausio 18 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/51 dėl paramos Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos (BTGK) įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

text:
19.1.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 12/50

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2016/51
   2016 m. sausio 18 d.
   dėl paramos Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos (BTGK) įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 26 straipsnio 2 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – ES strategija) (1), kurios III skyriuje pateiktas kovos su tokiu platinimu priemonių sąrašas;

               (2)

               Sąjunga aktyviai įgyvendina ES strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, visų pirma priemones, susijusias su Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos (toliau – BTGK) stiprinimu, įgyvendinimu ir visuotiniu taikymu;

               (3)

               2006 m. vasario 27 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/184/BUSP dėl paramos BTGK, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (2). Nuo Bendrųjų veiksmų 2006/184/BUSP priėmimo BTGK šalimis tapo dar septynios valstybės. Bendrųjų veiksmų 2006/184/BUSP galiojimas baigėsi 2007 m. rugpjūčio 26 d.;

               (4)

               2006 m. kovo mėn. Taryba priėmė veiksmų planą dėl biologinio ir toksinio ginklo, papildantį Bendruosius veiksmus 2006/184/BUSP Biologinio ir toksinio ginklo konvencijai remti (3). Veiksmų plane numatyta efektyviai naudotis pasitikėjimo stiprinimo priemonėmis (toliau – PSP) ir Jungtinių Tautų (toliau – JT) generalinio sekretoriaus mechanizmu, skirtu įtariamam biologinių ginklų naudojimui tirti;

               (5)

               2008 m. lapkričio 10 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/858/BUSP dėl paramos BTGK, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (4). Nuo Bendrųjų veiksmų 2008/858/BUSP priėmimo BTGK šalimis tapo dar trys valstybės, o kelios valstybės pasinaudojo Sąjungos ekspertų pagalba;

               (6)

               Šeštojoje BTGK peržiūros konferencijoje nuspręsta JT Nusiginklavimo reikalų biuro (toliau – JT NRB) Ženevos filiale įsteigti Įgyvendinimo rėmimo padalinį (toliau – ĮRP) ir jam suteikti įgaliojimus penkeriems metams (2007–2011 m.), siekiant teikti administracinę pagalbą susitikimams, dėl kurių sutarta Šeštojoje peržiūros konferencijoje, taip pat remti visapusišką BTGK įgyvendinimą bei visuotinį jos taikymą ir keitimąsi PSP;

               (7)

               2011 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/429/BUSP (5) dėl Europos Sąjungos pozicijos BTGK valstybių šalių Septintojoje peržiūros konferencijoje (toliau – Septintoji peržiūros konferencija);

               (8)

               Septintojoje BTGK peržiūros konferencijoje nuspręsta ĮRP įgaliojimus pratęsti dar penkių metų laikotarpiui (2012–2016 m.) ir išplėsti jo užduočių sąrašą, įtraukiant sprendimo sukurti ir administruoti pagalbos prašymų bei pasiūlymų duomenų bazę įgyvendinimą ir palankesnių sąlygų valstybėms Konvencijos šalims keistis susijusia informacija sudarymą, taip pat, prireikus, pagalbą valstybėms Konvencijoms šalims įgyvendinant Septintosios peržiūros konferencijos sprendimus bei rekomendacijas;

               (9)

               2012 m. liepos 23 d. Taryba priėmė Sprendimą 2012/421/BUSP (6) dėl paramos BTGK, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją. Nuo Sprendimo 2012/421/BUSP priėmimo BTGK šalimis tapo dar šešios valstybės, o kelios valstybės pasinaudojo Sąjungos ekspertų pagalba;

               (10)

               Sprendime 2011/429/BUSP ir Sprendime 2012/421/BUSP nustatyti tikslai, visų pirma tie jų aspektai, dėl kurių pasiektas bendras sutarimas Septintojoje peržiūros konferencijoje, turėtų būti sparčiai įgyvendinami,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Siekiant nedelsiant ir praktiškai taikyti kai kuriuos ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos elementus ir remiantis sėkmingu Bendrųjų veiksmų 2006/184/BUSP, 2008/858/BUSP ir Tarybos sprendimo 2012/421/BUSP įgyvendinimu, šis sprendimas pasitelkiamas kaip veiklioji politikos priemonė, skirta Sprendime 2011/429/BUSP nustatytų tikslų sparčiam įgyvendinimui, ir jame visų pirma skiriamas dėmesys tiems aspektams, dėl kurių pasiektas bendras sutarimas Septintojoje peržiūros konferencijoje, kaip išdėstyta konferencijos baigiamajame dokumente.
   Įgyvendinant šį sprendimą vadovaujamasi šiais principais:

               a)

               optimaliai pasinaudoti patirtimi, įgyta įgyvendinant Bendruosius veiksmus 2006/184/BUSP, 2008/858/BUSP ir Sprendimą 2012/421/BUSP;

               b)

               atsižvelgti į valstybių BTGK šalių ir valstybių, kurios nėra BTGK šalys, nurodytus konkrečius poreikius, susijusius su geresniu BTGK įgyvendinimu ir visuotiniu taikymu;

               c)

               skatinti vietinę ir regioninę atsakomybę už projektus siekiant užtikrinti jų ilgalaikį tvarumą ir sukurti Europos Sąjungos bei trečiųjų šalių partnerystę BTGK srityje;

               d)

               daugiausia dėmesio skirti tai veiklai, kuri duoda konkrečių rezultatų ir (arba) kuria prisidedama prie bendrų sampratų, susijusių su 2016 m. BTGK peržiūros konferencija, suformulavimo ankstyvajame etape;

               e)

               įtraukti išmatuojamus rezultatų rodiklius, kurie turi būti nustatyti prieš pradedant veiklą, įskaitant rodiklius, susijusius su informuotumo ir švietimo programų poveikiu, kai tai įmanoma;

               f)

               teikti paramą valstybių Konvencijos šalių susitikimams pirmininkaujančiam asmeniui rengiantis Aštuntajai peržiūros konferencijai ir optimaliai pasinaudoti ĮRP įgaliojimais, dėl kurių buvo susitarta Šeštojoje peržiūros konferencijoje ir kurie buvo atnaujinti ir išplėsti Septintojoje peržiūros konferencijoje.

         2.   Europos Sąjunga remia šiuos ES strategijos priemones atitinkančius projektus, kuriais:

               —

               propaguojamas visuotinis prisijungimas prie BTGK paskatinant valstybes, kurios nėra BTGK šalys, geriau suprasti prisijungimo prie BTGK ir aktyvesnio dalyvavimo BTGK susitikimuose bei kitoje veikloje privalumus;

               —

               gerinamas sąveika su nevyriausybiniais suinteresuotaisiais subjektais mokslo ir technologijų ir biologinės saugos bei biologinio saugumo klausimais;

               —

               stiprinami nacionaliniai BTGK įgyvendinimo gebėjimai – visų pirma besivystančiose šalyse ir tokiose srityse kaip nurodytos VII ir X straipsniuose – gerinant pagal pasitikėjimo stiprinimo priemonių sistemą pateiktų deklaracijų kokybę ir didinant jų kiekį, kad būtų sustiprintas pasitikėjimas BTGK laikymusi;

               —

               remiama ne sesijų metu vykdoma programa ir pasirengimas Aštuntajai peržiūros konferencijai;

               —

               stiprinamas Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus mechanizmas, skirtas tariamam cheminių, biologinių ir toksinių ginklų naudojimui tirti (GSM);

               —

               teikiamos pagalbinės priemonės, skirtos informuotumui didinti, švietimui ir dalyvavimui skatinti.

         Išsamus šių projektų aprašymas pateikiamas priede.
   2 straipsnis
   1.   Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) yra atsakingas už šio sprendimo įgyvendinimą.
   2.   1 straipsnio nurodytos veiklos techninis įgyvendinimas pavedamas JT NRB. Jis vykdo šią užduotį vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis sudaro reikiamus susitarimus su JT NRB.
   3 straipsnis
   1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 2 340 000 EUR.
   2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.
   3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai tvarkomos. Šiuo tikslu ji sudaro finansavimo susitarimą su JT NRB. Susitarime nustatoma, jog JT NRB turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, atitinkantį jo dydį.
   4.   Įsigaliojus šiam sprendimui, Komisija stengiasi kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą. Ji praneša Tarybai apie visus sunkumus to proceso metu ir finansavimo susitarimo sudarymo datą.
   4 straipsnis
   Vyriausiasis įgaliotinis Tarybai pateikia šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, parengtą remiantis reguliariai teikiamomis JT NRB ataskaitomis. Taryba, remdamasi tomis ataskaitomis, atlieka įvertinimą. Komisija teikia informaciją dėl 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų finansinių aspektų.
   5 straipsnis
   1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   2.   Šis sprendimas netenka galios praėjus 36 mėnesiams po 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo arba praėjus šešiems mėnesiams nuo jo priėmimo dienos, jeigu per tą laikotarpį finansavimo susitarimas nebuvo sudarytas.

