title: Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas 2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))#PRIEDAS

text:
5.8.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               CE 212/165

         2009 m. gegužės 5 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas
   P6_TA(2009)0339
   2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))
   2010/C 212 E/28

      Europos Parlamentas,
   atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0150 – C6-0115/2009),
   atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,
   atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, kuriuo įsteigiamas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (2) (EGF reglamentas),
   atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6–0266/2009),

               A.

               kadangi Europos Sąjunga nustatė tinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, kurias taikant suteikiama papildoma parama darbuotojams, nukentėjusiems nuo didelių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių padarinių, ir padedama jiems vėl integruotis į darbo rinką,

               B.

               kadangi Europos Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau, kaip numatyta bendroje Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracijoje, priimtoje per 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdį, ir taip pat tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų naudoti fondo lėšas priėmimo,

               C.

               kadangi Ispanija paprašė pagalbos, susijusios su darbuotojais, atleistais iš automobilių gamybos sektoriaus Kastilijos ir Leono, taip pat Aragono autonominėse bendruomenėse (3), ir atitiko EGF reglamente nustatytus kriterijus,

               D.

               kadangi EGF reglamento 8 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad iki 0,35 proc. tiems metams skirtų EGF finansinių išteklių gali būti naudojama finansuoti stebėsenos, informacijos, administracinės ir techninės pagalbos, audito, kontrolės ir vertinimo veiklai, būtinai siekiant įgyvendinti šį reglamentą,

               E.

               kadangi Komisija, atsižvelgdama į šio straipsnio nuostatas, pasiūlė panaudoti fondo lėšas tam, kad būtų sukurta EGF tinklavietė, kurioje visomis ES kalbomis būtų pateikiama informacija apie Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, susijusios publikacijos, garso ir vaizdo medžiaga, ir kad būtų sukurtas valstybių narių geriausios praktikos mainų tinklas (4), nes visa tai atitinka Europos Parlamento pageidavimą gilinti piliečių žinias apie ES veiklą,

               1.

               prašo institucijų, dalyvaujančių sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo procese, dėti pastangas siekiant paspartinti fondo lėšų panaudojimą;

               2.

               primena, kad Europos Sąjunga turėtų naudoti visas turimas priemones pasaulio ekonomikos ir finansų krizės padariniams šalinti; pažymi, kad fondas gali atlikti labai svarbų vaidmenį padedant vėl integruoti į darbo rinką atleistus darbuotojus;

               3.

               džiaugiasi Komisijos iniciatyva suteikti Europos Sąjungos piliečiams galimybę naudotis tinklaviete, kurioje skaidriai ir patogiai pateikiama aktuali informacija;

               4.

               pabrėžia, kad EGF lėšų, skirtų mokėjimų asignavimams, mobilizavimas neturėtų kelti pavojaus Europos socialinio fondo finansavimui;

               5.

               pritaria prie šios rezoliucijos pridėtam sprendimui;

               6.

               paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos Pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

               7.

               paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

      (1)  OL C 139, 2006.6.14, p. 1.

      (2)  OL L 406, 2006.12.30, p. 1.

      (3)  EGF/2008/004 ES/Kastilija ir Leonas ir Aragonas.

      (4)  SEC(2008)2986.

      2009 m. gegužės 5 d., antradienisPRIEDAS

         2009 m. gegužės 5 d., antradienisPRIEDAS EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
         dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą
         EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį,
         atsižvelgdami į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,
         atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, kuriuo įsteigiamas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,
         atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – Fondas) įsteigtas siekiant teikti papildomą paramą atleistiems darbuotojams, nukentėjusiems dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių padarinių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.

                     (2)

                     2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti Fondo lėšas neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

                     (3)

                     2008 m. gruodžio 29 d. Ispanija pateikė paraišką, kurioje prašoma panaudoti Fondo lėšas automobilių sektoriaus darbuotojų atleidimo atveju. Paraiška atitinka reikalavimus, pagal kuriuos nustatoma finansinė parama, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1927/200610 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo panaudoti 2 694 300 EUR sumą.

                     (4)

                     Be to, Komisija siūlo iš Fondo panaudoti 690 000 EUR sumą techninei pagalbai finansuoti, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 8 straipsnyje.

