title: 2013/767/ES: 2013 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nustatoma pilietinio dialogo bendros žemės ūkio politikos klausimais sistema ir panaikinamas Sprendimas 2004/391/EB

text:
17.12.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 338/115

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2013 m. gruodžio 16 d.
   kuriuo nustatoma pilietinio dialogo bendros žemės ūkio politikos klausimais sistema ir panaikinamas Sprendimas 2004/391/EB
   (2013/767/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   kadangi:

               (1)

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 38 straipsnyje nurodyta, kad Sąjunga nustato ir įgyvendina bendrą žemės ūkio politiką;

               (2)

               pagal Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 2 dalį institucijos turi palaikyti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene. Dialogo bendros žemės ūkio politikos klausimais sistema nustatyta dar 1962 metais. Dabartinio dialogo sistema nustatyta Komisijos sprendimu 2004/391/EB (1);

               (3)

               dėl didesnio skaidrumo ir siekiant užtikrinti geresnę atstovaujamų interesų pusiausvyrą būtina iš naujo apsvarstyti patariamųjų grupių, nagrinėjančių žemės ūkio klausimus, dialogą, numatyti pilietinio dialogo žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje sistemą, įskaitant šio dialogo tarptautinius aspektus, ir apibrėžti grupių užduotis bei struktūrą;

               (4)

               pilietinio dialogo grupės turėtų padėti Komisijai ir palaikyti nuolatinį dialogą visais klausimais, susijusiais su bendra žemės ūkio politika, įskaitant kaimo plėtrą, ir su jos įgyvendinimu, visų pirma su priemonėmis, kurių Komisija turi imtis įgyvendindama šią politiką, įskaitant tarptautinius žemės ūkio aspektus, taip pat užtikrinti keitimąsi patirtimi ir gerąja praktika, patarti politikos klausimais, paprašytos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato arba savo iniciatyva teikti nuomonę konkrečiais klausimais ir stebėti politikos pokyčius;

               (5)

               pilietinio dialogo grupes turėtų sudaryti bent Europos lygmeniu veikiančios nevyriausybinės organizacijos, įskaitant atstovaujamąsias asociacijas, socialinių ir ekonominių interesų grupes, pilietinės visuomenės organizacijas ir profesines sąjungas, kurios yra užsiregistravusios bendrame Europos skaidrumo registre;

               (6)

               kad grupėms būtų paprasčiau įgyvendinti joms pavestas užduotis, būtina numatyti grupių veiklos ir funkcionavimo taisykles;

               (7)

               asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (2);

               (8)

               Sprendimas 2004/391/EB turėtų būti panaikintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Dalykas
   Šiuo sprendimu nustatoma bendros žemės ūkio politikos klausimus nagrinėjančių pilietinio dialogo grupių (toliau – grupės), kurias, taikant Komisijos ekspertų grupių sistemą (3), steigia Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius (toliau – generalinis direktorius), veiklos sistema.
   2 straipsnis
   Užduotys
   Grupių užduotys:

               a)

               palaikyti nuolatinį dialogą visais klausimais, susijusiais su bendra žemės ūkio politika, įskaitant kaimo plėtrą, ir su jos įgyvendinimu, visų pirma su priemonėmis, kurių Komisija turi imtis įgyvendindama šią politiką, įskaitant tarptautinius žemės ūkio aspektus;

               b)

               užtikrinti keitimąsi patirtimi ir gerąja praktika a punkte nurodytose srityse;

               c)

               padėti Komisijai ir ją konsultuoti a punkte nurodytos politikos klausimais;

               d)

               paprašius Žemės ūkio ir kaimo plėtros generaliniam direktoratui (toliau – generalinis direktoratas), per prašyme nustatytą terminą pateikti nuomonę konkrečiais klausimais arba teikti nuomonę savo iniciatyva;

               e)

               stebėti a punkte nurodytų sričių politikos pokyčius.

         3 straipsnis
   Konsultavimasis
   1.   Generalinis direktoratas gali konsultuotis su grupėmis bet kuriuo 2 straipsnio a dalyje nurodytu klausimu.
   2.   Grupės pirmininkas, glaudžiai bendradarbiaudamas su pirmininko pavaduotojais, gali patarti Komisijai pasikonsultuoti su grupe konkrečiu klausimu.
   4 straipsnis
   Narių skyrimas
   1.   Generalinis direktorius priima sprendimą dėl grupių sudėties pagal kvietimo teikti paraiškas rezultatus.
   2.   Grupes sudaro bent Europos lygmeniu veikiančios nevyriausybinės organizacijos, įskaitant atstovaujamąsias asociacijas, socialinių ir ekonominių interesų grupes, pilietinės visuomenės organizacijas ir profesines sąjungas, kurios yra užsiregistravusios Europos skaidrumo registre. Grupių narėmis gali tapti organizacijos, atstovaujančios bet kokiems atitinkamiems interesams.
   3.   Atsižvelgdamas į pilietinės visuomenės domėjimąsi bendra žemės ūkio politika, generalinis direktorius priima sprendimą dėl grupių skaičiaus ir jų dydžio. Grupių sąrašas skelbiamas Komisijos ekspertų grupių ir kitų panašių subjektų registre (toliau – registras) ir specialioje interneto svetainėje. Generalinis direktorius užtikrina tolygią visų išreikštų interesų, nurodytų 2 dalyje, atstovavimo pusiausvyrą. Visų pirma jis užtikrina ekonominių ir neekonominių interesų pusiausvyrą.
   4.   Grupės nares iš paraiškas pateikusių organizacijų skiria generalinis direktorius. Be to, generalinis direktorius gali paskirti organizaciją grupės nare, jei grupėje lieka arba atsiranda laisvų vietų.
   5.   Organizacijos skiriamos grupės narėmis septynerių metų kadencijai. Grupei priklausanti organizacija gali būti grupėje pakeista nepasibaigus septynerių metų mandatui, jei ji:

               a)

               nebegali veiksmingai dalyvauti grupės svarstymuose;

               b)

               pasitraukia iš grupės;

               c)

               nereguliariai skiria ekspertus, turinčius dalyvauti grupės posėdžiuose;

               d)

               nebeatitinka 2 dalyje nurodytų reikalavimų arba

               e)

               neatitinka Sutarties 339 straipsnyje nustatyto reikalavimo neatskleisti informacijos, kurią ji įsipareigojusi saugoti kaip tarnybinę paslaptį.

         6.   Atsižvelgdamos į posėdžių darbotvarkės punktus, grupei priklausančios organizacijos skiria posėdžiuose dalyvausiančius ekspertus ir ne vėliau kaip likus trims darbo dienoms iki posėdžio generaliniam direktoratui perduoda informaciją apie paskirtus ekspertus.
   7.   Generalinis direktoratas kviečia grupei priklausančių organizacijų paskirtus ekspertus dalyvauti grupių posėdžiuose. Jei grupei priklausanti organizacija per 6 dalyje nustatytą terminą generaliniam direktoratui neperdavė informacijos apie ekspertus, generalinis direktoratas gali atsisakyti kviesti tuos ekspertus į atitinkamą posėdį.
   8.   Grupei priklausančių organizacijų pavadinimai skelbiami Komisijos ekspertų grupių ir kitų panašių subjektų registre ir specialioje interneto svetainėje.
   9.   Asmens duomenys renkami, tvarkomi ir skelbiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001.
   5 straipsnis
   Veikla
   1.   Pirmajame posėdyje kiekviena grupė iš savo narių išsirenka pirmininką ir du pirmininko pavaduotojus; jie išrenkami dviejų trečdalių dalyvaujančių ekspertų balsų dauguma per pirmąjį balsavimą ir paprasta dalyvaujančių ekspertų balsų dauguma per vėlesnius balsavimus. Pirmininko pavaduotojai renkami iš kitų organizacijų nei ta, kuriai priklauso pirmininkas, atstovų. Pirmininko pavaduotojai priklauso dviem skirtingoms organizacijoms. Rinkimai rengiami vadovaujant Komisijos atstovui slaptu balsavimu, išskyrus atvejus, kai visi dalyvaujantys ekspertai aiškiai nusprendžia kitaip.
   2.   Pirmininkas ir abu jo pavaduotojai išrenkami dvejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta. Pirmininkas dirba ne daugiau kaip dvi kadencijas iš eilės. Rinkdama naujus pirmininkus grupė įsitikina, kad jie nepriklauso tai pačiai organizacijai kaip jų pirmtakas.
   3.   Pritarus generaliniams direktoratui, pirmininkas, glaudžiai konsultuodamasis su pirmininko pavaduotojais ir konsultuodamasis su grupei priklausančiomis organizacijomis, nustato grupės posėdžių darbotvarkės klausimus ne vėliau kaip likus 25 darbo dienoms iki kiekvieno posėdžio. Paprastai generalinis direktoratas išsiunčia darbotvarkę organizacijoms likus 20 darbo dienų iki posėdžio, pageidautina, elektroninėmis priemonėmis.
   4.   Išskyrus 1 dalyje nurodytus rinkimus, po grupės diskusijų nebalsuojama. Jei grupė susitaria dėl nuomonės, kurią pateikti prašė generalinis direktoratas, arba dėl savo iniciatyva teikiamos rezoliucijos, ji parengia bendras išvadas ir prideda jas prie posėdžio protokolo santraukos. Grupei rekomendavus, Komisija praneša apie grupės diskusijų rezultatus kitoms ES institucijomis.
   5.   Pirmininkas atsakingas už tai, kad būtų parengta ataskaita su tikslia kiekvieno posėdžio protokolo santrauka, o šios ataskaitos projektas per 20 darbo dienų po posėdžio būtų perduotas generaliniam direktoratui. Generalinis direktoratas gali keisti pirmininko ataskaitos projektą prieš jį išplatindamas ir prieš grupei jį patvirtinant.
   6.   Generaliniam direktoratui sutikus, remdamasi savo nustatytomis taisyklėmis grupė gali sudaryti darbo grupes konkretiems klausimams nagrinėti. Komisijos atstovai pirmininkauja darbo grupių posėdžiams. Atlikusios joms pavestą užduotį, šios darbo grupės baigia veiklą.
   7.   Prireikus generalinis direktoratas gali kviesti grupės arba darbo grupės darbe dalyvauti grupei nepriklausančius ekspertus, turinčius specialiųjų žinių kuriuo nors į darbotvarkę įtrauktu klausimu. Be to, Komisijos atstovas gali suteikti stebėtojų teises asmenims arba 4 straipsnio 2 dalyje apibrėžtoms organizacijoms, jei jie nepažeidžia grupių arba darbo grupių pusiausvyros. Pakvietus pirmininkui ir neprieštaraujant posėdyje dalyvaujančiam aukščiausias pareigas užimančiam Komisijos atstovui, jie turi teisę dalyvauti diskusijose. Stebėtojų teises turintys asmenys arba organizacijos 1 dalyje nurodytuose rinkimuose nedalyvauja.
   8.   Grupių nariai ir jų atstovai, kviestiniai ekspertai ir 7 dalyje nurodyti stebėtojų teises turintys asmenys arba organizacijos laikosi sutartyse ir jų įgyvendinimo taisyklėse nustatytų įpareigojimų saugoti tarnybines paslaptis, taip pat Komisijos saugumo taisyklių, susijusių su Sąjungos įslaptintos informacijos apsauga ir nustatytų Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (4) priede. Jei šių įpareigojimų nesilaikoma, Komisija gali imtis bet kokių tinkamų priemonių.
   9.   Grupių ir darbo grupių posėdžiai paprastai rengiami Komisijos patalpose. Komisija teikia sekretoriato paslaugas. Grupių ir darbo grupių posėdžius sušaukia generalinis direktoratas. Grupių ir jų darbo grupių posėdžiuose gali dalyvauti kiti suinteresuoti Komisijos pareigūnai.
   10.   Komisija skelbia visus svarbius su grupių veikla susijusius dokumentus (pavyzdžiui, darbotvarkes, posėdžių protokolus, išvadas, dalines išvadas arba darbinius dokumentus), Komisijos ekspertų grupių ir kitų panašių subjektų registre pateikdama nuorodą į specialią interneto svetainę. Dokumentas neskelbiamas, jeigu jį paskelbus būtų pakenkta viešajam arba privačiajam interesui, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (5) 4 straipsnyje.
   6 straipsnis
   Posėdžių išlaidos
   1.   Už dalyvavimą grupių ir darbo grupių veikloje atlyginimas nemokamas.
   2.   Grupių ir darbo grupių veikloje dalyvaujančių ekspertų kelionės ir pragyvenimo išlaidas atlygina Komisija pagal galiojančias Komisijos nuostatas.
   3.   2 dalyje nurodytos išlaidos kompensuojamos neviršijant pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų.
   7 straipsnis
   Panaikinimas
   Sprendimas 2004/391/EB panaikinamas nuo 2014 m. liepos 1 d.
   8 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis taikomas nuo 2014 m. liepos 1 d.

      Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 16 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  2004 m. balandžio 23 d. Komisijos sprendimas 2004/391/EB dėl patariamųjų grupių, sprendžiančių bendros žemės ūkio politikos klausimus (OL L 120, 2004 4 24, p. 50).

      (2)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

      (3)  C(2010) 7649.

      (4)  2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimas 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, iš dalies keičiantis jos darbo tvarkos taisykles (OL L 317, 2001 12 3, p. 1).

      (5)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).


title: 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2008 finansinių metų Europos aviacijos saugos agentūros biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
25.9.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/136

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2010 m. gegužės 5 d.
   dėl 2008 finansinių metų Europos aviacijos saugos agentūros biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2010/516/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos aviacijos saugos agentūros 2008 finansinių metų galutines metines ataskaitas,
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos aviacijos saugos agentūros 2008 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Agentūros atsakymais (1),
   atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendaciją (5827/2010 – C7-0061/2010),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą (3), ypač į jo 60 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje (4), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7-0068/2010),

               1.

               patvirtina Europos aviacijos saugos agentūros vykdančiajam direktoriui, kad Agentūros 2008 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos aviacijos saugos agentūros vykdančiajam direktoriui, Tarybai, Komisijai bei Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Jerzy BUZEK

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 304, 2009 12 15, p. 21.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 79, 2008 3 19, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/137

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2010 m. gegužės 5 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos aviacijos saugos agentūros 2008 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos aviacijos saugos agentūros 2008 finansinių metų galutines metines ataskaitas,
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos aviacijos saugos agentūros 2008 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Agentūros atsakymais (1),
   atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendaciją (5827/2010 – C7–0061/2010),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą (3), ypač į jo 60 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje (4), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7–0068/2010),

               A.

               kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog 2008 finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir pagal jas atliktos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos,

               B.

               kadangi Parlamentas 2009 m. balandžio 23 d. priėmė sprendimą (5) dėl patvirtinimo Europos aviacijos saugumo agentūros vykdančiajam direktoriui, kad Agentūros 2007 finansinių metų biudžetas įvykdytas, ir prie biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimo pridėtoje savo rezoliucijoje Parlamentas, be kita ko:

                           —

                           atkreipė dėmesį į tai, kad Audito Rūmai kritiškai atsiliepė apie keletą audituotų viešojo pirkimo konkursų,

                           —

                           paragino Agentūrą vykdyti savo atsakymuose Audito Rūmams duotą pažadą griežtai laikytis viešojo pirkimo taisyklių ir ypatingą dėmesį skirti aiškaus galimų pasiūlymų teikėjų informavimo nuostatoms,

                           —

                           atkreipė dėmesį į Audito Rūmų pastabą, kad 2007 m. personalo plane numatytos 467 darbo vietos laikiniems darbuotojams, tačiau biudžeto asignavimai, skirti su personalo reikmėmis susijusioms išlaidoms, nepadengė faktinių su personalo reikmėmis susijusių išlaidų, todėl Agentūra ir Komisija susitarė mažinti darbo vietų skaičių daugiausia iki 342 etatų, iš kurių 333 buvo užimti metų pabaigoje,

               1.

               džiaugiasi, kad Audito Rūmai įvertino Europos aviacijos saugos agentūros 2008 m. ataskaitas kaip patikimas, o visus sandorius, kuriais jos pagrįstos, pavadino teisėtais ir tvarkingais;

               2.

               pažymi, kad Agentūra iš ES bendrojo 2008 m. biudžeto gavo 30 000 000 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų;

               3.

               pažymi, kad Agentūros biudžetas 2008 m. padidėjo 42 % (2007 m. jis sudarė 72 000 000 mln. EUR, o 2008 m. – 102 000 000 mln. EUR) ir kad darbuotojų skaičius padidėjo nuo 362 iki 442;

      Veikla

               4.

               pabrėžia, jog labai svarbu, kad programuodama Agentūra nustatytų SMART tikslus ir RACER rodiklius, kuriais remiantis būtų galima įvertinti jos pasiekimus; atkreipia dėmesį į Agentūros atsakymą, kuriame užtikrinama, kad ji patobulino savo 2010 m. darbo programą, nustatė tikslus, pagrindinius veiklos rodiklius ir sukūrė geresnę išteklių planavimo sistemą; taip pat ragina Agentūrą svarstyti galimybę programuojant kiekvieną savo operaciją taikyti Gantto diagramą, kad būtų galima greitai nustatyti, kiek laiko kiekvienas darbuotojas skyrė konkrečiam projektui, ir skatinti vadovautis į rezultatus orientuotu principu;

               5.

               ragina Agentūrą savo lentelėje, kuri turi būti pridėta prie kitos Audito Rūmų ataskaitos, palyginti operacijas, vykdytas metais, kurių biudžeto įvykdymas tvirtinamas, ir ankstesnių metų operacijas, kad biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucija galėtų veiksmingiau vertinti Agentūros veiklą skirtingais metais;

      Reglamentas dėl renkamų mokesčių ir rinkliavų

               6.

               atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. buvo pirmieji pilni metai, kai buvo vykdoma sertifikavimo veikla, numatyta pagal 2007 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 593/2007 dėl Europos aviacijos saugos agentūros renkamų mokesčių ir rinkliavų (6);

               7.

               ragina Agentūrą parengti projektų sertifikavimo stebėsenos sistemą ir užtikrinti, kad per visą projekto vykdymo laikotarpį surinktų mokesčių suma žymiai nesiskirtų nuo faktinių išlaidų;

               8.

               apgailestauja, kad 2008 m. metinių vienodo dydžio mokesčių sistema generavo pajamas, gerokai viršijusias faktines su teiktomis paslaugomis susijusias išlaidas, ir ragina Agentūrą skubiai pateikti išsamų planą, kuriuo remiantis būtų užtikrinta, kad ateinančiais metais tai nepasikartos;

      Asignavimų perkėlimas

               9.

               atkreipia dėmesį į tai, kad Agentūra į 2009 m. perkėlė didelę sumą veiklos išlaidoms skirtų asignavimų (daugiau kaip 53 000 000 EUR, t. y. 79 % veiklos išlaidoms skirtų asignavimų); sutinka su tuo, kad stambi į 2009 m. perkeltų asignavimų suma neatitinka metinio periodiškumo principo, net jeigu tam tikri su mokesčių ir rinkliavų dydžiu susiję neaiškumai yra neatskiriama pradinio Agentūros veiklos ciklo dalis; taip pat pabrėžia, kad ši padėtis atskleidžia išteklių planavimo sistemos taikymo trūkumus, susijusius su vėlavimu pasirašyti paslaugų teikimo sutartį; todėl ragina kitais finansiniais metais Komisijai ir Parlamentui pateikti daug realesnes prognozes, kad būtų skirta pakankamai laiko joms išnagrinėti;

               10.

               atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 finansinių metų sąskaitos rodo 1 988 000 EUR siekiančias Agentūros įplaukas iš palūkanų; atsižvelgdamas į metinę finansinę ataskaitą ir į išmokėtų palūkanų dydį daro išvadą, kad Agentūra nuolat turi didžiulį grynųjų pinigų rezervą; pažymi, kad 2008 m. gruodžio 31 d. Agentūros grynųjų pinigų rezervas sudarė 57 245 000 EUR; ragina Komisiją vadovaujantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 15 straipsnio 5 dalies nuostatomis išnagrinėti galimybes, kaip užtikrinti, kad grynieji pinigai būtų tvarkomi visapusiškai atsižvelgiant į reikmes, ir kaip turėtų būti keičiamas metodas, kad Agentūros grynųjų pinigų rezervas ilgainiui kaip galima labiau sumažėtų;

               11.

               pažymi, kad 2008 m. 15 % su personalo reikmėmis susijusių išlaidų perkelta į veiklos išlaidas, o tai įrodo nerealistišką planavimą; reiškia susirūpinimą dėl didėjančio efektyvumo, kurį lemia šis perkėlimas, ir todėl toliau tirs įmonės išteklių planavimo sistemos (ĮIP) įgyvendinimo raidos ir tolesnių veiksmų išlaidas;

      Kiti patobulinimai, kuriuos turi atlikti Agentūra

               12.

               reiškia susirūpinimą dėl to, kad tarpusavyje nepakankamai derinama Agentūros reikmės, su darbuotojais susiję ir jos finansų reguliavimo klausimai, ypač dėl to, kad taikant darbuotojų atrankos procedūros sunku įdarbinti tinkamai kvalifikuotus darbuotojus; mano, kad šį klausimą galėtų spręsti tarpinstitucinė decentralizuotų agentūrų klausimus nagrinėjanti darbo grupė;

               13.

               ragina Agentūrą gerinti savo taikomas įdarbinimo planavimo procedūras, kad jos labiau atspindėtų tikrovę, taip pat reikalauja pašalinti biudžeto sudarymo ir veiklos išteklių planavimo sistemos stebėsenos trūkumus;

      Vidaus auditas

               14.

               pripažįsta, kad nuo 2006 m. Agentūra įgyvendino 15 iš 28 Vidaus audito tarnybos pateiktų rekomendacijų; atkreipia dėmesį į tai, kad iš 13 šiuo metu įgyvendinamų rekomendacijų 2 laikomos itin svarbiomis, o 5 – labai svarbiomis; pažymi, kad šios rekomendacijos susijusios su biudžeto neaiškumais, rizikos analizės, darbo vertinimo ir paaukštinimo politikos nebuvimu, priskyrimo finansiniams metams (angl. cut-off) procedūra bei panaikintų išimčių (angl. closed exceptions) registravimo procedūros stygiumi;

               15.

               pažymi, kad kitos horizontalaus pobūdžio su sprendimu dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo susijusios pastabos pateiktos 2010 m. gegužės 5 d. rezoliucijoje (7) dėl agentūrų veiklos, finansų valdymo ir kontrolės.