      Priimta Briuselyje 2016 m. sausio 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         F. MOGHERINI

      (1)  Tarybos dokumentas 15708/03. Dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje, bet jį galima rasti adresu http://register.consilium.europa.eu.

      (2)  OL L 65, 2006 3 7, p. 51.

      (3)  OL C 57, 2006 3 9, p. 1.

      (4)  OL L 302, 2008 11 13, p. 29.

      (5)  2011 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimas 2011/429/BUSP dėl Europos Sąjungos pozicijos Konvencijos dėl bakteriologinių (biologinių) ir toksinių ginklų kūrimo, gamybos ir saugojimo uždraudimo bei jų sunaikinimo (BTWC) valstybių šalių septintojoje peržiūros konferencijoje (OL L 188, 2011 7 19, p. 42).

      (6)  2012 m. liepos 23 d. Tarybos sprendimas 2012/421/BUSP dėl paramos Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos (BTGK) įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 196, 2012 7 24, p. 61).

      PRIEDAS
      1.   PROJEKTAI
      1.1   1 projektas. Parama BTGK visuotiniam taikymui

      1.1.1   Projekto tikslas

      Propaguoti visuotinį prisijungimą prie BTGK paskatinant valstybes, kurios nėra BTGK šalys, geriau suprasti prisijungimo prie BTGK ir aktyvesnio dalyvavimo BTGK susitikimuose bei kitoje veikloje privalumus. Šiuo projektu bus remiamas Septintojoje peržiūros konferencijoje priimtų sprendimų ir rekomendacijų dėl BTGK visuotinio taikymo įgyvendinimas.
      1.1.2   Numatomi projekto rezultatai

                  a)

                  aktyvesnis prisijungimas prie BTGK visuose geografiniuose regionuose;

                  b)

                  geresnis atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų, įskaitant parlamento narius, supratimas apie BTGK ir (arba) stipresni subregioniniai tinklai BTGK srityje siekiant skatinti narystę BTGK ir jos įgyvendinimą;

                  c)

                  daugiau valstybių, kurios įsipareigoja prisijungti prie BTGK ir imasi veiksmų siekiant šio tikslo;

                  d)

                  vis daugiau valstybių, kurios nėra BTGK šalys, dalyvauja BTGK veikloje ir susitikimuose;

                  e)

                  valstybių vykdomas savanoriškas BTGK įgyvendinimas prieš joms prisijungiant prie BTGK.

            1.1.3   Projekto aprašymas

      BTGK peržiūros konferencijose buvo nuolat pabrėžiama, kad labai svarbu didinti BTGK narių skaičių. Tačiau vis dar yra 24 valstybės, kurios nėra BTGK šalys, daugiausia Afrikoje ir Ramiojo vandenyno regione. Todėl šis projektas apima specialias programas, skirtas šioms valstybėms. Pagal programas būtų glaudžiai bendradarbiaujama su kitais atitinkamais subjektais, įskaitant Cheminio ginklo uždraudimo organizaciją (CGUO), Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliucijos 1540 komitetą, ChBRB kompetencijos centrus ir pilietinės visuomenės organizacijas (pvz., Tikrinimo srities tyrimų, mokymo ir informacijos centrą (VERTIC) ir Saugumo studijų institutą), siekiant plėtoti nuolatinius darbinius ryšius su atitinkamomis regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis, prireikus teikti tikslinius informacinius dokumentus ir tiesiogiai bendrauti su valstybėmis tiksliniame regione.
      Valstybių, kurios nėra BTGK šalys, prašymu bus vykdomi įvairūs šalies vidaus masto visuotiniam taikymui skirti veiksmai, pradedant nuo tų valstybių, kurios yra arti BTGK narystės. Tie veiksmai remtųsi diskusijomis ir ankstesnių regioninių seminarų rezultatais, perkeliant šiuos rezultatus į nacionalinį kontekstą, ir būtų pritaikyti prie nacionalinių aplinkybių. Jie apimtų visuotinio taikymo darbo plano kiekvienai susijusiai valstybei parengimą, dalyvaujant nacionaliniams suinteresuotiesiems subjektams. Jei įmanoma ir tinkama, tie apsilankymai galėtų būti paremti bendra veikla tarp valstybių, kuriose nuolat vykdomas glaudus bendradarbiavimas ir kurių nacionalinės aplinkybės yra panašios. Pagrindinės veiklos sritys bus konkrečios informacinės medžiagos dėl narystės BTGK privalumų teikimas, nacionalinių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant parlamento narius ir kitus politinius sprendimus priimančius asmenis, informuotumo didinimas, nacionalinės koordinavimo sistemos sukūrimas ir parama svarbiausiems asmenims, kad jie dalyvautų BTGK susitikimuose ar kituose atitinkamuose renginiuose.
      1.2   2 projektas. Sąveika su nevyriausybiniais suinteresuotaisiais subjektais dėl mokslo ir technologijų

      1.2.1   Projekto tikslas

      Siekiama didinti sąveiką tarp BTGK proceso dalyvių ir nevyriausybinių subjektų, pavyzdžiui, mokslo bendruomenės ir pramonės, tuo tikslu rengiant regioninius seminarus ir mokslo ir technologijų klausimais, taip pat biologinio saugumo bei biologinės saugos klausimais rengiantis Aštuntajai peržiūros konferencijai. Be to, šiuo projektu būtų tiesiogiai skatinami jame dalyvauti mokslininkai ir biologinės saugos specialistai besivystančiose šalyse, siekiant didinti informuotumą apie BTGK, plėtoti veiksmingesnio BTGK įgyvendinimo pajėgumus ir palengvinti tarptautinį bendradarbiavimą dėl taikių tikslų.
      1.2.2   Numatomi projekto rezultatai

                  a)

                  didesnis informuotumas apie BTGK, pramonę bei susijusius klausimus mokslo bendruomenėje ir aktyvesnis mokslo bendruomenės ir nacionalinių ir regioninių mokslo, profesinių ir pramonės asociacijų dalyvavimas BTGK įgyvendinime;

                  b)

                  platesnis ir išsamesnis nacionalinės politikos formuotojų ir pareigūnų mokslinių ir technologinių aspektų svarbos BTGK įgyvendinimui supratimas;

                  c)

                  konstruktyvus įnašas svarstant nuolatinį darbotvarkės punktą dėl mokslo ir technologijų BTGK susitikimuose, taip pat įnašas Aštuntojoje peržiūros konferencijoje svarstant būdus, kaip būtų galima patobulinti BTGK aktualių mokslo ir technologijų pokyčių apžvalgas;

                  d)

                  daugiau sąveikos tarp mokslo bendruomenės, akademinės bendruomenės, mokslinių tyrimų organizacijų, profesinių asociacijų, pramonės ir reguliavimo institucijų ir politikos formuotojų nacionaliniu ir regionų lygmenimis ir didesnis įnašas į BTGK aktualių mokslo ir technologijų pokyčių apžvalgas;

                  e)

                  skatinamos sąsajos su kitomis daugiašalėmis ir regioninėmis iniciatyvomis mokslo ir technologijų srityje; ir

                  f)

                  aktyvesnis tarptautinis bendradarbiavimas mokslo ir technologijų srityje, kuriuo BTGK aktualiose srityse (ypač VII ir X straipsnių atžvilgiu) būtų galima remti gebėjimų stiprinimą besivystančiose šalyse, pavyzdžiui, ligų protrūkių nustatymo, diagnozės ir prevencijos, vakcinų, terapijos, analizės metodų, pasirengimo ir reagavimo srityse.