                     (5)

                     Dėl šios priežasties Fondo lėšos turėtų būti panaudojamos siekiant teikti finansinę paramą pagal Ispanijos pateiktą paraišką, taip pat siekiant atsižvelgti į techninės pagalbos poreikį.

               NUSPRENDĖ:
         1 straipsnis
         Europos Sąjungos 2009 finansinių metų bendrajame biudžete mobilizuojamas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, siekiant skirti 3 384 300 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.
         2 straipsnis
         Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Priimta Strasbūre,

                  Europos Parlamento vardu

                  Pirmininkas

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

         (1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

         (2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.


title: 2005/691/EB: 2004 m. gegužės 7 d. Komisijos sprendimas, dėl valstybės pagalbos Nr. C 44/03 (ex NN 158/01), kurią Austrija planuoja suteikti bankui „Bank Burgenland AG“(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 1625)   (Tekstas svarbus EEE)

text:
8.10.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 263/8

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2004 m. gegužės 7 d.
   dėl valstybės pagalbos Nr. C 44/03 (ex NN 158/01), kurią Austrija planuoja suteikti bankui „Bank Burgenland AG“
   (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 1625)
   (autentiškas tik tekstas vokiečių kalba)
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2005/691/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
   atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
   atsižvelgdama į 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, kuriame nustatytos išsamios EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisyklės (1), ypač į jos 7 straipsnio 3 dalį,
   pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pirmiau nurodytų nuostatų (2) ir atsižvelgdama į šias pastabas,
   kadangi:
   I.   PROCEDŪRA

               (1)

               2002 m. birželio 18 d. oficialiu raštu, o taip pat 2002 m. liepos 3 d. ir 2002 m. rugsėjo 9 d. papildomais raštais Austrija pranešė apie Burgenlando žemės pasirašytus garantinius susitarimus ir pateikė Komisijai banko „Bank Burgenland AG“ restruktūrizavimo planą.

               (2)

               2003 m. birželio 26 d. raštu Komisija pranešė Austrijai apie savo nutarimą pradėti oficialią procedūrą dėl aprašytųjų valstybės pagalbos priemonių pagal Europos bendrijos sutarties 88 straipsnio 2 dalį.

               (3)

               Paprašiusi pratęsti terminą ir gavusi tam sutikimą, Austrija 2003 m. rugsėjo 17 d. pateikė savo nuomonę dėl procedūros pradėjimo ir kartu perdavė kitus dokumentus bei informaciją.

               (4)

               Paskelbus Komisijos nutarimą dėl procedūros pradėjimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (3), Komisija paragino ir kitas suinteresuotąsias šalis pareikšti savo pastabas. Tačiau kitos suinteresuotosios šalys jokių pastabų nepateikė.

               (5)

               2003 m. gruodžio 19 d. raštu Austrijos valdžios institucijos pranešė, kad, atsižvelgdamos į BB banko privatizavimo procesą, jos ketina pakeisti numatytas pirmines pagalbos priemones.

               (6)

               2004 m. sausio 21 d. raštu Komisija pranešė Austrijai apie savo nutarimą papildyti oficialią procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį suplanuotais pagalbos priemonių pakeitimais, skirtais bendrovei „Bank Burgenland AG“ restruktūrizuoti.

               (7)

               2004 m. vasario 27 d. Austrija perdavė savo nuomonę.

               (8)

               Paskelbus Komisijos nutarimą dėl procedūros papildymo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (4) Komisija paragino ir kitas suinteresuotąsias šalis išsakyti savo pastabas. Tačiau kitos suinteresuotosios šalys nepateikė jokių pastabų.

         II.   KONTEKSTAS

               (9)

               BB bankas yra Burgenlando žemės hipotekos (regioninis) bankas, kurio būstinė yra Eizenštadte (Eisenstadt) ir kurio komercinė veikla iš esmės apsiriboja tik Burgenlando federalinėje žemėje. Pagrindinis BB banko akcininkas yra Burgenlando federalinė žemė, kurios akcijų dalis sudaro 97,897 % pagrindinio kapitalo. Kiti 2,103 % priklauso įvairiems kitiems akcininkams. 2000 metais (5) BB banko balanso suma sudarė maždaug 2,7 mlrd. EUR, ir pagal tai BB bankas užėmė 33 vietą tarp kitų Austrijos bankų.