      (1)  OL C 304, 2009 12 15, p. 21.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 79, 2008 3 19, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (5)  OL L 255, 2009 9 26, p. 122.

      (6)  OL L 140, 2007 6 1, p. 3.

      (7)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0139 (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 241).


title: 1975 m. kovo 3 d. Tarybos Sprendimas dėl Konvencijos dėl jūrų taršos iš sausumos šaltinių prevencijos sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31975D0437

Oficialusis leidinys L 194 , 25/07/1975 p. 0005 - 0005 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 15 tomas 1 p. 0227  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 15 tomas 1 p. 0227  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 15 tomas 1 p. 0098  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 15 tomas 1 p. 0098

		Tarybos Sprendimas1975 m. kovo 3 d.dėl Konvencijos dėl jūrų taršos iš sausumos šaltinių prevencijos sudarymo(75/437/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 235 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],kadangi Europos Bendrijų Tarybos ir valstybių narių atstovų susitikimo Taryboje, kuris įvyko 1973 m. lapkričio 22 d., deklaracijoje dėl aplinkai skirtos Europos Bendrijų veiksmų programos [2] pabrėžiama, kad Bendrijai apskritai svarbu imtis priemonių, skirtų kovai su jūrų tarša, ir be kitų dalykų numatomi Bendrijos veiksmai, siekiant kovoti su jūrų tarša iš sausumos šaltinių,kadangi 1974 m. vasario 21 d. Konvencija dėl jūrų taršos iš sausumos šaltinių prevencijos taip pat numato, kad būtina parengti ir įgyvendinti programas, skirtas tokio pobūdžio taršai Atlanto vandenyno Šiaurės Rytų dalyje pašalinti ar sumažinti;kadangi atrodo būtina, kad Bendrija sudarytų šią Konvenciją, norint, veikiant bendrajai rinkai, pasiekti vieną iš Bendrijos tikslų aplinkosaugos ir gyvenimo kokybės srityje; kadangi be to, Sutartyje nenumatytos šiam tikslui reikalingos galios;kadangi todėl į Komisiją, sudarytą pagal Konvenciją, reikėtų paskirti Bendrijos atstovą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrijos vardu sudaroma Konvencija dėl jūrų taršos iš sausumos šaltinių prevencijos.Konvencijos tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenis, įgaliotus pasirašyti Konvenciją ir suteikti jiems reikiamus įgaliojimus, leidžiančius įpareigoti Bendriją.3 straipsnisKomisijoje, sudarytoje pagal Konvencijos 15 straipsnį, Bendrijai atstovauja Komisija.Komisija minėtoje institucijoje pateikia Bendrijos poziciją, atsižvelgdama į Tarybos nurodytas direktyvas.Priimta Briuselyje, 1975 m. kovo 3 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Keating[1] OL C 127, 1974 10 18, p. 32.[2] OL C 112, 1973 12 20, p. 1.--------------------------------------------------


title: 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas dėl aštuonių Europos Bendrijų Audito Rūmų narių paskyrimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999D0872

Oficialusis leidinys L 340 , 31/12/1999 p. 0105 - 0105

		Tarybos sprendimas1999 m. gruodžio 17 d.dėl aštuonių Europos Bendrijų Audito Rūmų narių paskyrimo(1999/872/EB, EAPB, Euratomas)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 247 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 45 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 160b straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomones [1],(1) kadangi 2000 m. vasario 9 d. baigiasi p. Patrick Everard, p. Jørgen Mohr, p. Antoni Castells, p. Barry Desmond, p. Giorgio Clemente, p. Armindo de Jesus de Sousa Ribeiro, p. Aunus Salmi ir p. Jan O. Karlsson kadencija;(2) kadangi dėl to reikia paskirti naujus asmenis,NUSPRENDĖ:1 straipsnisŠiuo sprendimu nuo 2000 m. kovo 1 d. iki 2006 m. vasario 28 d. imtinai Audito Rūmų nariais yra skiriami šie asmenys:- p. Robert Reynders,- p. Jørgen Mohr,- p. Juan Manuel Fabra Valles,- p. Máire Geoghegan-Quinn,- p. Giorgio Clemente,- p. Vítor Manuel da Silva Caldeira,- p. Aunus Salmi,- p. Jan O. Karlsson.2 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 1999 m. gruodžio 17 d.Tarybos varduPirmininkasK. Hemilä[1] 1999 m. gruodžio 16 d. pareikštos nuomonės (dar nepaskelbtos Oficialiajame leidinyje).--------------------------------------------------


title: 2017 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas, kuriuo atnaujinama Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos sudėtis

text:
3.5.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 138/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2017 m. balandžio 25 d.
   kuriuo atnaujinama Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos sudėtis
   (2017/C 138/01)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 1975 m. vasario 10 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 337/75 dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro įsteigimo, ypač į jo 4 straipsnį (1),
   atsižvelgdama į Komisijos Tarybai pasiūlytą kandidatūrą į darbuotojų atstovų narius,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. liepos 14 d. (2) ir 2015 m. rugsėjo 14 d. (3) sprendimais Taryba paskyrė Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos narius laikotarpiui nuo 2015 m. rugsėjo 18 d. iki 2018 m. rugsėjo 17 d.;

               (2)

               atsistatydinus Ruta PORNIECE tapo laisva Centro valdančiosios tarybos darbuotojų organizacijų atstovų kategorijos Latvijai atstovaujančio nario vieta;

               (3)

               pirmiau minėto Centro valdančiosios tarybos nariai turėtų būti paskirti likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2018 m. rugsėjo 17 d.,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui iki 2018 m. rugsėjo 17 d. Europos profesinio mokymo plėtros centro valdančiosios tarybos nariu skiriamas šis asmuo:
   DARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

               LATVIJA

               Linda ROMELE

         2 straipsnis
   Šis sprendimas informaciniais tikslais skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge 2017 m. balandžio 25 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         I. BORG

      (1)  OL L 39, 1975 2 13, p. 1.

      (2)  OL C 232, 2015 7 16, p. 2.

      (3)  OL C 305, 2015 9 16, p. 2.


title: 2006/357/EB: 2005 m. lapkričio 8 d.  Tarybos sprendimas, dėl Europos bendrijos ir Gruzijos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų pasirašymo ir laikino taikymo

text:
20.5.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 134/23

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2005 m. lapkričio 8 d.
   dėl Europos bendrijos ir Gruzijos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų pasirašymo ir laikino taikymo
   (2006/357/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. birželio 5 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl galiojančių dvišalių susitarimų tam tikrų nuostatų pakeitimo Bendrijos susitarimu.

               (2)

               Komisija Bendrijos vardu vedė derybas su Gruzija dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų laikydamasi mechanizmų ir nurodymų, pateikiamų Tarybos sprendimo, įgaliojančio Komisiją pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl galiojančių dvišalių susitarimų tam tikrų nuostatų pakeitimo Bendrijos susitarimu, priede.

               (3)

               Atsižvelgiant į tai, kad susitarimas, dėl kurio susitarė Komisija, gali būti sudarytas vėliau, jis turėtų būti pasirašytas ir laikinai taikomas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Gruzijos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų pasirašymas, atsižvelgiant į Tarybos sprendimą dėl minėto Susitarimo sudarymo.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuriam (-iems) suteikiami įgaliojimai Bendrijos vardu pasirašyti Susitarimą, atsižvelgiant į jo sudarymą.
   3 straipsnis
   Iki Susitarimo įsigaliojimo jis laikinai taikomas nuo pirmojo mėnesio po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui skirtų procedūrų užbaigimą, pirmos dienos.
   4 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas pateikti Susitarimo 8 straipsnio 2 dalyje numatytą pranešimą.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. lapkričio 8 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         G. BROWN

    ---documentbreak---

               20.5.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 134/24

         Europos bendrijos ir Gruzijos Vyriausybės
   SUSITARIMAS
   dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų
   EUROPOS BENDRIJA,
   ir
   GRUZIJOS VYRIAUSYBĖ
   (toliau – Šalys)
   PAŽYMĖDAMOS, kad kelių Europos bendrijos valstybių narių ir Gruzijos sudarytuose dvišaliuose susitarimuose dėl oro susisiekimo paslaugų yra nuostatų, prieštaraujančių Bendrijos teisei,
   PAŽYMĖDAMOS, kad Europos bendrija turi išskirtinę kompetenciją dėl kelių aspektų, kurie gali būti įtraukti į Europos bendrijos valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišalius susitarimus dėl oro susisiekimo paslaugų,
   PAŽYMĖDAMOS, kad pagal Europos bendrijos teisę Bendrijos oro vežėjai, įsisteigę valstybėje narėje, turi teisę nediskriminuojami naudotis oro maršrutais tarp Europos bendrijos valstybių narių ir trečiųjų šalių,
   ATSIŽVELGDAMOS į Europos bendrijos ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimus, numatančius galimybę tokių trečiųjų šalių nacionaliniams subjektams įsigyti oro vežėjų, turinčių pagal Europos bendrijos teisę išduotas licencijas, bendrovių nuosavybės dalį,
   PRIPAŽINDAMOS, kad Europos bendrijos valstybių narių ir Gruzijos dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų nuostatos, prieštaraujančios Europos bendrijos teisei, turi būti visiškai suderintos su Bendrijos teise, kad būtų sukurtas tvirtas teisinis pagrindas oro susisiekimo paslaugoms tarp Europos bendrijos ir Gruzijos, ir užtikrintas tokių oro susisiekimo paslaugų tęstinumas,
   PAŽYMĖDAMOS, kad Europos bendrijos valstybių narių ir Gruzijos dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų nuostatų, kurios neprieštarauja Europos bendrijos teisei, iš dalies keisti ar pakeisti nereikia,
   PAŽYMĖDAMOS, kad Europos bendrija, dalyvaudama šiose derybose, nesiekia didinti oro eismo tarp Europos bendrijos ir Gruzijos bendro masto, daryti poveikį Bendrijos oro vežėjų ir Gruzijos oro vežėjų pusiausvyrai, arba derėtis dėl galiojančių dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų nuostatų, susijusių su skrydžių teisėmis, pakeitimų,
   SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Bendrosios nuostatos
   1.   Šiame Susitarime „valstybės narės“ – Europos bendrijos valstybės narės.
   2.   Kiekviename iš I priede išvardytų susitarimų daroma nuoroda į valstybės narės, kuri yra to susitarimo šalis, nacionalinius subjektus, yra suprantama kaip nuoroda į Europos bendrijos valstybių narių nacionalinius subjektus.
   3.   Kiekviename iš I priede išvardytų susitarimų daroma nuoroda į valstybės narės, kuri yra to susitarimo šalis, oro vežėjus ar aviakompanijas, yra suprantama kaip nuoroda į tos valstybės narės paskirtus oro vežėjus ar aviakompanijas.
   4.   Skrydžių teisių skyrimas ir toliau nustatomas dvišaliais susitarimais.
   2 straipsnis
   Valstybės narės paskyrimas
   1.   Šio straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatos pakeičia II priedo a ir b punktuose išvardytų straipsnių atitinkamas nuostatas dėl atitinkamos valstybės narės oro vežėjo paskyrimo, Gruzijos jam suteiktų licencijų ar leidimų bei, atitinkamai, atsisakymo išduoti licencijas ar leidimus oro vežėjui, jų atšaukimo, laikino galiojimo sustabdymo ar apribojimo.
   2.   Gavusi valstybės narės paskyrimo dokumentą, Gruzija kuo greičiau suteikia tinkamas licencijas ir leidimus, jeigu:

               i)

               oro vežėjas yra įsisteigęs pagal Europos bendrijos steigimo sutartį paskiriančiosios valstybės narės teritorijoje ir turi galiojančią licenciją oro susisiekimui vykdyti pagal Europos bendrijos teisę;

               ii)

               už vežėjo pažymėjimo išdavimą atsakinga valstybė narė vykdo ir užtikrina veiksmingą oro vežėjo veiklos kontrolę, ir paskyrimo dokumente yra aiškiai nurodyta atitinkama aviacijos institucija; ir

               iii)

               oro vežėją tiesiogiai valdo arba jo kontrolinį akcijų paketą valdo ir toliau valdys valstybės narės ir (arba) valstybių narių nacionaliniai subjektai arba III priede išvardytos kitos valstybės ir (arba) tų valstybių nacionaliniai subjektai, ir jį nuolat veiksmingai kontroliuoja tos valstybės ir (arba) tie nacionaliniai subjektai.