            1.2.3   Projekto aprašymas ir įgyvendinimas

      Ne daugiau kaip penki seminarai – organizuojami bendradarbiaujant su pasaulio ir regioninėmis mokslinėmis asociacijomis, pramone (kuriai atstovauja pasaulinės ar regioninės susijusios pramonės federacijos ir profesinės asociacijos, pavyzdžiui, biologinės saugos asociacijos) ir moksliniais ekspertais – kuriuose dėmesys būtų sutelktas į temas, nustatytas pagal nuolatinį darbotvarkės punktą dėl mokslo ir technologijų bei jų poveikio biologinei saugai ir biologiniam saugumui, ir būtų skatinamas regioninis dialogas tokiais klausimais, tuo pat metu didinamas mokslo ir profesinių bendruomenių informuotumas regionuose. Tokie seminarai prireikus bus surengti greta atitinkamų mokslinių konferencijų arba biologinės saugos konferencijų siekiant maksimaliai padidinti informavimo aprėpties galimybes ir mažinti sąnaudas. Šiuose seminaruose pagrindinis elementas bus aktyvus mokslininkų ir teisės specialistų iš besivystančių šalių dalyvavimas, kurį reikės remti. Siekiant toliau palaikyti pirmiau nurodytų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, jiems bus skiriamos nedidelės dotacijos, kad jie vėliau atliktų mokslinius tyrimus, pagal kuriuos būtų parengti straipsniai seminaruose aptartomis temomis.
      Šio projekto palaikymas bus užtikrintas įsteigiant virtualų ekspertų tinklą, sudarytą iš seminarų dalyvių. Tokie ekspertai taip pat galėtų būti įtraukti į nacionalines delegacijas, dalyvaujančias BTGK susitikimuose, ir galėtų prisidėti prie mokslo ir technologijų pokyčių apžvalgos.
      1.3   3 projektas. BTGK įgyvendinimo gebėjimų stiprinimas

      1.3.1   Projekto tikslas

      Septintojoje peržiūros konferencijoje dar kartą patvirtinta, kad patvirtinant ir vykdant reikiamas nacionalines priemones būtų padidintas BTGK veiksmingumas. Toje konferencijoje valstybės Konvencijos šalys paragintos patvirtinti teisėkūros, administracines, teismines ir kitas priemones, įskaitant informuotumo didinimo priemones ir elgesio kodeksus, skirtas BTGK įgyvendinimui šiose valstybėse gerinti ir mikrobinių ar kitų biologinių veiksnių arba toksinų saugai bei saugumui užtikrinti. Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant Bendruosius veiksmus 2008/858/BUSP ir Tarybos sprendimą 2012/421/BUSP, išplėstinės paramos BTGK įgyvendinimui nacionaliniu lygiu programos bus įgyvendinamos ne daugiau kaip aštuoniose šalyse.
      1.3.2   Numatomi projekto rezultatai

                  a)

                  atitinkamų teisės aktų arba administracinių priemonių, įskaitant baudžiamosios teisės nuostatas, apimančių visus draudimus bei prevencines priemones, numatytus BTGK ir išsamiau išdėstytus Septintojoje peržiūros konferencijoje, priėmimas;

                  b)

                  veiksmingas įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas siekiant užkirsti kelią BTGK pažeidimams ir nustatyti pažeidimų atveju taikomas sankcijas;

                  c)

                  geresnis visų BTGK procese dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant nacionalines bei regionines biologinės saugos asociacijas, parlamento narius ir privatųjį sektorių, veiklos koordinavimas ir sujungimas į tinklą siekiant skatinti veiksmingą įgyvendinimą;

                  d)

                  informuotumo didinimo programų, elgesio kodeksų ir biologinės saugos bei biologinio saugumo standartų propagavimas;

                  e)

                  nacionalinių mechanizmų, skirtų reikiamos informacijos rinkimui ir kasmetiniam PSP pateikimui kūrimas ir stiprinimas;

                  f)

                  daugiau valstybių Konvencijos šalių, dalyvaujančių reguliariai keičiantis PSP, ir aukštesnė pateikiamos informacijos kokybė;

                  g)

                  daugiau valstybių Konvencijos šalių, savo PSP ataskaitas pateikiančių elektroniniu būdu;

                  h)

                  daugiau valstybių Konvencijos šalių, aktyviai prisidedančių prie mokslo ir technologijų pokyčių BTGK srityje apžvalgos;

                  i)

                  aktyvesnis šalių mokslinis bendradarbiavimas BTGK aktualiose srityse ir

                  j)

                  tokiose programose dalyvaujančių mokslininkų iš besivystančių šalių techninės kompetencijos bei supratimo didinimas.

            1.3.3   Projekto aprašymas

      Kiekviena programa truks maždaug 12 mėnesių, apims ES delegacijų ir ChBRB kompetencijos centrų dalyvavimą paramą gaunančiose šalyse ir, atitinkamais atvejais, JT regioninių nusiginklavimo biurų veiklą, ir ją sudarys:

                  a)

                  įvadinis nacionalinis seminaras, kuriame susitiks visos susijusios vietos agentūros ir suinteresuotieji subjektai, skirtas BTGK pristatyti, motyvuotiems ir patikimiems vietos partneriams nustatyti ir pradiniam poreikių bei prioritetų įvertinimui atlikti;

                  b)

                  esamo PSP vadovo bei Nacionalinio įgyvendinimo vadovo naudojimas ir atitinkama BTGK kontaktiniams asmenims teikiama informacija arba elektroninis mokymas apie naudojimosi elektronine platforma būdus, kai pastaroji jau veiks;

                  c)

                  struktūrizuoto veiksmų plano, pritaikyto paramą gaunančiai šaliai, parengimas; plane būtų numatyti įvairių paramos teikėjų apsilankymai ir (arba) seminarai per visą programos laikotarpį, taip pat ES valstybėse narėse ar kitur teikiamas mokymas;

                  d)

                  veiksmų plano įgyvendinimas pagalbos teikėjams atliekant atitinkamus paramos veiksmus (pvz., rengiant teisės aktus, biologinės saugos ir biologinio saugumo mokymą, dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolę, PSP rengimą ir pateikimą, policijos mokymą, mokslininkų informuotumo didinimą, reagavimo į nelaimes planavimą ir t. t.) ir

                  e)

                  baigiamasis seminaras užbaigus veiklą, kuriame bus apibendrinti rezultatai, agentūros pateiks savo veiklos ir pažangos ataskaitas ir bus įvertinti visi tolesnės ar nepertraukiamos pagalbos poreikiai.

            Siekiant užtikrinti efektyvią ir rezultatyvią paramą, bus surengtas seminaras ES ekspertams, padedantiems paramą gaunančioms šalims pagal šį projektą, kurio tikslas – aptarti geriausios praktikos pavyzdžius ir tinkamai pasiruošti pagalbos veiklai.
      1.4   4 projektas. Parama ne sesijų metu vykdomai programai ir pasirengimas Aštuntajai peržiūros konferencijai

      1.4.1   Projekto tikslas

      Šia programa pirmiausiai siekiama sutelkti valstybes – BTGK šalis, kad jos aktyviai dalyvautų Aštuntojoje peržiūros konferencijoje, organizuojant regioninius ir subregioninius seminarus ir sudarant galimybes apgalvoti ir aptarti 2012–2015 m. tarp sesijų vykdomos programos pagrindines temas.
      Taip pat ji apima praktinę paramą sritims, dėl kurių buvo diskutuota įgyvendinant ne sesijų metu vykdomą programą, pavyzdžiui, aptariant VII straipsnį ir tarpusavio peržiūros mechanizmo koncepciją.
      1.4.2.   Numatomi projekto rezultatai

                  a)

                  didesnis informuotumas apie BTGK ir Aštuntąją peržiūros konferenciją, kuri įvyks 2016 m. ir jos svarbą būsimai BTGK raidai;

                  b)

                  visapusiškas ir regioninis dialogas dėl klausimų, kurie turėtų būti svarstomi Aštuntojoje peržiūros konferencijoje;

                  c)

                  parengiami įvairūs pasiūlymai dėl naujų iniciatyvų, kurios turėtų būti įgyvendintos po Aštuntosios peržiūros konferencijos, ir platus pritarimas jų priėmimui Aštuntojoje peržiūros konferencijoje;

                  d)

                  tarpusavio peržiūros mechanizmo koncepcijos tolesnis vystymas BTGK srityje. Parama galėtų būti teikiama, pavyzdžiui, vieno ar kelių tokių veiksmų organizavimui trečiosiose šalyse bei naudingos patirties koncepcijos aktualumo atžvilgiu nustatymui; ir

                  e)

                  nustatoma naudinga patirtis, įgyta per Ebolos viruso protrūkį Vakarų Afrikoje, kuri yra svarbi siekiant įgyvendinti BTGK VII ir X straipsnius.