               (10)

               Prieš pasirašant garantinius susitarimus 2000 m. birželio mėn. ir 2000 m. gruodžio mėn., Burgenlando žemės akcijų dalis sudarė 50,63 % pagrindinio BB kapitalo. Kiti svarbesnieji akcijų savininkai buvo bankas „Bank Austria“, turintis 40,34 % akcijų, taip pat bankas „Bausparkasse Wüstenrot“, turintis 7 % akcijų. 2,03 % akcijų priklausė įvairiems kitiems akcininkams. Įsigijusi „Bank Austria“ banko akcijų (pagal 2000 m. spalio 23 d. Garantinį susitarimą; toliau – Garantinis susitarimas), Burgenlando žemė sudarė pasirinkimo teisės (opciono) sutartį su banku „Bausparkasse Wüstenrot AG“ dėl visų banko „Bausparkasse Wüstenrot AG“ akcijų įsigijimo. Tai turėjo būti pirmasis žingsnis privatizuojant BB banką.

               (11)

               BB banko, kaip Žemės hipotekos banko, tikslas yra skatinti pinigų bei kreditų apyvartą toje Žemėje. Pagrindiniai BB banko uždaviniai yra suteikti hipotekines paskolas ir išduoti įkeitimo lakštus, taip pat tvarkyti komunalines skolines prievoles. Be to, jis teikia beveik visas kitas įprastines banko paslaugas. Bendroje Burgenlando žemės depozitų rinkoje BB banko depozitų dalis 2000 metais sudarė 30 %, o kreditų dalis – 39 %.

               (12)

               Remiantis Burgenlando žemės hipotekų banko įstatymo 4 straipsniu (Oficialusis Žemės leidinys „Landesgesetzblätter“ (LGBl) Nr. 58/1991, Nr. 63/1998), Burgenlando žemė, kaip laiduotoja, pagal Austrijos bendrojo civilinio kodekso „Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch – ABGB“ 1356 str. prisiima atsakomybę nuostolių atsiradimo atveju, o BB banko nemokumo atveju – už visus bendrovės mokestinius įsipareigojimus. Burgenlando federalinė žemė atsako už BB banko ir jos juridinių pirmtakų nuostolius jau nuo 1928 metų beveik nepakitusia forma. Potvarkis dėl tuo metu galiojusios atsakomybės už paskolos davėją (kreditorių) įsigaliojo 1991 m. birželio 29 d. ir nuo to laiko, kai buvo papildytas šis įstatymas, Burgenlando žemė gauna komisinius (proviziją) už atsakomybę, kad galėtų skirti lėšų nuostoliams padengti.

               (13)

               Tikrinant BB banko 1999 m. metinį balansą, buvo atskleista apgaulė, susijusi su paskolos, suteiktos bankrutavusiai bendrovei „HOWE Bau AG“, tvarkymu. Dėl to buvo susidaręs 189 mln. EUR nuostolis, nes patvirtinantys įrašai apie metinius balansus, gaunamus iš bendrovės „HOWE Bau AG“, buvo suklastoti. Paaiškėjo, kad paskolai garantuoti išduotame hipotekos lakšte nurodytos vertės nepakanka paskolos įsipareigojimams padengti. Dėl šios priežasties tektų patikslinti vertę iki 171 mln. EUR sumos, kuri 80 mln. EUR viršytų banko pagrindinį kapitalą ir tada Bankas taptų nemokus. Toliau BB bankas pagal bankininkystės įstatymo „Bankwesengesetz“ (BWG) 83 straipsnio reikalavimus būtų turėjęs prašyti paskirti veiklos priežiūrą, o tai paskolą teikiančiai institucijai reikštų ypatingą juridinę priemonę nemokumui reguliuoti, todėl pagal Austrijos įstatymus tai prilygtų BB banko bankrotui. Vadinasi, tai reikštų, kad Burgenlando žemei reikėtų atsakyti už nuostolius. Remiantis audito bendrovės „KPMG Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H.“2000 m. birželio 17 d. išvadomis, BB banko nemokumo atveju suma, kurią turėtų padengti Burgenlando žemė, sudarytų 247 mln. EUR.