         3.   Gruzija gali atsisakyti išduoti, atšaukti, laikinai sustabdyti ar apriboti valstybės narės paskirto oro vežėjo licencijas ar leidimus, jeigu:

               i)

               oro vežėjas nėra įsisteigęs paskiriančiosios valstybės narės teritorijoje pagal Europos bendrijos steigimo sutartį arba neturi galiojančios licencijos oro susisiekimui vykdyti pagal Europos bendrijos teisę;

               ii)

               už vežėjo pažymėjimo išdavimą atsakinga valstybė narė nevykdo ar neužtikrina veiksmingos oro vežėjo veiklos kontrolės, ir paskyrimo dokumente nėra aiškiai nurodyta atitinkama aviacijos institucija; arba

               iii)

               oro vežėjo tiesiogiai ar per jo kontrolinį akcijų paketą nevaldo ir veiksmingai nekontroliuoja valstybės narės ir (arba) valstybių narių nacionaliniai subjektai arba III priede išvardytos kitos valstybės ir (arba) tų valstybių nacionaliniai subjektai.

         Naudodamasi šioje dalyje nustatyta savo teise, Gruzija nediskriminuoja Bendrijos oro vežėjų dėl jų nacionalinės priklausomybės.
   3 straipsnis
   Su veiklos kontrole susijusios teisės
   1.   Šio straipsnio 2 dalies nuostatos papildo II priedo c punkte išvardytus straipsnius.
   2.   Jeigu valstybė narė paskyrė oro vežėją, kurio kontrolę vykdo ir užtikrina kita valstybė narė, Gruzijos teisės pagal oro vežėją paskyrusios valstybės narės ir Gruzijos susitarimo saugą reglamentuojančias nuostatas taikomos ir tada, kai ta kita valstybė narė priima, įgyvendina ar užtikrina saugos standartus ir išduoda tam oro vežėjui licenciją oro susisiekimui vykdyti.
   4 straipsnis
   Aviacinio kuro apmokestinimas
   1.   Šio straipsnio 2 dalies nuostatos papildo II priedo d punkte išvardytų straipsnių atitinkamas nuostatas.
   2.   Nepaisant jokių kitų priešingų nuostatų, nė viena II priedo d punkte išvardytų susitarimų nuostata nekliudo valstybėms narėms nustatyti mokesčius, rinkliavas, muitus ar mokesčius už kurą, jų teritorijoje tiekiamą naudoti Gruzijos paskirto oro vežėjo orlaivyje, kai toks oro vežėjas vykdo skrydžius iš vieno valstybės narės teritorijos punkto į kitą tos pačios arba kitos valstybės narės teritorijos punktą.
   5 straipsnis
   Vežimo Europos bendrijoje tarifai
   1.   Šio straipsnio 2 dalies nuostatos papildo II priedo e punkte išvardytus straipsnius.
   2.   Tarifai, kuriuos taiko oro vežėjas (-ai), Gruzijos paskirtas (-i) pagal I priede nurodytą susitarimą, kuriame yra II priedo e punkte nurodyta nuostata dėl vežimo vien Europos bendrijos teritorijoje, nustatomi pagal Europos bendrijos teisę.
   6 straipsnis
   Susitarimo priedai
   Šio Susitarimo priedai yra neatskiriama jo dalis.
   7 straipsnis
   Peržiūra ar keitimas
   Šalys bet kuriuo metu abipusiu susitarimu gali peržiūrėti ar iš dalies pakeisti šį Susitarimą.
   8 straipsnis
   Įsigaliojimas ir laikinas taikymas
   1.   Šis Susitarimas įsigalioja, kai Šalys raštu praneša viena kitai apie atitinkamų jų vidaus procedūrų, kurios yra būtinos šiam Susitarimui įsigalioti, užbaigimą.
   2.   Nepaisant 1 dalies, Šalys susitaria laikinai taikyti šį Susitarimą nuo kito mėnesio po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiuo tikslu būtinų procedūrų užbaigimą, pirmos dienos.
   3.   Valstybių narių ir Gruzijos susitarimai ir kitos priemonės, kurie šio Susitarimo pasirašymo dieną dar nėra įsigalioję ir nėra laikinai taikomi, yra išvardyti I priedo b punkte. Šis Susitarimas taikomas visiems tokiems susitarimams ir priemonėms, kai jie įsigalioja ar pradedami laikinai taikyti.
   9 straipsnis
   Nutraukimas
   1.   Jeigu I priede nurodytas susitarimas yra nutraukiamas, tuo pat metu netenka galios visos šio Susitarimo nuostatos, susijusios su atitinkamu I priede nurodytu susitarimu.
   2.   Jeigu yra nutraukiami visi I priede išvardyti susitarimai, tuo pat metu netenka galios šis Susitarimas.
   TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą.

      Sudaryta du tūkstančiai šeštų metų gegužės trečią dieną Briuselyje dviem egzemplioriais anglų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir gruzinų kalbomis.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         Por el Gobierno de Georgia
         Za vládu Gruzie
         For Georgiens regering
         Für die Regierung von Georgien
         Gruusia valitsuse nimel
         Για την κυβέρνηση της Γεωργίας
         For the Government of Georgia
         Pour le gouvernement de la Géorgie
         Per il Governo della Georgia
         Gruzijas valdības vārdā
         Gruzijos Vyriausybės vardu
         Grúzia Kormánya részéről
         Għall-Gvern tal-Ġeorġja
         Voor de Regering van Georgië
         W imieniu Rządu Gruzji
         Pelo Governo da Geórgia
         Za vládu Gruzínska
         Za vlado Gruzije
         Georgian hallituksen puolesta
         För Georgiens regering

   I PRIEDAS
   Šio Susitarimo 1 straipsnyje nurodytų susitarimų sąrašas

               a)

               Gruzijos Vyriausybės ir Europos bendrijos valstybių narių susitarimai dėl oro susisiekimo paslaugų, kurie šio Susitarimo pasirašymo dieną yra sudaryti, pasirašyti ir (arba) laikinai taikomi:

                           —

                           Austrijos Federacinės Vyriausybės ir Gruzijos Vyriausybės susitarimas dėl oro transporto, pasirašytas 1997 m. gruodžio 15 d. Vienoje (įsigaliojimo data: 2001 m. spalio 1 d.), toliau II priede – Gruzijos ir Austrijos susitarimas;

                           —

                           Kipro Respublikos Vyriausybės ir Gruzijos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų, pasirašytas 1997 m. birželio 30 d. Tbilisyje (įsigaliojimo data: 1998 m. lapkričio 5 d.), toliau II priede – Gruzijos ir Kipro susitarimas;

                           —

                           Vokietijos Federacinės Respublikos ir Gruzijos Respublikos susitarimas dėl oro transporto, pasirašytas 1993 m. birželio 25 d. Bonoje (įsigaliojimo data: 1994 m. lapkričio 27 d.), toliau II priede – Gruzijos ir Vokietijos susitarimas;

                           —

                           Graikijos Respublikos Vyriausybės ir Gruzijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro transporto, pasirašytas 1997 m. balandžio 10 d. Tbilisyje (įsigaliojimo data: 1998 m. gegužės 27 d.), toliau II priede – Gruzijos ir Graikijos susitarimas;

                           —

                           Airijos Vyriausybės ir Gruzijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro transporto, pasirašytas 1995 m. kovo 2 d. Dubline (įsigaliojimo data 1995 m. kovo 2 d.), toliau II priede – Gruzijos ir Airijos susitarimas;

                           —

                           Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Gruzijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo, pasirašytas 1996 m. balandžio 12 d. Tbilisyje (įsigaliojimo data: 1999 m. sausio 12 d.), toliau II priede – Gruzijos ir Lietuvos susitarimas;

                           —

                           Nyderlandų Karalystės ir Gruzijos Respublikos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų jų teritorijose ir už jų ribų, pasirašytas 1995 m. balandžio 3 d. Vasenare (įsigaliojimo data: 1997 m. gegužės 1 d.), toliau II priede – Gruzijos ir Nyderlandų susitarimas;

                           —

                           Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės ir Gruzijos vykdomosios valdžios (Vyriausybės) susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų, pasirašytas 2003 m. rugsėjo 17 d. Tbilisyje, toliau II priede – Gruzijos ir Jungtinės Karalystės susitarimas.
                           Papildytas Susitarimo memorandumu, sudarytu 2003 m. rugsėjo 17 d. Tbilisyje ir Sutartu protokolu, pasirašytu Tbilisyje 2004 m. lapkričio 2 d.;

               b)

               Parafuoti ar pasirašyti Gruzijos Respublikos Vyriausybės ir Europos bendrijos valstybių narių susitarimai ir kitos priemonės dėl oro susisiekimo paslaugų, kurie šio Susitarimo pasirašymo dieną dar nėra įsigalioję ir nėra laikinai taikomi:

                           —

                           Belgijos Vyriausybės ir Gruzijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro transporto, parafuotas 1995 m. vasario 24 d., toliau II priede – Gruzijos ir Belgijos susitarimas;

                           —

                           Vengrijos Respublikos Vyriausybės ir Gruzijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro transporto, parafuotas 1995 m. birželio 29 d., toliau II priede – Gruzijos ir Vengrijos susitarimas;

                           —

                           Latvijos Respublikos Vyriausybės ir Gruzijos Vyriausybės susitarimas dėl civilinio oro transporto, pasirašytas 2005 m. spalio 5 d. Tbilisyje, toliau II priede – Gruzijos ir Latvijos susitarimas;

                           —

                           Lenkijos Respublikos Vyriausybės ir Gruzijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl civilinio oro transporto, parafuotas 1993 m. balandžio 26 d. Varšuvoje, toliau II priede – Gruzijos ir Lenkijos susitarimas.