            1.4.3   Projekto aprašymas

      Bus surengti keli regioniniai ir (arba) subregioniniai seminarai, siekiant aptarti 2012–2015 m. ne sesijų metu vykdomos programos temas ir padėti kitos peržiūros konferencijos pirmininkui rengiantis Aštuntajai peržiūros konferencijai ir ją vedant, atsižvelgiant į BTGK raidą ateityje, ir šiuose seminaruose svarstant pasiūlymus dėl tolesnio plėtojimo siekti padėti pagrindus bendram supratimui regionų ir (arba) subregionų lygmeniu. Tokie seminarai galėtų vykti greta pirmiau nurodytų mokslo ir technologijų seminarų siekiant kuo geriau pasinaudoti ištekliais ir ekspertais bei skatinti mokslininkų, neatsižvelgiant į jų institucinę priklausomybę, ir politikos formuotojų dialogą ir tarpusavio sąveiką. Atitinkamai, renginiai bus surengti Ženevoje. Todėl taip pat turėtų būti siekiama, kad šiuose seminaruose dalyvautų mokslininkai ir pramonės atstovai iš pramonės ir profesinių asociacijų. Tai paskatintų suformuoti platų valstybių Konvencijos šalių bloką, palaikantį laipsnišką BTGK stiprinimą. Rėmimo programa būtų susieta su seminarais, kad dalyviai iš besivystančių valstybių Konvencijos šalių galėtų dalyvauti seminaruose ir Aštuntojoje peržiūros konferencijoje. Šiuo atžvilgiu gali būti nagrinėjama, kaip remiami dalyviai BTGK susitikimuose galėtų būti susieti su ES valstybių narių delegacijų nariais.
      Vertėtų apsvarstyti, kaip būtų galima į praktiką perkelti BTGK VII straipsnį, atsižvelgiant į plačią patirtį, įgytą per Ebolos viruso protrūkį Vakarų Afrikoje. Įgytos patirties apibendrinimo tyrimas bus atliekamas daugiausia dėmesio skiriant protrūkio ir tarptautiniam reagavimo į jį reikšmei BTGK VII straipsnio įgyvendinimo atžvilgiu, kartu apimant ir BTGK X straipsniui aktualius aspektus, susijusius su bendradarbiavimu mokslo srityje ir terapijos bei vakcinų kūrimu. Ataskaita bus pateikta svarstyti BTGK šalims, joms rengiantis Aštuntajai peržiūros konferencijai.
      Bus atliktas bent vienas suinteresuotųjų valstybių Konvencijos šalių tarpusavio peržiūros mechanizmo veiksmas siekiant suburti platesnę paramą šiai koncepcijai ir toliau nagrinėti jos aktualumą. Šis veiksmas bus paremtas 2013 m. Prancūzijoje atliktu veiksmu, ir 2015 m. Beniliukso šalyse atliktu veiksmu, siekiant parengti ataskaitą, kad ją įvertintų valstybės Konvencijos šalys, besirengiančios Aštuntajai peržiūros konferencijai. Taip pat bus atliktas tyrimas, kaip padidinti BTGK V straipsnio nuostatų dėl konsultavimosi tarp valstybių – BTGK šalių veiksmingumą.
      1.5   5 projektas. Parama JT Generalinio Sekretoriaus mechanizmui

      1.5.1   Projekto tikslas

      Remti Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus mechanizmo (GSM), skirto tariamam cheminių, biologinių ir toksinių ginklų naudojimui tirti, stiprinimą.
      1.5.2   Numatomi projekto rezultatai

      GSM parengties didinimas, įskaitant veiklą, vykdomą atsižvelgiant į išvadas, padarytas išnagrinėjus patirtį, įgytą 2013 m. JT tyrimo misijoje Sirijoje:

                  a)

                  išplėstas apmokytų ekspertų (pagrindinio ir specializuoto mokymo kursai – numatoma surengti tris mokymus) sąrašas;

                  b)

                  sušaukti steigiamąjį GSM suinteresuotųjų subjektų posėdį (vieną), kuris būtų organizacijos vidaus lygmens ir organizacijų bendradarbiavimo tarpusavyje mechanizmas, įskaitant ir laikotarpiu, kai GSM dar nėra aktyvuotas, siekiant reguliariai įvertinti ir toliau stiprinti GSM;

                  c)

                  horizontalieji organizacijų mokymo renginiai: JT ir kitų tarptautinių organizacijų bendrai rengiami mokymai, skirti esamiems ištekliams ir geriausios praktikos pavyzdžiams panaudoti ir geriau koordinuoti, siekiant maksimaliai padidinti efektyvumą ir išvengti pastangų dubliavimo (numatoma surengti du mokymus).

            1.5.3   Projekto aprašymas

      Be tęsiamos paramos įprastiniams pagrindinio ir specializuoto mokymo kursams, kurie siūlomi ekspertams, įrašytiems į GSM sąrašą, yra keli su GSM susiję renginiai, kurie gali būti laikomi svarbia veikla pagal šį projektą. Šiuo požiūriu yra ypač svarbūs veiksmai, kuriais siekiama įgyvendinti, inter alia, pirmiau nurodytas išvadas remiantis patirties, įgytos JT misijos Sirijoje metu, analize ir tokiu būdu ilguoju laikotarpiu stiprinti GSM.
      1.6   6 projektas. Pagalbinės priemonės, skirtos informuotumui didinti, švietimui ir dalyvavimui skatinti

      1.6.1   Projekto tikslas

      Parengti konkrečias ir praktines priemones, medžiagas ir metodus, kad būtų įmanoma pirmiau minėtuose projektuose aprašyta veikla. Tokios priemonės bus pateiktos publikai tinkamu formatu, įskaitant spausdintines versijas, ir paprastai turės būti išverstos į visas oficialiąsias Jungtinių Tautų kalbas. Siekiama propaguoti priemonių, sukurtų per ankstesnius ES veiksmus – PSP vadovo ir nacionalinio įgyvendinimo vadovo – naudojimą.
      1.6.2   Numatomi projekto rezultatai

                  a)

                  remiami pirmiau aprašyti projektai;

                  b)

                  didesnis moksleivių ir jų mokytojų informuotumas apie biologinių ginklų, atsakingo elgesio mokslo srityje ir etikos klausimus;

                  c)

                  plati informacinės medžiagos apie BTGK ir platesnius klausimus, susijusius su galimu piktnaudžiavimu biologija, sklaida.