               (14)

               Stengdamasi išvengti šių pasekmių, Burgenlando žemė 2000 m. birželio 20 d. pasirašė Garantinį susitarimą dėl 171 mln. EUR sumos ir taip padengė BB banko įsipareigojimus, kurie būtų reiškę balanso įsipareigojimų perviršį.

               (15)

               Nustatyta apgaulė, dėl bendrovei HOWE neteisėtai paskirtos paskolos paskatino išsamų debitorių patikrinimą, kuris turėjo parodyti, ar sistemos trūkumai, atskleisti bendrovės HOWE apgaulės atveju, galėtų turėti poveikį ir kitų paskolų valdymui. 2000 m. rudenį po debitorių patikrinimo paaiškėjusi papildomai tikslintina 189 mln. EUR suma reiškė, kad patikslintos sumos būtų viršijusios banko pagrindinį kapitalą ir tik Žemės įsikišimas būtų sutrukdęs pradėti veiklos priežiūros procedūrą. Norėdama išvengti kitų tiesiogiai gresiančių nuostolių, Burgenlando žemė, kaip akcininkė laiduotojui nuostolių atveju, pasirašė su banku „Bank Austria AG“ ir BB banku Bendrąjį susitarimą, pagal kurį bankas „Bank Austria AG“ atsisakė savo reikalavimų BB bankui.

         III.   PAGALBOS APRAŠYMAS

               (16)

               2000 m. Burgenlando žemė prisiėmė atsakomybę už BB banką:

               (17)

               Burgenlando žemė prisiėmė banko „Bank Burgenland AG“ finansinę 171 mln. EUR ir 5 % metinių palūkanų atsakomybę, kurią padengs per kontokorentinę sąskaitą pagal nustatytus garantinius paskolos padengimo įsipareigojimus dėl incidento su HOWE kompleksu. Garantiniame susitarime numatyta, kad BB banko pelnas bus panaudotas garantinei sumai padengti. Todėl garantinė suma sumažėja BB banko metinio pelno suma, jei tik jis nebus naudojamas privilegijuotųjų akcijų dividendams mokėti, kartu įskaitant ir galimas priemokas už praėjusius metus. BB bankas gali pasinaudoti garantija ne anksčiau kaip patvirtinus metinį 2010 ūkinių metų balansą.

               (18)

               Kad būtų padengta išsamaus debitorių patikrinimo metu nustatyta patikslintina 189 mln. EUR suma, 2000 m. spalio 23 d. buvo pasirašytas Bendrasis susitarimas su pagrindiniu BB banko kreditoriumi – banku „Bank Austria Creditanstalt AG“.

               (19)

               Bankas „Bank Austria Creditanstalt AG“ atsisakė savo 189 mln. EUR reikalavimo BB bankui.

               (20)

               Reikalavimo atsisakoma už BB banko pagerinimo įsipareigojimą (su priskaičiuojamomis palūkanomis) visiškai grąžinti atsisakytosios pretenzijos sumą bankui „Bank Austria“, įskaitant ir palūkanas, dalimis per septynis kartus, pradedant mokėti 2004 m. birželio 30 d. Nuo šio momento BB bankas privalo atsisakytą pretenzijos sumą, įskaitant ir iki tol kapitalizuotas palūkanas, grąžinti dalimis per septynis kartus, tai yra kiekvienų metų birželio 30 d. iki 2010 m. birželio 30 d., ir mokėti kartu metines palūkanas (Euribor ir 5 baziniai taškai). Sanavimo įsipareigojimas bus padengiamas iš BB banko metinio grynojo pelno, atsižvelgiant į rezervinių fondų judėjimą ir galimą ateinančių komercinių metų privilegijuotų akcininkų aptarnavimą.