         II PRIEDAS
   Šio Susitarimo I priede išvardytų ir 2–5 straipsniuose nurodytų susitarimų straipsnių sąrašas

               a)

               Valstybės narės paskyrimas:

                           —

                           Gruzijos ir Austrijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Belgijos susitarimo 3 ir 4 straipsniai,

                           —

                           Gruzijos ir Kipro susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Vokietijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Graikijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Vengrijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Airijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Latvijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Lietuvos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Nyderlandų susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Lenkijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Jungtinės Karalystės susitarimo 4 straipsnis;

               b)

               Atsisakymas išduoti licencijas ar leidimus, jų atšaukimas, laikinas galiojimo sustabdymas arba apribojimas:

                           —

                           Gruzijos ir Austrijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Belgijos susitarimo 5 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Kipro susitarimo 5 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Vokietijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Graikijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Vengrijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Airijos susitarimo 3 straipsnio 5 ir 6 dalys,

                           —

                           Gruzijos ir Latvijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Lietuvos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Nyderlandų susitarimo 5 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Lenkijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Jungtinės Karalystės susitarimo 5 straipsnis;

               c)

               Veiklos kontrolė:

                           —

                           Gruzijos ir Belgijos susitarimo 7 straipsnis;

               d)

               Aviacinio kuro apmokestinimas:

                           —

                           Gruzijos ir Austrijos susitarimo 7 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Belgijos susitarimo 10 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Kipro susitarimo 7 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Vokietijos susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Graikijos susitarimo 9 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Vengrijos susitarimo 9 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Airijos susitarimo 11 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Latvijos susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Lietuvos susitarimo 11 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Nyderlandų susitarimo 10 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Lenkijos susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Jungtinės Karalystės susitarimo 8 straipsnis;

               e)

               Vežimo Europos bendrijoje tarifai:

                           —

                           Gruzijos ir Austrijos susitarimo 11 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Belgijos susitarimo 13 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Kipro susitarimo 17 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Vokietijos susitarimo 10 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Graikijos susitarimo 12 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Vengrijos susitarimo 8 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Airijos susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Latvijos susitarimo 11 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Lietuvos susitarimo 9 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Nyderlandų susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Lenkijos susitarimo 10 straipsnis,

                           —

                           Gruzijos ir Jungtinės Karalystės susitarimo 7 straipsnis.

         III PRIEDAS
   Šio Susitarimo 2 straipsnyje nurodytų kitų valstybių sąrašas

               a)

               Islandijos Respublika (pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą);

               b)

               Lichtenšteino Kunigaikštystė (pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą);

               c)

               Norvegijos Karalystė (pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą);

               d)

               Šveicarijos Konfederacija (pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl oro transporto).


title: 2012/272/ES: 2012 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Filipinų Respublikos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymo Sąjungos vardu

text:
24.5.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 134/3

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. gegužės 14 d.
   dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Filipinų Respublikos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymo Sąjungos vardu
   (2012/272/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 79 straipsnio 3 dalį, 91 straipsnį, 100 straipsnį, 191 straipsnio 4 dalį, 207 straipsnį ir 209 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2004 m. lapkričio 25 d. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis dėl Pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo su Filipinų Respublika (toliau – Susitarimas);

               (2)

               Susitarimo nuostatos, kurioms taikoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo III dalies V antraštinė dalis, yra privalomos Jungtinei Karalystei ir Airijai, kaip atskiroms Susitariančiosioms Šalims, o ne kaip Europos Sąjungos daliai, išskyrus atvejus, kai Europos Sąjunga kartu su Jungtine Karalyste ir (arba) Airija kartu praneša Filipinų Respublikai, kad Susitarimo nuostatos yra privalomos Jungtinei Karalystei ar Airijai kaip Europos Sąjungos daliai pagal Protokolą Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo. Jeigu Susitarimo nuostatos tampa nebeprivalomos Jungtinei Karalystei ir (arba) Airijai kaip Europos Sąjungos daliai pagal Protokolo Nr. 21 4a straipsnį, Europos Sąjunga kartu su Jungtine Karalyste ir (arba) Airija nedelsdamos praneša Filipinų Respublikai apie jų pozicijos pasikeitimus; tokiu atveju joms Susitarimo nuostatos toliau yra privalomos kaip atskiroms valstybėms. Tai taikoma ir Danijai pagal prie tų Sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 22 dėl Danijos pozicijos;

               (3)

               tais atvejais, kai Jungtinė Karalystė ir (arba) Airija nėra pateikusi pranešimo pagal Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį, jos nedalyvauja Taryboje priimant šį sprendimą tiek, kiek jis apima nuostatas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo III dalies V antraštinę dalį. Tas pats taikoma Danijai pagal Protokolą (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos, pridedamą prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo;

               (4)

               Susitarimas turėtų būti pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Filipinų Respublikos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymas su sąlyga, kad minėtas Susitarimas bus sudarytas (1).
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, kuriam suteikiama teisė pasirašyti Susitarimą Sąjungos vardu.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo priėmimo.

      Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  Susitarimo tekstas bus paskelbtas kartu su sprendimu dėl jo sudarymo.


title: 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2016/1525 dėl Europos lyčių lygybės instituto 2014 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
14.9.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 246/260

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS (ES) 2016/1525
   2016 m. balandžio 28 d.
   dėl Europos lyčių lygybės instituto 2014 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto 2014 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos lyčių lygybės instituto 2014 finansinių metų metinių ataskaitų kartu su Instituto atsakymu (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2014 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (2),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2016 m. vasario 12 d. rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad Institutas įvykdė 2014 finansinių metų biudžetą (05584/2016 – C8-0085/2016),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1922/2006, įsteigiantį Europos lyčių lygybės institutą (4), ypač į jo 15 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5),

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (6), ypač į jo 108 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį ir V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8–0085/2016),

               1.

               patvirtina Europos lyčių lygybės instituto direktorei, kad Instituto 2014 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos lyčių lygybės instituto direktorei, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 409, 2015 12 9, p. 168.

      (2)  Žr. 1 išnašą.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 403, 2006 12 30, p. 9.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  OL L 328, 2013 12 7, p. 42.


title: 2014 m. gegužės 26 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/1983 dėl priemonės SA.33063 (2012/C) (ex 2012/NN), susijusios su įmone „Trentino NGN s.r.l.“ Italijai pasitraukus iš projekto (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 3159) (Tekstas svarbus EEE )

text:
12.11.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 305/32

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/1983
   2014 m. gegužės 26 d.
   dėl priemonės SA.33063 (2012/C) (ex 2012/NN), susijusios su įmone „Trentino NGN s.r.l.“ Italijai pasitraukus iš projekto

         (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 3159)

   (Tekstas autentiškas tik italų kalba)
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
   atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
   paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal minėtų straipsnių (1) nuostatas,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               2011 m. gegužės 24 d. Komisija gavo skundą iš Italijoje veikiančių trijų pagrindinių alternatyvių telekomunikacijų operatorių – „Wind“, „Fastweb“ ir „Vodafone“. Pateikdami išsamių argumentų jie tvirtino, kad Trento autonominės provincijos (toliau – TAP arba provincijos) pradėtas projektas dėl naujos kartos prieigos (NKP) infrastruktūros diegimo visoje TAP teritorijoje iš tiesų yra valstybės pagalba bendrovei „Telecom Italia“ (TI), kurią teikiant pažeidžiamos plačiajuosčio ryšio gairėse (2) nustatytos konkurencijos taisyklės. Skundo pateikėjai pirmiausia tvirtino, kad TAP jų tinkamai neinformavo apie provincijos projektus ir tikslus ir apie tai su jais nesikonsultavo, taip pat kad naudos gavėjas jau buvo pasirinktas, o įdiegus pasirinktą infrastruktūrą būtų užkirstas kelias tikrai konkurencijai.

               (2)

               2011 m. liepos 20 d. Italijos valdžios institucijos atsakė į 2011 m. birželio 22 d. išsiųstą prašymą pateikti informacijos. Atsakyme Italijos valdžios institucijos tvirtino siekusios laikytis rinkos ekonomikos investuotojo principo ir jų intervencija nėra valstybės pagalba, todėl neturi tenkinti atitikties plačiajuosčio ryšio gairėms sąlygų. 2011 m. lapkričio 4 d. Italijos valdžios institucijų atsakymas, iš kurio buvo pašalinta konfidenciali informacija, perduotas skundo pateikėjams. 2011 m. lapkričio 29 d. ir gruodžio 7 bei 16 d. jie pateikė kitų pastabų ir dokumentų. 2012 m. sausio–gegužės mėn. Italijos valdžios institucijos pateikė daug išsamios informacijos. 2012 m. vasario–gegužės mėn. papildomos informacijos pateikė ir skundo pateikėjai. Tuo laikotarpiu su kiekviena suinteresuotąja šalimi surengta įvairių posėdžių ir telefoninių konferencijų.

               (3)

               2012 m. liepos 25 d. sprendimu (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) Komisija informavo Italiją pradėjusi su projektu susijusią oficialaus tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį. Sprendimas pradėti procedūrą, iš kurio buvo pašalinta konfidenciali informacija, buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (3), o suinteresuotosios šalys buvo paragintos teikti pastabas.

               (4)

               Komisija gavo 2012 m. lapkričio 22 ir 23 d. Italijos valdžios institucijų laiškus, kuriuose jos pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Be to, Komisija gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas: 2012 m. gruodžio 3 d. – bendrovės TI atstovų, o 2012 m. gruodžio 7 d. – bendrovių „Wind“, „Fastweb“ ir „Vodafone“ atstovų. 2013 m. sausio 29 d. laišku Komisija minėtas pastabas, iš kurių buvo pašalinta konfidenciali informacija, nusiuntė Italijos valdžios institucijoms. 2013 m. kovo 5 d. jos pateikė savo komentarus dėl suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabų. 2013 m. kovo–gruodžio mėn. su kiekviena suinteresuotąja šalimi (Italijos valdžios institucijomis ir bendrovėmis TI, „Wind“, „Fastweb“ ir „Vodafone“) vyko įvairūs posėdžiai ir konferencijos, per kurias buvo aktyviai diskutuojama ir keičiamasi informacija.

               (5)

               2014 m. sausio 31 d. laišku Italijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie TAP ketinimą pasitraukti iš projekto. 2014 m. kovo 14 ir 20 d. Italijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos apie faktinį TAP pasitraukimą iš bendros įmonės „Trentino NGN“ ir, visų pirma, apie tai, kad 2014 m. vasario 28 d. TAP pardavė akcijas bendrovei TI.

         2.   PRIEMONĖS APRAŠYMAS

               (6)

               2010 m. rugsėjo mėn. TAP parengė strategiją, pagal kurią siekė įgyvendinti tikslą iki 2018 m. visoje savo teritorijoje įdiegti ultraplačiajuosčio ryšio šviesolaidžio tinklą. Pagal strategiją provincijos teritorijoje buvo numatyta imtis dviejų rūšių veiksmų: vieni veiksmai buvo numatyti vidutinio pelningumo zonose (4), o kiti – mažo pelningumo zonose. Didelio pelningumo zonos į strategiją įtrauktos nebuvo. Vidutinio pelningumo zonose TAP ketino įsteigti naują įmonę „Trentino NGN“ ir leisti jos veikloje dalyvauti privatiems partneriams. Mažo pelningumo zonose TAP ketino sudaryti sąlygas gauti ad hoc valstybės pagalbą (ji būtų buvusi parengta ir apie ją būtų buvę pranešta vėliau), kuri būtų skiriama galbūt prižiūrint TAP valstybinei įmonei „Trentino Network“ (su bendrove „Trentino NGN“ nesusijusiai įmonei), tuo metu atsakingai už kitą pagal TAP bendrąją plačiajuosčio ryšio strategiją vykdomą veiklą.