            1.6.3   Projekto aprašymas

      Daug projektų jau galima nustatyti, o kiti bus parengti įgyvendinant projektą. Pavyzdžiui, pirmajai kategorijai priskirtinas internetinių švietimo išteklių ir švietimo medžiagos pateikimas universitetų studentams ir (arba) vidurinių mokyklų biologijos mokiniams ir mokytojams. Čia bus svarbūs tokie metodai kaip aktyvus mokymasis ir mišrusis mokymasis, kaip ir koordinavimas su esamomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, Bradfordo universiteto bendradarbiaujant su kitais partneriais vykdomu darbu. BTGK interneto svetainės ir pagal šį ir ankstesnius Tarybos sprendimus parengtos medžiagos vertimas taip pat yra nustatytas ir būtinas projektas.
      2.   PROCEDŪRINIAI ASPEKTAI, KOORDINAVIMAS
      Siekiant nustatyti bendradarbiavimo procedūras ir tvarką, projektų įgyvendinimą inicijuos Iniciatyvinis komitetas. Iniciatyvinis komitetas reguliariai bent kartą per šešis mėnesius peržiūrės projektų įgyvendinimą, be kita ko, pasitelkdamas elektronines ryšio priemones.
      Iniciatyvinį komitetą sudarys vyriausiojo įgaliotinio ir JT Nusiginklavimo reikalų biuro / Biologinių ginklų konvencijos Įgyvendinimo rėmimo padalinio (JT NRB/BGK-ĮRP) atstovai.
      BTGK šalių, kurios nėra ES valstybės narės, pagalbos ir bendradarbiavimo pagal šį sprendimą prašymus nagrinės JT NRB/BGK-ĮRP. JT NRB/BGK-ĮRP atitinkamai peržiūrės ir įvertins šiuos prašymus ir pateiks rekomendacijas Iniciatyviniam komitetui. Iniciatyvinis komitetas nagrinės pagalbos prašymus, taip pat veiksmų planus bei jų įgyvendinimą. Vyriausiojo įgaliotinio pasiūlymu ir atsižvelgdamas į diskusijų Iniciatyviniame komitete rezultatus vyriausiasis įgaliotinis, pasikonsultavęs su Tarybos kompetentingomis darbo grupėmis, priims galutinį sprendimą dėl paramą gaunančių šalių.
      Siekiant užtikrinti paramą gaunančių šalių tvirtą atsakomybę ir ES inicijuotos veiklos tvarumą numatoma, kad, kai įmanoma ir tinkama, atrinktų paramos gavėjų bus paprašyta parengti veiksmų planus, kuriuose, be kita ko, būtų nurodytas finansuojamos veiklos (taip pat finansuojamos naudojant nacionalines lėšas) tvarkaraštis, projekto taikymo sritis ir trukmė ir pagrindiniai suinteresuotieji subjektai. Atitinkamai JT NRB/BGK-ĮRP arba ES valstybės narės dalyvaus rengiant tuos veiksmų planus. Projektai bus įgyvendinami laikantis veiksmų planų.
      3.   ATASKAITŲ TEIKIMAS IR VERTINIMAS
      JT NRB/BGK-ĮRP kas šešis mėnesius vyriausiajam įgaliotiniui teiks projektų įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Be to, bus teikiamos ataskaitos dėl atskirų pagalbos veiksmų, vykdomų pagal veiksmų planus, nustatytus paramą gaunančioms šalims. Ataskaitos bus perduotos atitinkamai Tarybos darbo grupei, kad ji įvertintų pažangą ir pateiktų bendrą projektų įvertinimą bei nurodytų galimus tolesnius veiksmus.
      Kai įmanoma, valstybės – BTGK šalys bus informuojamos apie projektų įgyvendinimą (taip pat ir elektroninėmis priemonėmis). Tikimasi, kad valstybės paramos gavėjos teiks ataskaitas BTGK susitikimuose apie jų naudai vykdomos veiklos eigą ir rezultatus ir deramai įvertins ES paramą.
      4.   ES VALSTYBIŲ NARIŲ EKSPERTŲ DALYVAVIMAS
      Šio sprendimo sėkmingam įgyvendinimui būtinas ES valstybių narių ekspertų aktyvus dalyvavimas. JT NRB/BGK-ĮRP bus skatinami naudotis tų ekspertų paslaugomis. Su projektų įgyvendinimu susijusios ekspertų išlaidos bus padengiamos pagal šį sprendimą.
      Tikimasi, kad rengiant numatytus pagalbos (pvz., teisinės pagalbos, pagalbos PSP srityje) vizitus, standartine praktika bus laikomi ne daugiau kaip trijų ekspertų ne ilgiau kaip penkias dienas trunkantys vizitai.
      Siekiant efektyvios ir rezultatyvios paramos, bus surengtas seminaras ES ekspertams, padedantiems pagal šį projektą paramą gaunančioms šalims, kurio tikslas – aptarti geriausios praktikos pavyzdžius, tinkamai pasiruošti pagalbos veiklai ir sudaryti paramos priemonių, pavyzdžiui, pranešimų ir leidinių, rinkinį.
      5.   TRUKMĖ
      Visa numatoma projektų įgyvendinimo trukmė – 36 mėnesiai.
      6.   PARAMOS GAVĖJAI
      Pagal 1 projektą paramos gavėjai bus valstybės, kurios nėra BTGK šalys (tiek BTGK pasirašiusios valstybės, tiek ir jos nepasirašiusiosios valstybės), vykdančios visuotinio taikymo skatinimo veiklą, įskaitant privatųjį sektorių, akademinę bendruomenę ir, atitinkamais atvejais, NVO.
      Pagal 2 projektą paramos gavėjai bus valstybės – BTGK šalys, kurioms bus padedama atlikti mokslinių ir technologinių pokyčių poveikio BTGK atžvilgiu vertinimą, mokslo bendruomenės atstovai, tarptautinės, regioninės ir nacionalinės mokslo asociacijos, akademinės bendruomenės ir įmonės.
      Pagal 3 projektą paramos gavėjai gebėjimų stiprinimo veiklos srityje yra valstybės – BTGK šalys, ypatingą dėmesį skiriant valstybėms, kurios neseniai prisijungė prie BTGK, o paramos gavėjai X straipsnio veiklos atžvilgiu bus atskiri mokslininkai, mokslinės konferencijos ir institucijos.
      Pagal 4 projektą paramos gavėjai bus valstybės – BTGK šalys, visų pirma BTGK klausimais dirbantys pareigūnai, pavyzdžiui, paskirtieji nacionaliniais kontaktiniais asmenimis ir dirbantieji nuolatinėse misijose Ženevoje, ekspertai, pakviesti dalyvauti seminaruose ir tarpusavio peržiūros mechanizmo veiksmuose, ir asmenys, kurie dalyvauja rengiant tyrimus dėl V ir VII straipsnių.
      Pagal 5 projektą paramos gavėjai bus GSM sąraše įrašyti ekspertai, GSM mokymo kursų ir renginių dalyviai ir suinteresuotųjų subjektų susitikimo dalyviai.
      Pagal 6 projektą paramos gavėjai bus asmenys, kurie teikia atitinkamą medžiagą, taip pat tie, kurie ja naudojasi, pvz., moksleiviai ir mokytojai, pramonės sektoriaus pareigūnai ir NVO.
      7.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ ATSTOVAI
      Siekiant skatinti regioninę atsakomybę už projektus ir jų tvarumą, pagal šį sprendimą bus finansuojamas ne ES ekspertų, įskaitant ekspertus iš atitinkamų regioninių ir tarptautinių organizacijų, dalyvavimas. Bus finansuojamas JT NRB/BGK-ĮRP dalyvavimas BTGK seminaruose ir susitikimuose. BTGK susitikimams pirmininkaujančio asmens dalyvavimas gali būti finansuojamas atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį.
      8.   ĮGYVENDINANTIS SUBJEKTAS. PERSONALO KLAUSIMAI
      Atsižvelgiant į tai, kad šiame sprendime numatyta veikla nėra numatyta JT NRB biudžete, reikės papildomo personalo.
      9.   ES MATOMUMAS
      JT NRB imasi visų tinkamų priemonių informacijai, kad veiksmą finansuoja Europos Sąjunga, viešinti. Tokios priemonės bus vykdomos atsižvelgiant į Europos Komisijos parengtą ir paskelbtą ES išorės veiksmų ryšių ir matomumo vadovą. Todėl JT NRB užtikrins Sąjungos įnašo matomumą tinkamu ženklinimu ir viešumu, akcentuojant Sąjungos vaidmenį, užtikrinant jos veiksmų skaidrumą ir informuojant apie priežastis, dėl kurių priimtas šis sprendimas, taip pat apie Sąjungos paramą įgyvendinant sprendimą ir šios paramos rezultatus. Projekto metu parengta medžiaga bus aiškiai pažymėta Sąjungos vėliavos ženklu laikantis Sąjungos gairių dėl tikslaus vėliavos naudojimo ir vaizdavimo.


title: 2017 m. birželio 23 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2017/1403, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2012/6 dėl TARGET2-Securities valdybos sudarymo (ECB/2017/20)

text:
29.7.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 199/24

            EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2017/1403
      2017 m. birželio 23 d.
      kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2012/6 dėl TARGET2-Securities valdybos sudarymo (ECB/2017/20)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį, 12 straipsnio 1 ir 3 dalis bei 17, 18 ir 22 straipsnius,
      atsižvelgdama į 2012 m. liepos 18 d. Gaires ECB/2012/13 dėl TARGET2-Securities
          (1),
      kadangi:

                  (1)

                  2016 m. kovo 16 d. Valdančioji taryba patvirtino Rinkos infrastruktūros valdybos, naujo valdymo organo, atsakingo už techninius ir operacijų valdymo uždavinius rinkos infrastruktūros ir platformų srityje, sudarymą;

                  (2)

                  dėl to Sprendimas ECB/2012/6 (2) turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant atspindėti Rinkos infrastruktūros valdybos sudarymą ir T2S valdybos, kaip vienos iš Rinkos infrastruktūros valdybos specialių formų, veiklą,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Daliniai pakeitimai
      Sprendimas ECB/2012/6 iš dalies keičiamas taip:

                  1)

                  1 straipsnis pakeičiamas taip:
                  „1 straipsnis
                  Apibrėžtys
                  Šiame sprendime vartojami terminai turi tokią pačią reikšmę kaip ir Gairėse ECB/2012/13 (*1) ir Valdančiosios tarybos 2011 m. lapkričio 17 d. patvirtintame T2S pamatiniame susitarime.