               (21)

               Jei BB bankas negalėtų įvykdyti prisiimtų pagerinimo įsipareigojimų, tai Burgenlando žemė pagal 2000 m. gruodžio 1 d. papildomą susitarimą nuostolių atveju suteikė bankui „Bank Austria AG“ neatšaukiamą garantiją, galiojančią nuo 2004 iki 2010 metų, pagal kurią Burgenlando žemė turi padengti atitinkamą deficitą (iš metinės įmokos atskaičiavus BB banko sumokėtą sumą bankui „Bank Austria AG“). Tiek BB bankui, tiek ir Burgenlando žemei pagal šį susitarimą suteikta teisė pagerinimo įsipareigojimą bankui „Bank Austria AG“ įvykdyti ir anksčiau nustatyto laiko.

               (22)

               Bankas „Bank Austria AG“ po 0,07 EUR parduoda savo 34,13 % turimų bendrovėje BB akcijų Burgenlando žemei.

               (23)

               Savo nutarime pradėti oficialią patikrinimo procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį Komisija, remdamasi EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi bei EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalimi, patikrinimui numatytas priemones kol kas priskyrė prie valstybės pagalbos, nes ji būtų suteikta iš valstybės lėšų ir, gerėjant Banko finansinei būklei, darytų poveikį konkurentų iš kitų valstybių narių ekonominei padėčiai (6), ir taip iškreiptų arba grasintų iškreipti konkurenciją bei kenktų prekybai tarp valstybių narių.

               (24)

               Remdamasi savo pirminiais vertinimais, Komisija konstatavo, kad pagalbą pagal Bendrijos gaires (7) (toliau – Gairės) reikia laikyti valstybės pagalba sunkumų ištiktoms įmonėms gelbėti bei restruktūrizuoti, ir todėl šiuo atveju neturėtų būti taikomos nei EB sutarties suderinamumo taisyklės, nei kokios nors kitokios gairės. Komisija pritarė Austrijos požiūriui, kad BB bankas pagal Gairių 2.1 skyrių yra sunkumų ištikta bendrovė. Atsižvelgiant į informacijos trūkumą ir neatsakytus klausimus, vis dėlto kilo abejonių dėl pagalbos priemonių suderinamumo su bendrąja rinka.

               (25)

               Remdamasi Gairių 31–34 punktais, Komisija visas restruktūrizavimo plano pagalbos priemones vertina pagal tai, ar šis planas, paremtas realiomis prielaidomis, sugebės per tam tikrą laikotarpį atkurti ilgalaikį įmonės pelningumą.

               (26)

               Komisijai iškilo abejonių dėl pirminio restruktūrizavimo plano – visų pirma, ar prielaidos dėl rinkos ir prognozių atkurti pelningumą yra pakankamai tikslios, kad būtų galima daryti išvadas apie pasiūlytų restruktūrizavimo priemonių sėkmę. Buvo sunku suvokti, kuriomis prielaidomis rinkos požiūriu yra paremtos restruktūrizavimo priemonės.

               (27)

               Analizuodama prognozes dėl ilgalaikio pelningumo, iki 2010 metų sieksiančio 15 %, Komisija nepalankiai įvertino pirmiausiai tai, kad nebuvo paaiškintas joks ilgalaikio pelningumo prognozės pagrindas, ir, antra, suabejojo dėl to, ar siekiamos 15 % pajamos yra realios ir ar iš tikrųjų jų galima pasiekti iki 2010 metų. Todėl Austrijos buvo paprašyta pateikti daromų prognozių prielaidas ir patikslinti numatomas datas.

               (28)

               Dėl Austrijos pasisakymo, jog BB bankas, prieš iškylant sunkumams, neturėjo nei per daug personalo, nei padidėjusių išlaidų, o dėl to Banko galimybės ir būtinybė sumažinti personalą esą ribotos, Komisija paprašė Austrijos išsamesnės informacijos (pvz., apie skaičių palyginimą bankų sektoriuje).

               (29)

               Komisija taip pat konstatavo, kad Austrijos pateikta informacija apie Banko sunkumų priežastis esanti visų pirma finansinių sunkumų santrauka. Buvo nurodytas tik vienintelis tikras šių sunkumų pagrindas – nepakankamai efektyvus paskolų rizikos valdymas. Trūko analizės apie Banko valdymo struktūras, taip pat išsamios konkrečių vadybos klaidų analizės. Tačiau, Komisijos nuomone, tokia analizė būtina, norint įvertinti BB banko restruktūrizavimo perspektyvas. Komisijai kilo abejonių ir dėl to, kad rengiant restruktūrizavimo planą nebuvo pakankamai gerai suvoktos ir išnagrinėtos BB banko sunkumų priežastys. Todėl Austrijos buvo paprašyta pateikti buvusių klaidų bei ateities perspektyvų ir problemų išsamią analizę, atsižvelgiant į Banko struktūras, vadybos ir priežiūros metodus, kontrolės ir ataskaitų pateikimo koncepcijas, taip pat į ekonomiškai pagrįstų sprendimų priėmimo procedūras.