               (7)

               Vėlesniais mėnesiais TAP bendravo su įvairiais privačiais operatoriais, o 2011 m. vasario 8 d. provincija pasirašė susitarimo memorandumą su bendrove TI dėl bendros įmonės „Trentino NGN“ įsteigimo siekiant sukurti FTTH infrastruktūrą vidutinio pelningumo zonose. Pagal pradinį susitarimą TAP įsipareigojo į įmonės „Trentino NGN“ kapitalą skirti ne didesnį kaip 60 mln. EUR piniginį įnašą, o bendrovė TI būtų skyrusi tik nepiniginį įnašą, kuris būtų apėmęs: 1) bendrovės pasyviąją infrastruktūrą (kabelių kanalus ir atramines konstrukcijas) – ją bendrovė būtų suteikusi iš karto ir 2) esamo varinių laidų tinklo atjungimą po to, kai būtų pradėtas eksploatuoti FTTH tinklas. Tais pačiais metais prie susitarimo memorandumo prisijungė dar du smulkūs privatūs akcininkai – finansų kontroliuojančioji bendrovė „Finanziaria Trentina“ ir smulkus interneto paslaugų teikėjas „McLink“ – kiekvienas iš jų į įmonės kapitalą skyrė mažesnį finansinį įnašą.

               (8)

               2011 m. gruodžio mėn. buvo baigtas rengti verslo planas, o TAP prašymu įmonė „Analysys Mason“ parengė išsamaus patikrinimo ataskaitą. Be to, buvo galutinai nustatytos atitinkamos akcininkų teisės ir pareigos ir tiksliau apibrėžtas bendrovės TI nepiniginis įnašas į įmonės „Trentino NGN“ kapitalą. Po diskusijų su Komisija ir įmonei „Analysys Mason“ baigus rengti ekspertų ataskaitą dėl projekto akcininkų susitarimai buvo dar kartą pakoreguoti. 2012 m. kovo mėn. įmonė „Reconta Ernst & Young“ parengė ekspertų ataskaitą dėl pradinio bendrovės TI nepiniginio įnašo, o ja remiantis buvo atlikti nauji pakeitimai.

               (9)

               Įmonę „Trentino NGN“ TAP įsteigė viena, o jai skirtas mažiausias įnašas į kapitalą sudarė mažiau nei 100 000 EUR. Tikėtasi, kad įmonės kapitalas galutinai susiformuos po to, kai sudarius susitarimus su privačiais akcininkais bus padidintas akcinis kapitalas. Pagal planus įmonės „Trentino NGN“ akcinis kapitalas būtų buvęs padidintas taip: TAP būtų skyrusi 50 mln. EUR (t. y. 52,2 % viso kapitalo), bendrovė „Finanziaria Trentina“ – 5 mln. EUR (t. y. 5,2 %), bendrovė „McLink“ – 1,5 mln. EUR (t. y. 1,56 %) (5), o bendrovė TI visoje provincijos teritorijoje būtų suteikusi neatimamas teises tiesiant naująjį tinklą naudotis jos pasyviąja infrastruktūra (kabelių kanalais ir atraminėmis konstrukcijomis) (pradinis įnašas). Pradinis bendrovės TI įnašas iš pradžių buvo įvertintas 39,8 mln. EUR, bet įmonės „Ernst & Young“ ataskaitoje buvo nurodyta šiek tiek mažesnė šio įnašo vertė – 39,3 mln. EUR, todėl susitarimas buvo atnaujintas ir pagal galutinį apskaičiavimą nurodyta, kad įnašas sudarė 39,448 mln. EUR.

               (10)

               2012 m. gegužės 18 d. buvo įsteigta bendra įmonė „Trentino NGN“, ir visos suinteresuotosios šalys skyrė pradinius įnašus. TAP sumokėjo tik dalį numatyto piniginio įnašo, t. y. 14,845 mln. EUR (vietoj 50 mln. EUR). Bendrovė „Finanziaria Trentina“ iš numatytos 5 mln. EUR sumos atitinkamai skyrė tik 1,250 mln. EUR, o bendrovė „McLink“ vietoj numatytos 1,5 mln. EUR sumos – 0,375 mln. EUR. Bendrovė TI suteikė neatimamas teises naudotis savo pasyviąja infrastruktūra, kurios buvo įvertintos 39,448 mln. EUR. Todėl akcijų paketo struktūra buvo tokia: TAP priklausė 52,16 % akcijų, bendrovei TI – 41,07 %, bendrovei „McLink“ – 1,56 %, o bendrovei „Finanziaria Trentina“ – 5,21 %. 2012 m. gegužės 18 d.–2014 m. vasario 28 d. įmonės „Trentino NGN“ akcijos buvo valdomos taip:

                           Akcininkas

                           Kapitalo dalis (proc.)

                           Pasirašytasis kapitalas (EUR)

                           Įmokėtasis kapitalas (EUR)

                           TAP

                           52,16

                           50 095 000

                           14 845 000

                           „Telecom Italia“

                           41,07

                           39 448 000

                           39 448 000

                           „McLink“

                           1,56

                           1 500 000

                           375 000

                           „Finanziaria Trentina“

                           5,21

                           5 000 000

                           1 250 000

                              Iš viso

                              100,00

                              96 043 000

                              55 918 000

               (11)

               Akcininkų susitarime buvo numatyta, kad baigiantis tretiems metams po pradinio įnašo skyrimo arba po to, kai pradės veikti bent 16 % naujų jungčių, bendrovė TI ir TAP galės nuspręsti dėl antrojo bendrovės TI įnašo, kurį sudarytų šios įmonei „Trentino NGN“ perduodamos teisės: 1) nuosavybės teisė (palyginti su jau suteiktomis neatimamomis naudojimosi teisėmis) į įmonės „Trentino NGN“ nustatytose vidutinio pelningumo zonose esančią pasyviąją infrastruktūrą ir 2) nuosavybės teisė į varinių laidų tinklą, kuris būtų išjungtas siekiant visus klientus prijungti prie naujojo šviesolaidžio tinklo. Pagal pirminius apskaičiavimus įnašo vertė sudarė 520 EUR už kiekvieną veikiančią kabelinę liniją, nepriklausomai nuo to, ar tai būtų bendrovės TI mažmeninės linijos, ar atsietąją prieigą prie vietinės linijos turinčių operatorių vardu eksploatuojamos linijos. Prie tos sumos buvo pridėta 2 mln. EUR suma – ja buvo įvertintas neatimamų teisių naudotis kabelių kanalais ir atraminėmis konstrukcijomis (t. y. pradinio įnašo) pakeitimas nuosavybės teisėmis. Antrajame etape skyrusi antrąjį įnašą, bendrovė TI būtų turėjusi didžiąją akcijų paketo dalį ir įmonės „Trentino NGN“ kontrolę. Tuo tikslu prireikus būtų buvusi skirta papildoma kapitalo injekcija.

               (12)

               Galiausiai, remiantis akcininkų susitarimu, po trejų metų arba pasiekus tikslą prijungti ir pradėti eksploatuoti 43 % linijų, bendrovė TI būtų turėjusi teisę pagal pasirinkimo pirkti sandorių išpirkti TAP ir bendrovei „McLink“ priklausančias įmonės „Trentino NGN“ akcijas. Už tokios teisės įgijimą (jei šia teise būtų pasinaudota) bendrovė TI provincijai būtų turėjusi dviem dalimis sumokėti 6,5 mln. EUR: pirmąją dalį – per vienus metus, o antrąją – per dvejus metus. Akcijų įsigijimo kaina būtų buvusi lygi įnašo vertei, prie jos pridėjus 7,75 % per metus ir atėmus paskirstytus dividendus (6). Kiti du akcininkai – bendrovės „McLink“ ir „Finanziaria Trentina“ – būtų galėję nuspręsti pagal pasirinkimo parduoti sandorį bendrovei TI parduoti joms priklausančias įmonės „Trentino NGN“ akcijas už kainą, atitinkančią jų įnašų vertę, kasmet atitinkamai padidėjusią 5,5 ir 7 %.

               (13)

               Be to, pagal konkrečius akcininkų susitarimus bendrovė TI buvo paskirta įmonei „Trentino NGN“ teikti tinklo tiesimo, valdymo ir eksploatavimo paslaugas. Buvo numatyta diegti punkto ir kelių punktų sujungimo tinklą; atsiejimo ar prieigos įpareigojimų numatyta nebuvo. Pagal pasirinktą modelį buvo numatyta diegti tik tris lygiagrečius GPON tinklus (7), iš kurių dviem pagal koncesijas būtų galėję naudotis kiti operatoriai.

         3.   OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS PRADŽIA

               (14)

               Komisija pradėjo oficialaus tyrimo procedūrą, nes labai abejojo dėl priemonės atitikties rinkos ekonomikos investuotojo principui ir siekė patikrinti, ar priemonė galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei būtų paaiškėję, jog ji turi valstybės pagalbos elementų.

               (15)

               Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė susirūpinimą, kad tam tikri TAP dalyvavimo įmonės „Trentino NGN“ projekte aspektai kelia abejonių dėl atitikties rinkos ekonomikos investuotojo principui ir dėl tariamo TAP bei privačių partnerių veiksmų lygiavertiškumo. Tokios abejonės pirmiausia buvo susijusios su:

                           —

                           projekto terminais. Abejota, ar TAP nuo pat pradžių veikė kaip rinkos ekonomikos investuotojas, besivadovaujantis ne viešosios politikos tikslais, bet ekonominiais ir pelno sumetimais. Komisijos nuomone, TAP projekto idėja gimė vadovaujantis viešaisiais interesais, po to provincija kartu su rinkoje įsitvirtinusiu operatoriumi TI išplėtojo bendros įmonės projektą, o tik vėliau siekė jį suderinti su rinkos ekonomikos investuotojo principu (pavyzdžiui, pakeitimus padarė tik po diskusijų su Komisija), tačiau iniciatyvos struktūra liko nepakitusi,

                           —

                           privačių subjektų dalyvavimu. Bendrovių „McLink“ ir „Finanziaria Trentina“ įnašas buvo nereikšmingas, o bendrovės TI įnašas – didelis, nors ir paskirstytas laike,

                           —

                           investicijų vienalaikiškumu. TAP turėjo investuoti iš karto, o bendrovės TI įnašas buvo paskirstytas laike ir priklausė nuo tam tikrų įvykių bei sprendimų priėmimo procesų,

                           —

                           vienodomis sąlygomis. Abejota, ar TAP investavimo į įmonę sąlygos buvo tokios pačios, kokiomis į ją investavo privatūs partneriai, ir konkrečiai bendrovė TI. Komisija nustatė daug neatitikimų, susijusių su bendrovės TI įnašų skyrimo terminais ir sąlygomis, taip pat bendrovei TI suteikta galimybe pagal pasirinkimo pirkti sandorių įsigyti TAP akcijas ir įgyti visišką įmonės „Trentino NGN“ kontrolę,