                     (*1)  2012 m. liepos 18 d. Gairės ECB/2012/13 dėl TARGET2-Securities (OL L 215, 2012 8 11, p. 19).“;"

                  2)

                  2 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
                  „1.   T2S valdyba sudaroma kaip valdymo organas, kurio uždavinys – rengti pasiūlymus Valdančiajai tarybai dėl esminių strateginių klausimų ir vykdyti grynai techninio pobūdžio uždavinius, kuriuos jai pavedė Valdančioji taryba. Ji veikia kaip viena iš specialių Rinkos infrastruktūros valdybos (angl. Market Infrastructure Board, MIB) formų.“;

                  3)

                  I priedo skyriaus „Sudėtis“ ketvirtoji pastraipa pakeičiama taip:
                  „T2S valdybos nario įgaliojimai trunka 24 mėnesius ir gali būti atnaujinti. Valdančioji taryba gali nuspręsti dėl trumpesnio įgaliojimų termino, įskaitant tuos atvejus, kai nariai atsistatydina arba išeina į pensiją nepasibaigus jų įgaliojimams.“;

                  4)

                  II priedas iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              1 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
                              „3.   Nariai tiesiogiai nedalyvauja vykdant T2S arba centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kurie perduoda atsiskaitymų operacijas vykdyti T2S, priežiūrą, tokia apimtimi, kiek toks dalyvavimas galėtų sukelti realius ar potencialius konfliktus su jų, kaip T2S valdybos narių, funkcijomis. Nustatomos atitinkamos priemonės, skirtos tokiems konfliktams nustatyti ir jų išvengti. Nariai nedalyvauja Vidaus auditorių komitete (angl. Internal Auditors Committee, IAC), jie taip pat nedalyvauja kasdieninėje 3 lygio veikloje.“;

                              b)

                              2 straipsnio 1 dalis išbraukiama.

            2 straipsnis
      Baigiamoji nuostata
      Šis sprendimas įsigalioja 2017 m. birželio 23 d.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2017 m. birželio 23 d.

               ECB Pirmininkas

            Mario DRAGHI

         (1)  OL L 215, 2012 8 11, p. 19.

         (2)  2012 m. kovo 29 d. Sprendimas ECB/2012/6 dėl TARGET2-Securities valdybos sudarymo ir Sprendimo ECB/2009/6 panaikinimo (OL L 117, 2012 5 1, p. 13).


title: 2017 m. vasario 23 d. Komisijos sprendimas dėl individualių licencijų naudoti Europos referencijos centrų tinklo prekių ženklą suteikimo visiems Europos referencijos centrų tinklų koordinatoriams

text:
24.2.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 60/7

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2017 m. vasario 23 d.
   dėl individualių licencijų naudoti Europos referencijos centrų tinklo prekių ženklą suteikimo visiems Europos referencijos centrų tinklų koordinatoriams
   (2017/C 60/06)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2001 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimą (PV1536), kuriuo generaliniams direktoriams ir tarnybų vadovams suteikiami įgaliojimai priimti sprendimą dėl poreikio pateikti intelektinės nuosavybės teisių, atsirandančių vykdant veiklą ar programas, už kurias jie atsakingi, apsaugos paraišką, išduoti susijusias licencijas ir įgyti ar perduoti teises, jų atsisakyti ar nustoti jomis naudotis, o generaliniams direktoriams suteikiami su tuo susiję administracinio vykdymo įgaliojimai,
   kadangi:

               (1)

               Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/24/ES (1) nustatyta, kad Komisija turi remti Europos referencijos centrų tinklų, vienijančių labai specializuotus valstybių narių sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus, vystymą;

               (2)

               Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2014/287/ES (2) 7 straipsnyje nustatyta, kad Komisija suteikia leidimą tinklams ir jų nariams naudoti unikalų grafinį identifikatorių (logotipą);

               (3)

               Komisija įregistravo „European Reference Network“ (Europos referencijos centrų tinklo) logotipą kaip vaizdinį prekių ženklą Europos Sąjungos teritorijoje (reg. Nr. 012252128);

               (4)

               Europos Sąjunga yra teisėta šio prekių ženklo savininkė ir nori suteikti licenciją ji naudoti visiems Europos referencijos centrų tinklų koordinatoriams,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Visiems Europos referencijos centrų tinklų koordinatoriams, patvirtintiems Europos referencijos centrų tinklų valstybių narių tarybos, suteikiama neišimtinė, nemokama, sąlyginė teisė naudoti „European Reference Network“ (Europos referencijos centrų tinklo) prekių ženklą (reg. Nr. 012252128) iniciatyvoms, susijusioms su Europos referencijos centrų tinklų veikla, vadovaujantis Direktyvos 2011/24/ES 12 straipsnyje nustatytais tikslais.
   2 straipsnis
   Visiems Europos referencijos centrų tinklų koordinatoriams, patvirtintiems Europos referencijos centrų tinklų valstybių narių tarybos, leidžiama atitinkamų jų tinklų nariams suteikti leidimą naudoti prekių ženklą iniciatyvoms, susijusioms su jų tinklų veikla.

      Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 23 d.

            Komisijos vardu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Komisijos narys

      (1)  2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (OL L 88, 2011 4 4, p. 45).

      (2)  2014 m. kovo 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/287/ES, kuriuo nustatomi Europos referencijos centrų tinklų ir jų narių steigimo bei vertinimo kriterijai ir lengvesnių sąlygų keistis informacija bei praktinėmis žiniomis apie tokių tinklų steigimą ir vertinimą sudarymo kriterijai (OL L 147, 2014 5 17, p. 79).


title: 2014/318/ES: 2014 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) sudarymo Europos Sąjungos vardu

text:
4.6.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 165/6

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. vasario 17 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) sudarymo Europos Sąjungos vardu

      (2014/318/ES)

   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjunga ir Rusijos Federacija turėtų stiprinti bendradarbiavimą, siekdamos neleisti nukreipti narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) iš teisėtos prekybos ir taip kovoti su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų gamyba;

               (2)

               pagal Tarybos sprendimą 2013/263/ES (1) Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimas dėl narkotinių ir psichotropinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 2013 m. birželio 4 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

               (3)

               Susitarimu turėtų būti užtikrintas besąlygiškas pagrindinių teisių laikymasis, visų pirma aukštas asmens duomenų tvarkymo ir apsikeitimo tarp Susitarimo Šalių apsaugos lygis;

               (4)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas Europos Sąjungos vardu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimas dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių).
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Europos Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 11 straipsnyje numatytą pranešimą (2).
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. vasario 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. TSAFTARIS

      (1)  2013 m. gegužės 13 d. Tarybos sprendimas 2013/263/ES dėl Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) pasirašymo Europos Sąjungos vardu (OL L 154, 2013 6 6, p. 5).

      (2)  Susitarimo įsigaliojimo datą Tarybos Generalinis sekretoriatas paskelbs Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.


title: 2015 m. lapkričio 10 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/2006, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Somalio pusiasalyje įgaliojimų terminas

text:
11.11.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 294/58

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2015/2006
   2015 m. lapkričio 10 d.
   kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Somalio pusiasalyje įgaliojimų terminas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 33 straipsnį ir 31 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2011 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/819/BUSP (1), kuriuo paskyrė Alexander RONDOS Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Somalio pusiasalyje. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas baigiasi 2015 m. spalio 31 d.;

               (2)

               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas turėtų būti pratęstas tolesniam 16 mėnesių laikotarpiui;

               (3)

               ES specialusis įgaliotinis įgaliojimus vykdys tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
   ES specialiojo įgaliotinio Somalio pusiasalyje Alexander RONDOS įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2017 m. vasario 28 d. Taryba, remdamasi Politinio ir saugumo komiteto (toliau – PSK) įvertinimu bei Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pasiūlymu, gali nuspręsti ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimus nutraukti anksčiau.
   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymo tikslais Somalio pusiasalis apibrėžiamas kaip apimantis Džibučio Respubliką, Eritrėjos Valstybę, Etiopijos Federacinę Demokratinę Respubliką, Kenijos Respubliką, Somalio Federacinę Respubliką, Sudano Respubliką, Pietų Sudano Respubliką ir Ugandos Respubliką. Spręsdamas klausimus, turinčius platesnį poveikį regionų lygmeniu, ES specialusis įgaliotinis atitinkamai bendradarbiauja su šalimis ir regioniniais subjektais, nepriklausančiais Somalio pusiasaliui.
   2 straipsnis
   Politikos tikslai
   1.   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Sąjungos politikos tikslais, susijusiais su Somalio pusiasaliu, kurie išdėstyti 2011 m. lapkričio 14 d. priimtoje Strateginėje programoje, 2015 m. spalio 26 d. priimtame Somalio pusiasaliui skirtame 2015–2020 m. regioniniame veiksmų plane ir atitinkamose Tarybos išvadose, t. y. aktyviai prisidėti prie veiksmų regioniniu ir tarptautiniu lygmeniu siekiant taikaus sambūvio ir ilgalaikės taikos, saugumo ir vystymosi šio regiono šalyse ir tarp jų. ES specialusis įgaliotinis taip pat prisideda prie įvairialypio Sąjungos vykdomo bendradarbiavimo Somalio pusiasalyje kokybės gerinimo, jo intensyvumo, poveikio ir matomumo stiprinimo.
   2.   Politikos tikslai, prie kurių prisideda ES specialusis įgaliotinis, inter alia, apima:

               a)

               tolesnę Somalio pusiasalio stabilizaciją, atsižvelgiant į platesnę regiono dinamiką;

               b)

               siekį išspręsti konfliktus, vykstančius konkrečiai Somalyje, Pietų Sudane ir Sudane, ir kelio galimiems konfliktams tarp regiono šalių arba jų viduje užkirtimą ir išankstinį įspėjimą apie juos;

               c)

               paramą politiniam bei ekonominiam regionų bendradarbiavimui ir regionų bendradarbiavimui saugumo srityje;

               d)

               geresnį mišrių migracijos srautų iš Somalio pusiasalio ir jame valdymą, kuriuo taip pat nagrinėjamos tokių srautų esminės priežastys.