               (30)

               Atsižvelgdama į numatomą BB banko privatizavimą, Austrija paminėjo ketinimus ir pirmuosius žingsnius, taip pat suplanuotą privatizavimo proceso užbaigimą. Tačiau nebuvo pateikta jokių detalių nei apie numatytas procedūras, nei apie sąlygas ar kitus reikšmingus dalykus. Todėl Komisija paprašė Austrijos pateikti papildomos informacijos, ypač apie tai, kurioje stadijoje šiuo metu yra galima privatizavimo procedūra, ar privatizuoti būtų galima skaidriais, nediskriminuojamais metodais ir ar tai įmanoma padaryti pagal planuojamą grafiką.

               (31)

               Pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkto išimties nuostatą yra keliama tokia sąlyga: pagalba neturi pakeisti prekybos sąlygų taip, kad jos prieštarautų bendram interesui. Gairių 35–39 punktuose konstatuojama, kad reikėtų imtis priemonių, kurios pagal galimybę sušvelnintų neigiamą pagalbos poveikį konkurentams. Dažniausiai ši sąlyga sukonkretinama tokiais veiksniais, kaip antai: įmonės atstovavimo svarbiose produktų rinkose apribojamas arba sumažinamas, gamybinių įrenginių ar antrinės bendrovės pardavimas arba veiklos sektorių sumažinimas. Apribojimas arba sumažinimas turi būti proporcingas pagalbos sukeltiems iškreiptumo efektams, ypač santykiniam įmonės „svoriui“ savo rinkoje ar savo rinkose.

               (32)

               Austrija pasiūlė tokius atsakomuosius veiksmus ir kompensacines priemones: parduoti dalį akcijų, uždaryti vieną filialą ir atsisakyti Žemės paskolos. Remdamasi ne visai aiškiu kompensacinių priemonių aprašymu ir jų įnašu į siekiamą poveikį BB banko turtui ir užimtumo situacijai, Komisija negalėjo įvertinti bendro būsimo priemonių efekto. Todėl Komisijai reikėjo detalesnės informacijos apie kiekvienos priemonės efektą, kuris turės įtakos turtui, užimtumui ir būsimai BB banko pozicijai rinkoje, taip pat aiškios skaičiais nurodytos šių priemonių vertės ir jų sumažinimo efekto (pvz., palyginti su balanso suma).

               (33)

               Remdamasi tuo, kad Burgenlando žemė yra regionas, kuris nuo 1995 m. visas buvo priskirtas prie tikslinės rėmimo srities Nr. 1, ir atsižvelgdama į tai, kad šis regionas pagal 87 straipsnio 3 dalies a punktą priskirtinas prie remtinų regionų, Austrija, remdamasi Gairių 53 ir 54 punktais, paprašė atsižvelgti vertinant atsakomuosius veiksmus, bet toliau jų nepaaiškino ir nenurodė konkrečių aspektų. Gairių 53 ir 54 punktuose pasakyta, kad Gairių vertinimo kriterijai galioja ir regioninėms rėmimo sritims (teritorijoms), tik reikalavimai mažinti pajėgumus rinkose su struktūriniais pertekliniais pajėgumais gali būti ne tokie griežti. Kadangi Austrija toliau šio punkto nesukonkretino, Komisija negalėjo nustatyti ir pritaikyti atitinkamų kriterijų.

               (34)

               Apibendrinant reikia pasakyti, jog Komisijai trūko informacijos, kad ji galėtų tinkamai ir pakankamai įvertinti pasiūlytas kompensacines priemones. Todėl, remdamasi turimais faktais, ji suabejojo, ar suplanuotų mažinimo priemonių pakaks sušvelninti konkurenciją iškreipiantį pagalbos poveikį.