                           —

                           pradiniu bendrovės TI įnašu (8). Abejota dėl pradinio bendrovės TI įnašo vertės, nes atrodė, jog jis buvo apskaičiuotas remiantis suinteresuotųjų šalių pateiktomis ataskaitomis, prielaidomis, prognozėmis ir finansinėmis analizėmis, kurių nepatikrino nepriklausomi ekspertai. Abejota, ar privatus investuotojas būtų sutikęs skirti didelį įnašą į grynąjį bendros įmonės turtą mainais į prieigos prie reguliuojamoje veikloje naudojamo turto, kurį, pasinaudodamas sutartinėmis priemonėmis, būtų galėjęs gauti sutartinėmis kainomis, galimybę. Abejota, kad rinkos ekonomikos investuotojas būtų sutikęs infrastruktūros, kuri vėliau būtų įsigyta perkant akcijas, nuomą laikyti tinkamu įnašu į įmonės grynąjį turtą. Abejota, ar rinkos ekonomikos investuotojas būtų įsigijęs nebūtiną infrastruktūrą, atsižvelgiant į tai, kad neatimamos naudojimosi teisės buvo suteikiamos dėl bendrovės TI kabelių kanalų ir atraminių konstrukcijų visoje provincijoje teritorijoje, o ne tik zonose, kuriose įmonė „Trentino NGN“ ketino diegti savo tinklą,

                           —

                           antruoju bendrovės TI įnašu (9). Abejota dėl to, kaip ateityje bus įvertintas antrasis bendrovės TI įnašas (tuo metu jo vertinimas atliktas remiantis sutartais metodais ir nepasikonsultavus su ekspertais). Abejota, ar pradinis neatimamų naudojimosi teisių pakeitimo nuosavybės teisėmis įvertinimas atitinka rinkos sąlygas ir, visų pirma, ar atliekant pradinio įnašo (nuomos) ir antrojo įnašo (nuosavybės) vertinimus pavyko išvengti dalinių sutapimų, atsižvelgiant į tai, kad numatytos suteikti teisės susijusios su tuo pačiu objektu. Atsižvelgiant į dideles varinių laidų tinklo techninės priežiūros išlaidas, taip pat į tai, kad pradėjus veikti šviesolaidžio tinklui jis būtų buvęs išjungtas, ir į galimybes taikyti siūlomam metodui alternatyvius sprendimus, abejota dėl metodo, taikyto atliekant nuosavybės perdavimo visiems varinių laidų tinklo komponentams vertinimą, tinkamumo (10),

                           —

                           verslo planu ir suinteresuotųjų šalių rizika. Kilo abejonių dėl didelių skirtumų, susijusių su viešojo sektoriaus institucijai ir privatiems investuotojams tenkančia rizika, taip pat dėl skirtingo suinteresuotųjų šalių įnašų pobūdžio bei jų skyrimo terminų ir dėl suinteresuotųjų šalių teisių ir pareigų skirtumų. Atlikus pirminį tyrimą nustatyta, kad bendrovei TI tenka maža rizika, mažos alternatyviosios sąnaudos ir maža su dabartine veikla susijusi rizika, nes bendrovė TI, net ir perdavusi varinių laidų tinklą bendrai įmonei, būtų toliau vykdžiusi jo kontrolę, kartu įgydama tam tikrą bendros įmonės kontrolę. Be to, jei bendra įmonė būtų teikusi pelno, bendrovė TI, pasinaudodama pasirinkimo pirkti sandoriu, būtų įgijusi visapusišką šios įmonės kontrolę ir perėmusi jos pelną. Kita vertus, atrodė, jog TAP veikiau atlieka finansinio investuotojo į infrastruktūros gerinimo projektą vaidmenį ir geriausiu atveju (jei būtų pasinaudojusi pasirinkimo parduoti sandoriu) tikisi gauti 7,75 % ir 6,5 mln. EUR grąžą (11). Be to, kilo abejonių dėl verslo plane pateiktų apskaičiavimų tikslumo, nes jame pateiktos prielaidos dėl galutinių naudotojų poreikių ir dėl įplaukų iš alternatyvių operatorių, kurie būtų įjungę visas turimas GPON linijas, atrodė per daug optimistiškos (12). Nustatyta ir kitos rizikos galimybių: bendrovė TI galėjo nuspręsti atidėti kabelinio ryšio linijos išjungimo terminą, nes susitarime nenumatyta jokių susijusių įpareigojimų, o dėl to įmonė „Trentino NGN“ būtų negalėjusi laiku subalansuoti savo pelno ir nuostolių. Kilo netikrumas ir dėl bendrų finansinių išteklių (pagal apskaičiavimus – 150 mln. EUR), reikalingų tinklo projektui galutinai įgyvendinti,

                           —

                           kitais susirūpinimą keliančiais aspektais. Abejota dėl bendrovės TI pasirinkimo ne konkurso tvarka ir dėl atlygio už jos teikiamas paslaugas įmonei „Trentino NGN“. Abejota dėl bendrovės TI – kaip akcininkės ir paslaugų teikėjos – dvejopos pozicijos.

         4.   TAP SPRENDIMAS PASITRAUKTI IŠ PROJEKTO

               (16)

               2014 m. sausio 31 d. Italijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie tai, kad TAP, sutarusi su visomis kitomis suinteresuotosiomis šalimis, nusprendė pasitraukti iš įmonės „Trentino NGN“ projekto ir jo nebeįgyvendinti.

               (17)

               2014 m. kovo 14 d. Italijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad TAP pardavė jai priklausančią įmonės „Trentino NGN“ akcijų dalį už 15 852 435 EUR (šią sumą sudaro TAP dalinio piniginio įnašo į įmonės „Trentino NGN“ kapitalą vertė, t. y. 14,845 mln. EUR ir 3,75 % sudėtinės palūkanos). Italijos valdžios institucijų teigimu, šiuo metu įmonę „Trentino NGN“ kontroliuoja bendrovė TI, o bendrovės „Finanziaria Trentina“ ir „McLink“ išlieka smulkiosiomis akcininkėmis.

               (18)

               Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad nors įmonė „Trentino NGN“ buvo įsteigta 2012 m. gegužės 18 d. ir į jos kapitalą buvo pervesti daliniai įnašai, 2012 m. rugpjūčio 20 d. (Komisijai priėmus sprendimą pradėti procedūrą) TAP ir kitos su įmonės „Trentino NGN“ veikloje dalyvaujančios šalys pakeitė akcininkų susitarimą, o visa įmonės „Trentino NGN“ veikla buvo laikinai sustabdyta laukiant, kol bus pateiktos Komisijos pradėto oficialaus tyrimo išvados. Taigi viso suinteresuotųjų šalių piniginio įnašo mokėjimas buvo sustabdytas (atlikti tik daliniai mokėjimai). Sustabdytas ir akcininkų susitarime numatytų tolesnių etapų įgyvendinimas. Įmonė „Trentino NGN“ taip ir nepradėjo diegti numatytojo FTTH tinklo (nei kito tipo tinklų).

               (19)

               Pagal reguliavimo įsipareigojimus įmonės „Trentino NGN“ veikla apėmė tik prieigos prie infrastruktūros, su kuria susijusios neatimamos naudojimosi teisės, suteikimą trečiosioms šalims. Šiuo klausimu Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad bendrovė TI privalėjo laikytis reguliavimo įsipareigojimų, susijusių su prieigos prie minėtos infrastruktūros suteikimu kitiems operatoriams, todėl po to, kai 2012 m. gegužės mėn. bendrovė TI įmonei „Trentino NGN“ perdavė neatimamas naudojimosi teises, susijusias su pasyviąja infrastruktūra, kai kurie operatoriai paprašė prieigos prie tos infrastruktūros, ir jiems tokia prieiga buvo suteikta. Todėl bendrovė TI kelis kartus sumokėjo įmonei „Trentino NGN“ už įsigytą prieigą prie pasyviosios infrastruktūros siekiant patenkinti kitų operatorių prašymus suteikti prieigą. Sumokėta suma neviršija 15 000 EUR. Tai – visos įmonės „Trentino NGN“ pajamos, gautos nuo jos įsteigimo datos.

               (20)

               Italijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad už pasitraukimą iš įmonės „Trentino NGN“ projekto TAP nemokėjo ir nemokės jokios baudos. Į 2011 m. gruodžio 16 d. akcininkų susitarimą (su vėlesniais pakeitimais) įtrauktos su sutarties nutraukimu susijusios nuostatos, pagal kurias TAP gali pasitraukti iš įmonės „Trentino NGN“ veiklos ir nemokėti baudos net ir tuo atveju, jei projektas nėra net iš dalies įgyvendinamas.

         5.   VERTINIMAS

               (21)

               Italijoje buvo imtasi kai kurių parengiamųjų veiksmų, skirtų įmonės „Trentino NGN“ projektui įgyvendinti (t. y. buvo sudaryti įvairūs susitarimai ir parengti dokumentai, kurių pagrindu įsteigta bendroji įmonė, ir TAP kartu su kitomis suinteresuotosiomis šalimis skyrė dalinį piniginį įnašą, o bendrovė TI – nepiniginį įnašą), tačiau tolesnės projekto įgyvendinimo pažangos nepadaryta.

               (22)

               Dėl dalinio TAP įnašo į įmonės „Trentino NGN“ kapitalą Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad visas akcininkų piniginių įnašų sumas (t. y. TAP ir bendrovių „McLink“ bei „Finanziaria Trentina“ piniginius įnašus, atėmus sąnaudas ir mokesčius) įmonė „Trentino NGN“ padėjo į banko sąskaitą ir už jas gavo tokias palūkanas: 2,71 % – 2012 m., 1,509 % – iki 2013 m. vasario 1 d. ir 1,524 % – po 2013 m. vasario 1 d. Už įmonės „Trentino NGN“ sąskaitoje laikomas dalinių mokėjimų (įskaitant TAP mokėjimus) sumas palūkanos mokamos nebuvo. Italijos valdžios institucijų tvirtinimu, 2014 m. vasario 28 d. TAP atsiėmė savo dalinį piniginį įnašą ir 3,75 % sudėtines palūkanas. Jos paaiškino, kad dėl 3,75 % sudėtinių palūkanų normos šalys susitarė derybų būdu ir kad tokia norma yra maždaug du kartus didesnė už tą, kuri taikoma dvejų trejų metų trukmės Italijos Vyriausybės obligacijoms, ir yra panaši į dešimties metų obligacijoms taikomą normą.

               (23)

               Dalinio piniginio TAP įnašo skyrimas į įmonės „Trentino NGN“ kapitalą reiškia valstybinių išteklių pervedimą. Tačiau, remdamasi turima informacija, pagal kurią 2012 m. rugpjūčio 20 d. įmonės „Trentino NGN“ projekto veikla buvo sustabdyta, o 2014 m. vasario 28 d. TAP faktiškai pasitraukė iš projekto ir susigrąžino visą pradinį įnašą, įskaitant tinkamas palūkanas, Komisija gali daryti išvadą, kad aptariamas dalinis įnašas įmonei „Trentino NGN“ ir jos akcininkams ekonominio pranašumo nesuteikė.

               (24)

               Dėl minimalios įmonės „Trentino NGN“ veiklos (t. y. veiksmų, susijusių su neatimamų naudojimosi teisių pardavimu, žr. 19 punktą) pažymėtina, kad ji vykdyta siekiant laikytis tebegaliojančių bendrovės TI reguliavimo įsipareigojimų, ir atrodo, kad ji nei įmonei „Trentino NGN“, nei jos akcininkams, įskaitant bendrovę TI, ekonominės naudos nedavė. Šiomis aplinkybėmis tokie sandoriai neverčia suabejoti dėl pirmiau išdėstyto vertinimo.