         3 straipsnis
   Įgaliojimai
   1.   Kad būtų pasiekti su Somalio pusiasaliu susiję Sąjungos politikos tikslai, ES specialiajam įgaliotiniui suteikiami šie įgaliojimai:

               a)

               remiantis Strategine programa ir jos regioniniu veiksmų planu, siekiant padėti įgyvendinti Sąjungos tikslus ir prisidėti prie to, kad būtų geriau suvokiamas Sąjungos vaidmuo regione, bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais regiono subjektais, Vyriausybėmis, regioninės valdžios institucijomis, tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis, pilietine visuomene ir diasporomis;

               b)

               bendradarbiauti su svarbiausiais subjektais už regiono ribų, turinčiais įtakos Somalio pusiasalyje, siekiant spręsti platesnio regiono stabilumo problemas, be kita ko, susijusias su Raudonąja jūra ir Indijos vandenyno vakarine dalimi. Tie kontaktai apima dvišalį bendradarbiavimą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Persijos įlankos šalimis, Egiptu, Turkija ir Kinija, regioninius kontaktus su Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba (GCC) ir ryšius su kitais svarbiais atsirandančiais subjektais;

               c)

               prireikus atstovauti Sąjungai atitinkamuose tarptautiniuose forumuose ir užtikrinti Sąjungos paramos krizių valdymui, konfliktų sprendimui ir prevencijai matomumą;

               d)

               skatinti ir remti veiksmingą politinį bendradarbiavimą, bendradarbiavimą saugumo srityje ir ekonominę integraciją regione, pasitelkiant Sąjungos partnerystę su Afrikos Sąjunga (AS) ir regioninėmis organizacijomis, visų pirma Tarpvyriausybine vystymo institucija (IGAD);

               e)

               stebėti politinius pokyčius regione ir prisidėti prie Sąjungos politikos regiono atžvilgiu vystymo, įskaitant kiek tai susiję su Somaliu, Sudanu, Pietų Sudanu ir Eritrėja, Etiopijos ir Eritrėjos sienos ginču, taip pat Alžyro susitarimo įgyvendinimu, Džibučio ir Eritrėjos sienos ginču, Nilo baseino iniciatyvos vykdymo klausimu bei kitais susirūpinimą keliančiais klausimais regione, kurie daro poveikį jo saugumui, stabilumui ir gerovei;

               f)

               nagrinėti tarpvalstybinius iššūkius, visų pirma susijusius su migracija, ir gavus prašymą dalyvauti dialoguose migracijos klausimais su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir bendrai prisidėti prie Sąjungos politikos migracijos ir pabėgėlių srityje regiono atžvilgiu, laikantis Sąjungos politinių prioritetų, siekiant padidinti bendradarbiavimą, įskaitant grąžinimo ir readmisijos klausimais;

               g)

               Somalio klausimu, glaudžiai koordinuojant veiklą su Sąjungos delegacijos Somalyje vadovu ir atitinkamais regioniniais bei tarptautiniais partneriais, be kita ko, Jungtinių Tautų (JT) Generalinio sekretoriaus specialiuoju įgaliotiniu Somalyje, AS ir IGAD, toliau aktyviai prisidėti prie veiksmų ir iniciatyvų, kuriais siekiama tolesnio Somalio stabilizavimo ir tvarkos po pereinamojo laikotarpio įgyvendinimo, remiantis 2013 m. susitarimu dėl naujojo kurso ir pažanga, padaryta kuriant federacinę valstybę, ir siekiant 2016 m. Somalyje užtikrinti patikimą ir įtraukų rinkimų procesą. Be to, ES specialusis įgaliotinis toliau remia saugumo sektoriaus plėtrą Somalyje, be kita ko, pasitelkiant regione dislokuotas Sąjungos BSGP misijas;

               h)

               Sudano klausimu, ir glaudžiai bendradarbiaujant su Sąjungos delegacijos Chartume ir delegacijos AS Adis Abeboje vadovais, prisidėti prie Sąjungos politikos Sudano atžvilgiu nuoseklumo bei veiksmingumo ir remti besitęsiančių konfliktų Darfūre, Pietų Kordofano ir Mėlynojo Nilo provincijose politinius sprendimus ir nacionalinį susitaikymą užtikrinant visa apimantį politinį procesą. Šiuo atžvilgiu ES specialusis įgaliotinis prisideda prie nuoseklaus tarptautinio požiūrio kartu su AS, visų pirma AS aukšto lygio įgyvendinimo komisija Sudane ir Pietų Sudane (AUHIP), JT ir kitais svarbiausiais regioniniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, taip pat atsižvelgiant į poreikį remti taikų Sudano ir Pietų Sudano sambūvį, visų pirma įgyvendinant Adis Abebos susitarimus ir išsprendžiant likusius klausimus, kurie nebuvo išspręsti sudarius visuotinį taikos susitarimą;

               i)

               Pietų Sudano atžvilgiu, remdamasis neseniai pasirašytu Susitarimu dėl konflikto sprendimo Pietų Sudane, toliau vykdyti veiklą regionų lygmeniu, visų pirma su IGAD, AS, JT, Pietų Sudano kaimyninėmis valstybėmis ir kitais svarbiausiais tarptautiniais partneriais, siekiant užtikrinti susitarimo įgyvendinimą. Šiuo klausimu ES specialusis įgaliotinis dirba glaudžiai bendradarbiaudamas su ES delegacijos Džuboje ir delegacijos AS Adis Abeboje vadovais;

               j)

               atidžiai stebėti kitus tarpvalstybinius iššūkius, kurie turi įtakos Somalio pusiasaliui, sutelkiant dėmesį į radikalizaciją ir terorizmą, tačiau taip pat atsižvelgiant į laivybos saugumą ir piratavimą, organizuotą nusikalstamumą, ginklų kontrabandą ir neteisėtą prekybą ginklais, laukinės gyvūnijos produktais, narkotikais ir kitą kontrabandą, ir į visas humanitarinių krizių politines pasekmes ir pasekmes saugumui;

               k)

               siekti, kad būtų sudarytos galimybės teikti humanitarinę pagalbą visame regione;

               l)

               prisidėti įgyvendinant Tarybos sprendimą 2011/168/BUSP (2) ir Sąjungos žmogaus teisių politiką bendradarbiaujant su ES specialiuoju įgaliotiniu žmogaus teisių klausimais, įskaitant ES gaires dėl žmogaus teisių, visų pirma ES gaires dėl vaikų ir ginkluoto konflikto, taip pat ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų ir mergaičių diskriminacija, ir Sąjungos politiką, susijusią su JT Saugumo Tarybos rezoliucija 1325 (2000), be kita ko, vykdant pokyčių stebėseną ir teikiant ataskaitas apie juos bei rengiant rekomendacijas šioje srityje.

         2.   Vykdydamas savo įgaliojimus, ES specialusis įgaliotinis, inter alia:

               a)

               konsultuoja ir teikia ataskaitas Sąjungos pozicijų tarptautiniuose forumuose, kai reikia, nustatymo klausimu, siekdamas aktyviai propaguoti Sąjungos visapusišką politikos požiūrį Somalio pusiasalio atžvilgiu;

               b)

               nuolat stebi visą Sąjungos veiklą.