               (35)

               Pagal Gairių 40 ir 41 punktus pagalba turi apsiriboti restruktūrizavimui būtinai reikalinga mažiausia suma, kad Bankui nebūtų suteiktas perteklinis likvidumas, kurį ji galėtų panaudoti agresyviai ir rinką iškreipiančiai elgsenai arba netgi ekspansijai. Gairėse taip pat nurodyta, kad ir pats pagalbos gavėjas turėtų savo nuosavomis lėšomis prisidėti prie restruktūrizavimo plano, netgi parduodamas tą savo turtą, kuris nėra būtinas tolesniam bendrovės gyvavimui užtikrinti.

               (36)

               Austrija pareiškė, kad, taikant valstybės pagalbos priemones BB bankui restruktūrizuoti, nebuvo numatyta likvidaus kapitalo injekcija, o tik Burgenlando žemės teikiamos garantijos. Be to, Garantiniame ir Pagerinimo susitarimuose buvo numatyta, kad Bankas visą pelną naudos garantinėms sumoms mažinti. Remdamasi turima informacija, Komisija negalėjo tiksliai įvertinti, ar pagalbai reikalingas parinktas dydis yra iš tikrųjų mažiausias, nes garantijos paprastai daro panašų poveikį, kaip ir kapitalo injekcija.

               (37)

               Be to, Komisija suabejojo, ar BB banko nuosavas įnašas, paslėptų rezervų mažinimas ir personalo bei eksploatacinių išlaidų mažinimas iš tikrųjų atitiktų „reikšmingo įnašo“ kriterijus.

         IV.   AUSTRIJOS NUOMONĖ DĖL PROCEDŪROS PRADĖJIMO

               (38)

               Remdamasi turimu restruktūrizavimo planu, Austrija išreiškė savo nuomonę dėl procedūros pradėjimo ir pateikė naujos informacijos, ypač apie šiuos, Komisijos apsisprendimui lemiamą įtaką turinčius punktus:

               (39)

               Austrija pateikė BB banko ir jos valdymo struktūrų analizę ir detaliai aprašė banko finansinių sunkumų priežastis. Kaip esminės BB banko sunkumų priežastys buvo įvardytas nepakankamas kreditų rizikos valdymas, kuris banką padarė ypač pažeidžiamą ir sukūrė sąlygas apgaulingai vadovaujančių asmenų veiklai. Prie sunkumus sukėlusių priežasčių galima būtų priskirti ir per debitorių patikrinimą nustatytus dydžių pataisymus. Todėl, viena vertus, Banko sunkumai pasirodė kaip ribota problemų sfera, kaip aiški priežasčių lokalizacija, o kita vertus, labai padėjo priimti sprendimą dėl būtinumo nedelsiant imtis reikalingų atsakomųjų priemonių.

               (40)

               Dėl didelių struktūrinių problemų, taip pat dėl tinkamos vidaus kontrolės sistemos nebuvimo ir jos nesilaikymo, net ir nepaisant apgaulės atvejo, BB banke dar būta kitų šiurkščių kreditų teikimo pažeidimų. Šiuos struktūrinius trūkumus galima būtų pašalinti sugriežtinant kreditų rizikos valdymą, taip pat sustiprinant vidaus kontrolę ir taikant platų organizacinį banko restruktūrizavimą. Tokias išvadas ir kartu sėkmingą restruktūrizacinių priemonių įgyvendinimo planą patvirtino Austrijos nacionalinis bankas („Österreichische Nationalbank“) po patikrinimo, kuris buvo atliktas 2003 m. vasario mėn. Bankų priežiūros tarnybos užsakymu.

               (41)

               Visapusiškas BB banko įvertinimas leidžia daryti išvadą, kad pagal Gaires BB bankas skiriasi nuo daugelio kitų į sunkumus patekusių bendrovių keletu punktų, nes kai kurių Komisijos išvardytų požymių, kaip tipiškų į sunkumus patekusios bendrovės simptomų, BB bankas neturi. Taigi BB banko ūkinė veikla, „švarinant portfelį“ atlikus reikalingus tam tikrų dydžių pataisymus, 2000 metais iš esmės buvo rentabili ir turėtų tokia išlikti net nedrąsiai prognozuojant jos vystymąsi ateityje. Praėjusių dvejų metų veikla parodė, kad indėlių sektorius stabilizavosi ir 2000 metų nuostoliai vėl galėjo būti išlyginti. Austrija kartu dar pateikė ir BB banko įprastos veiklos rezultatus.