               (25)

               Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija daro išvadą, kad įmonės „Trentino NGN“ projektas nebuvo įgyvendintas ir kad iš jo pasitraukus provincijai šis tyrimas neteko prasmės.

         6.   IŠVADA

               (26)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija nusprendė Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą nutraukti, nes iš įmonės „Trentino NGN“ projekto pasitraukus Italijos valdžios institucijoms (t. y. TAP) ši procedūra neteko prasmės.

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Italijos valdžios institucijoms pasitraukus iš įmonės „Trentino NGN“ projekto ši procedūra neteko prasmės. Todėl Komisija nusprendė Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą nutraukti.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Italijai.

      Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 26 d.

            Komisijos vardu

         Joaquín ALMUNIA

            Pirmininko pavaduotojas

      (1)  OL C 323, 2012 10 24, p. 6.

      (2)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui Bendrijos gairės“ (OL C 235, 2009 9 30, p. 7), peržiūrėtas 2013 m. Komisijos komunikatu „Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui ES gairės“ (OL C 25, 2013 1 26, p. 1).

      (3)  Žr. 1 išnašą.

      (4)  Zonos, kuriose buvo numatyta imtis veiksmų, buvo komunos, kuriose išlaidos už šviesolaidinės ryšio linijos iki galutinio paslaugų gavėjo (angl. santrumpa FTTH) infrastruktūros įdiegimą vienam namų ūkiui būtų sudarę apie 1 000 EUR; taigi, tokios zonos apėmė 42 komunas ir 150 000 šeimų, o tai sudarė 60 % provincijos gyventojų.

      (5)  Sprendime pradėti procedūrą buvo nurodyta, kad bendrovė „McLink“ skirs 1 mln. EUR, t. y. 1,6 % viso kapitalo, tačiau vykstant tyrimui Italijos valdžios institucijos nurodė, kad tikroji įnašo suma sudarė 1,5 mln. EUR, t. y. 1,56 % viso kapitalo.

      (6)  Šie skaičiai nustatyti trečią kartą pakoreguotame ir 2012 m. gegužės 11 d. pasirašytame akcininkų susitarime. Pirminiuose susitarimuose buvo numatytas 4,7 mln. EUR įnašas ir nustatytas metinis 7,5 % koeficientas.

      (7)  Technologija, leidžianti punkto ir kelių punktų sujungimo tinklu teikti interneto paslaugas. Paslaugas pageidaujantys teikti sektoriaus operatoriai, naudodamiesi GPON technologija, būtų turėję įjungti visą tinklą.

      (8)  Pradinį įnašą sudarė neatimamų naudojimosi teisių perdavimas.

      (9)  Antrąjį įnašą sudaro dvi dalys: 1) neatimamų naudojimosi teisių (pradinio įnašo objekto) pakeitimas nuosavybės teisėmis, taikomas bendrovės TI kabelių kanalų erdvei provincijos vidutinio pelningumo zonose (t. y. įmonės „Trentino NGN“ veiklos zonose) ir 2) nuosavybės teisių į visus varinių laidų tinklo komponentus perleidimas, numatant tą tinklą išjungti po to, kai visi klientai bus prijungti prie naujojo šviesolaidžio tinklo.

      (10)  Tuo metu šiai vertei nustatyti naudotas metodas buvo grindžiamas vidutine teorine tinklo pakeitimo verte, kuri buvo grindžiama ryšių užtikrinimo institucijos AGCOM naudotu BU-LRIC modeliu, skirtu atsietosios prieigos prie vietos tinklo mokesčių dydžiui nustatyti, ir apskaičiuojama kaip visos šalies, o ne konkrečiai provincijos teritorijos, vidutinė vertė.

      (11)  Pagal pradinius TAP apskaičiavimus nustatyta, kad didžiausia nuosavo kapitalo grąža – 10,5 %.

      (12)  Projekte numatyta įdiegti tris lygiagrečius GPON tinklus, iš kurių du būtų nereikalingi įmonės „Trentino NGN“ poreikiams patenkinti, todėl teoriškai būtų išnuomoti alternatyviems operatoriams.


title: 1999 m. gegužės 3 d. Tarybos Sprendimas įgaliojantis Europos Sąjungos Tarybos Generalinį Sekretorių integruojant Šengeno acquis į Europos Sąjungos teisės sistemą būti tam tikrų valstybių narių atstovu sudarant sutartis, susijusias su Vadybos padalinio Pagalbos tarnybos serverio ir II etapo Sirene tinklo įrengimu ir veikimu, ir tokias sutartis administruoti

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999D0322

Oficialusis leidinys L 123 , 13/05/1999 p. 0049 - 0050

		Tarybos Sprendimas1999 m. gegužės 3 d.įgaliojantis Europos Sąjungos Tarybos Generalinį Sekretorių integruojant Šengeno acquis į Europos Sąjungos teisės sistemą būti tam tikrų valstybių narių atstovu sudarant sutartis, susijusias su Vadybos padalinio "Pagalbos tarnybos serverio" ir II etapo "Sirene" tinklo įrengimu ir veikimu, ir tokias sutartis administruoti(1999/322/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,laikydamasi prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos teisės sistemą 7 straipsnio,(1) kadangi pagal valstybių narių, pasirašiusių 1990 m. Šengeno konvenciją dėl 1985 m. Šengeno susitarimo įgyvendinimo, bendradarbiavimo sistemą ir prisijungimo prie jos dokumentus Beniliukso ekonominės sąjungos Generalinis Sekretorius buvo įgaliotas tokių valstybių narių vardu sudaryti ir administruoti tam tikras sutartis;(2) kadangi užduotį integruoti Šengeno sekretoriatą į Europos Sąjungos Tarybos Generalinį sekretoriatą, kurią iki šiol Šengeno bendradarbiavimo sistemoje atliko Beniliukso ekonominės sąjungos Generalinis Sekretorius, turėtų perimti Tarybos Generalinis Sekretorius;(3) kadangi tokios užduoties atlikimas tam tikrų valstybių narių vardu Tarybos Generaliniam Sekretoriui bus nauja užduotis, skirtinga nuo tų užduočių, kurias Generalinis Sekretorius atlieka pagal savo pareigas, numatytas Europos bendrijos steigimo sutartyje ir Europos Sąjungos sutartyje;(4) kadangi dėl to reikia, kad ši nauja užduotis Generaliniam Sekretoriui būtų paskirta aiškiu Tarybos sprendimu,NUSPRENDĖ:1 straipsnis1. Šiuo sprendimu Taryba įgalioja Europos Sąjungos Tarybos Generalinį Sekretorių būti atitinkamų valstybių narių atstovu, pakeičiant Beniliukso ekonominės sąjungos Generalinį Sekretorių, 1996 m. rugpjūčio 23 d. pastarojo šių valstybių narių vardu sudarytoje sutartyje su France Telecom Network Services Belgium, dabar vadinama Global One Belgium, dėl II etapo "Sirene" tinklo įrangos pristatymo, įrengimo ir administravimo bei su jos naudojimu susijusių paslaugų teikimo.2. Šiuo sprendimu Taryba įgalioja Tarybos Generalinį Sekretorių būti atitinkamų valstybių narių atstovu pastarųjų vardu sudarant sutartį su Digital Equipment SA dėl pagalbos tarnybos serverio įrengimo ir naudojimo pasibaigus dabartinei sutarčiai, kurią 1996 m. gegužės 8 d. buvo sudaręs Beniliukso ekonominės sąjungos Generalinis Sekretorius ir Digital Equipment SA.3. Pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis suteikti įgaliojimai taikomi tol, kol pagal pirmiau minėtas sutartis mokamos sumos nėra įtrauktos į Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą, o jas ir toliau moka atitinkamos valstybės narės.2 straipsnisDarbą, susijusį su 1 straipsnyje nurodytų sutarčių administravimu, Tarybos Generalinis sekretoriatas atitinkamų valstybių narių vardu atlieka kaip savo įprastinio administracinio darbo dalį.3 straipsnisVisus klausimus, susijusius su bet kuria nesutartine atsakomybe, kylančia dėl Tarybos Generalinio sekretoriato veikimo arba neveikimo atliekant organizacinį darbą pagal šį sprendimą, reglamentuoja Europos bendrijos steigimo sutarties 288 straipsnio antra pastraipa. Dėl to visiems ginčams, susijusiems su žalos atlyginimu, taikomas tos Sutarties 235 straipsnis.4 straipsnisTarybos Generalinis Sekretorius savo vardu atidaro specialią banko sąskaitą, kad nuo Amsterdamo sutarties įsigaliojimo dienos perimtų biudžeto, susijusio su Beniliukso ekonominės sąjungos Generalinio Sekretoriaus 1 straipsnio 1 dalyje ir 2 straipsnyje minėtų sutarčių administravimu, likutį.5 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.6 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 1999 m. gegužės 3 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Fischer--------------------------------------------------


title: 2012/550/ES, Euratomas: 2012 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
17.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/92

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2012 m. gegužės 10 d.
   dėl Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2012/550/ES, Euratomas)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų metines ataskaitas (COM(2011) 473 – C7-0256/2011) (2),

               —

               atsižvelgdamas į Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos 2010 finansinių metų metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl tolesnių veiksmų, susijusių su 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimu (COM(2011) 736), ir į Komisijos tarnybų darbo dokumentus, pridėtus prie tos ataskaitos (SEC(2011) 1350 ir SEC(2011) 1351),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos metinę 2010 m. atlikto vidaus audito ataskaitą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai (COM(2011) 643) ir į Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pridėtą prie tos ataskaitos (SEC(2011) 1189),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos 2010 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Įstaigos atsakymu (3),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2010 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 21 d. Tarybos rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad vykdomosios įstaigos įvykdė 2010 finansinių metų biudžetą (06084/2012 – C7-0052/2012), ir atkreipdamas dėmesį į tai, kad pirmą kartą Jungtinė Karalystė, Nyderlandai ir Švedija nerekomendavo patvirtinti biudžeto įvykdymo,

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317, 318 ir 319 straipsnius ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 55, 145, 146 ir 147 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus (6), ypač į jo 14 straipsnio 3 dalį,

               —

               atsižvelgdamas į 2004 m. rugsėjo 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1653/2004, nustatantį vykdomųjų agentūrų standartinį finansinį reglamentą, taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus (7), ypač į jo 66 straipsnio pirmą ir antrą pastraipas,

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. gruodžio 14 d. sprendimą 2008/37/EB, kuriuo, remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 58/2003, įsteigiama Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga, kuriai pavedama valdyti specialiosios Bendrijos programos „Idėjos“ mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiklą (8),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A7-0098/2012),

               A.

               kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 1 dalies nuostatas Komisija vykdo biudžetą ir vadovauja programoms, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnyje, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, prisiimdama atsakomybę ir atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo principą;

               1.

               patvirtina Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos direktoriui, kad Įstaigos 2010 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas rezoliucijoje, kuri yra neatskiriama jo sprendimų dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos, dalis;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą kartu su jo sprendimu dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija, ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama šių sprendimų dalis, Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos direktoriui, Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL L 64, 2010 3 12.

      (2)  OL C 332, 2011 11 14, p. 1.

      (3)  OL C 366, 2011 12 15, p. 69.

      (4)  OL C 332, 2011 11 14, p. 134.

      (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (6)  OL L 11, 2003 1 16, p. 1.

      (7)  OL L 297, 2004 9 22, p. 6.

      (8)  OL L 9, 2008 1 12, p. 15.