         4 straipsnis
   Įgaliojimų vykdymas
   1.   ES specialusis įgaliotinis yra atsakingas už įgaliojimų vykdymą; jo veiklą prižiūri vyriausiasis įgaliotinis.
   2.   PSK palaiko ypatingus ryšius su ES specialiuoju įgaliotiniu ir per šį komitetą ES specialusis įgaliotinis bendrauja su Taryba. PSK teikia ES specialiajam įgaliotiniui strategines konsultacijas ir nurodo politinę kryptį pagal jo įgaliojimus, nedarydamas poveikio vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimams.
   3.   ES specialusis įgaliotinis savo veiklą glaudžiai koordinuoja su Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau – EIVT) ir jos atitinkamais padaliniais, Sąjungos delegacijomis regione ir Komisija.
   5 straipsnis
   Finansavimas
   1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu laikotarpiu nuo 2015 m. lapkričio 1 d. iki 2017 m. vasario 28 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 3 500 000 EUR.
   2.   Išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles.
   3.   Išlaidos tvarkomos pagal ES specialiojo įgaliotinio ir Komisijos sudarytą sutartį. Už visas išlaidas ES specialusis įgaliotinis yra atskaitingas Komisijai.
   6 straipsnis
   Darbuotojų grupės sudarymas ir sudėtis
   1.   ES specialusis įgaliotinis yra atsakingas už savo darbuotojų grupės sudarymą neviršijant savo įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių. Į darbuotojų grupę įtraukiami darbuotojai, turintys profesinės patirties konkrečiose politikos ir saugumo srityse, kaip reikalaujama įgaliojimuose. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas ir reguliariai praneša Tarybai ir Komisijai apie savo darbuotojų grupės sudėtį.
   2.   Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir EIVT gali pasiūlyti deleguoti darbuotojus dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Atlyginimą tokiems deleguotiems darbuotojams moka atitinkamai ta valstybė narė, atitinkama Sąjungos institucija arba EIVT. Valstybių narių į Sąjungos institucijas arba EIVT deleguoti ekspertai taip pat gali būti komandiruojami dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Pagal sutartį pasamdyti kitų šalių darbuotojai turi turėti vienos iš valstybių narių pilietybę.
   3.   Visi deleguoti darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs siunčiančiajai valstybei narei, siunčiančiajai Sąjungos institucijai arba EIVT ir vykdo savo pareigas bei veikia ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų labui.
   4.   ES specialiojo įgaliotinio personalas bendrai įkuriamas kartu su atitinkamais EIVT padaliniais ar Sąjungos delegacijomis siekiant prisidėti prie jų atitinkamų veiksmų suderinamumo ir nuoseklumo.
   7 straipsnis
   ES specialiojo įgaliotinio ir ES specialiojo įgaliotinio personalo privilegijos ir imunitetai
   Su priimančiosiomis šalimis atitinkamai susitariama dėl ES specialiojo įgaliotinio ir ES specialiojo įgaliotinio personalo narių misijos įvykdymui ir sklandžiam darbui užtikrinti būtinų privilegijų, imunitetų ir kitų garantijų. Valstybės narės ir EIVT šiuo tikslu teikia visą reikalingą paramą.
   8 straipsnis
   ES įslaptintos informacijos saugumas
   ES specialusis įgaliotinis ir jo darbuotojų grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų Tarybos sprendimu 2013/488/ES (3).
   9 straipsnis
   Galimybė susipažinti su informacija ir logistinė parama
   1.   Valstybės narės, Komisija, EIVT ir Tarybos Generalinis sekretoriatas užtikrina, kad ES specialiajam įgaliotiniui būtų sudaryta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija.
   2.   Prireikus Sąjungos delegacijos regione ir valstybės narės teikia logistinę paramą regione.
   10 straipsnis
   Saugumas
   ES specialusis įgaliotinis, laikydamasis Sąjungos politikos dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, neviršydamas savo įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį jo atsakomybei priskirtoje teritorijoje, imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių viso tiesiogiai ES specialiajam įgaliotiniui pavaldaus personalo saugumui užtikrinti, visų pirma:

               a)

               sudarydamas konkretų saugumo planą, grindžiamą EIVT gairėmis, kuriame numatomos konkrečios fizinės, organizacinės ir procedūrinės saugumo priemonės, kuris reglamentuoja saugaus personalo atvykimo į jo atsakomybei priskirtą teritoriją ir judėjimo toje teritorijoje valdymą, taip pat saugumo incidentų valdymą, ir kuriame numatomas nenumatytų atvejų bei evakuacijos planas;

               b)

               užtikrindamas, kad visi už Sąjungos ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu dėl jo atsakomybei priskirtoje teritorijoje esančių sąlygų;

               c)

               užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į jo atsakomybei priskirtą teritoriją būtų organizuotas visų ES specialiojo įgaliotinio grupės narių, kurie turi būti dislokuoti už Sąjungos ribų, įskaitant vietoje pasamdytus darbuotojus, atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į EIVT nustatytą rizikos lygį toje teritorijoje;

               d)

               užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui bei Komisijai būtų raštu teikiamos jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitos, sudarančios pažangos ir įgaliojimų vykdymo ataskaitų dalį.

         11 straipsnis
   Ataskaitų teikimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis vyriausiajam įgaliotiniui ir PSK reguliariai teikia ataskaitas žodžiu ir raštu. ES specialusis įgaliotinis taip pat prireikus teikia ataskaitas Tarybos darbo grupėms. Reguliariai teikiamos ataskaitos platinamos per sistemą COREU. ES specialusis įgaliotinis gali teikti ataskaitas Užsienio reikalų tarybai. Pagal Sutarties 36 straipsnį ES specialusis įgaliotinis gali dalyvauti informuojant Europos Parlamentą.
   2.   Derindamas su Sąjungos delegacijomis regione, ES specialusis įgaliotinis teikia ataskaitas dėl geriausių Sąjungos iniciatyvų įgyvendinimo būdų, pavyzdžiui, dėl Sąjungos indėlio į reformas, įskaitant atitinkamų Sąjungos vykdomų vystymo projektų politinius aspektus.
   12 straipsnis
   Koordinavimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis prisideda prie Sąjungos veiksmų vieningumo, suderinamumo ir veiksmingumo ir padeda užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės ir valstybių narių veiksmai būtų vykdomi suderintai, kad būtų pasiekti Sąjungos politikos tikslai. ES specialiojo įgaliotinio veikla derinama su Sąjungos delegacijų ir Komisijos veikla. ES specialusis įgaliotinis reguliariai informuoja valstybių narių atstovybes ir Sąjungos delegacijas regione.
   2.   Vietos lygmeniu glaudus ryšys palaikomas su Sąjungos delegacijų vadovais ir valstybių narių misijų vadovais. Jie deda visas įmanomas pastangas, kad padėtų ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti jo įgaliojimus. ES specialusis įgaliotinis, glaudžiai derindamas veiklą su atitinkamomis Sąjungos delegacijomis, teikia vietos politines gaires operacijos EUNAVFOR Atalanta pajėgų vadui, EUTM Somalia ES misijos vadui ir EUCAP NESTOR misijos vadovui. Prireikus ES specialusis įgaliotinis, ES operacijų vadai ir civilinių operacijų vadas konsultuojasi tarpusavyje.
   3.   ES specialusis įgaliotinis glaudžiai bendradarbiauja su atitinkamų šalių valdžios institucijomis, JT, AS, IGAD, kitais nacionaliniais, regioniniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, taip pat su regiono pilietine visuomene.
   13 straipsnis
   Peržiūra
   Šio sprendimo įgyvendinimas ir jo suderinamumas su kita Sąjungos veikla regione yra nuolat peržiūrimi. Ne vėliau kaip 2016 m. birželio mėn. pabaigoje ES specialusis įgaliotinis pateikia Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui ir Komisijai pažangos ataskaitą, o ne vėliau kaip 2016 m. lapkričio mėn. pabaigoje – išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą.
   14 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2015 m. lapkričio 1 d.

      Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. GRAMEGNA

      (1)  2011 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas 2011/819/BUSP, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis Afrikos Kyšulyje (OL L 327, 2011 12 9, p. 62).

      (2)  2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimas 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2003/444/BUSP (OL L 76, 2011 3 22, p. 56).

      (3)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).


title: 2010/519/ES: 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro 2008 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
25.9.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/145

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2010 m. gegužės 5 d.
   dėl Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro 2008 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2010/519/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro 2008 finansinių metų galutines metines ataskaitas,
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro 2008 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Centro atsakymais (1),
   atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendaciją (5827/2010 – C7-0061/2010),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir į Sutarties dėl ES veikimo 319 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 851/2004, įsteigiantį Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (3), ypač į jo 23 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje (4), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0104/2010),

               1.

               pritaria Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro 2008 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Jerzy BUZEK

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 304, 2009 12 15, p. 112.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 142, 2004 4 30, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.