               (42)

               Austrija išanalizavo Banko padėtį ir palygino ją su kitais Austrijos bankų sektoriaus bankais. Perteklinių pajėgumų BB atitinkamoje rinkoje ir pačiame BB banke nerasta, jame dirba 300 darbuotojų, bankas yra tik mažos apimties regioninis bankas, kuriam tenka tik 16 iš visų 264 bankų filialų, esančių Burgenlando rinkoje.

               (43)

               Aptardama planuojamą BB banko privatizavimą, Austrija teigia, kad pagal šiuo metu pateiktus planus, Banką reiktų privatizuoti nė vėliau kaip iki 2004 metų pabaigos. Tam sukurta darbo grupė, kuri turėtų parengti pardavimo planą, o bankui „Bankhaus HSBC Trinkaus & Burkhardt“ pavesta atlikti privatizavimą.

               (44)

               Austrija pateikė bendrąsias ekonomines sąlygas ir BB banko strateginius tikslus, kurių pagrindu buvo padarytas planas, numatant per septynerių metų laikotarpį nuolatinį pelningumo augimą maždaug iki 15 %. Remiantis fondų apimtimi, vidutinėmis palūkanų normomis ir vidinės grąžos norma pagal 2003 m. sausio mėn. parengtą likvidumo ataskaitą, planuojant kontroliavimo procesą ir bendradarbiaujant su gretimų sričių vadovais bei banko valdyba, buvo numatytos plano apimtys ir sąlygos. Pajamos iš palūkanų pagal dabartinį palūkanų lygį buvo apskaičiuotos didesnės už bendrą planuojamą dydį, t. y. apskaičiuojant planą nebuvo įtraukta jokių hipotezių apie palūkanų raidą ateityje. Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu žema palūkanų norma, šis apskaičiavimas atitinka atsargaus planavimo principus.

               (45)

               Restruktūrizacinės priemonės, kurių BB bankas ėmėsi nustačius apgaulės atvejį, viena vertus, siekdamas, kad tinkamai būtų reaguojama į savo finansinių sunkumų priežastis, o kita vertus, kad Bankas tokiu būdu galėtų, kiek įmanoma, geriau pasiruošti ateinančių metų rinkos pokyčiams bei galimybėms, galėtų būti apibūdintos tokiomis trumpomis tezėmis: „naujas platus paskolų rizikos valdymo organizavimas“, „BB banko koncentravimasis į pagrindinę veiklą“, „BB banko kaip regioninio banko stiprinimas“, „plati išlaidų valdymo kontrolė“.

               (46)

               Atsižvelgdama į tai, kad BB bankas nėra didelis, Austrija rūpestingai svarsto visus argumentus, kaip atkurti ilgalaikį pelningumą ir išvengti nenuspėjamo konkurencijos iškreiptumo, taip pat nurodo, kad pagal Gaires (36 punktas) smulkios ir vidutinės įmonės iš esmės neturi imtis jokių atsakomųjų veiksmų. Toliau Austrija aprašo, dėl kurių priežasčių BB bankas tik nežymiai viršija mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ribinius dydžius.

               (47)

               Atsižvelgiant į tai, kad pagal Austrijos aprašymą, Bankas nėra didelis, anaiptol nestebina nuomonė, kad šis Bankas nepajėgtų imtis svarbių atsakomųjų veiksmų. BB bankas turi antrinių bendrovių, kurios tvarko esmines bendrovės BB bankinės veiklos sferas, todėl šių akcinių dalių pardavimas smarkiai paveiktų Banko turtą. BB bankas nevykdo jokios reikšmingos veiklos užsienyje, o šalies viduje turi tik 16 filialų.

               (48)

               Austrijos nuomone, nežymi Banko pozicija rinkoje nesukeltų jokio konkurencijos iškreiptumo pavojaus. Austrija atkreipė dėmesį į tai, kad BB banko sunkumai jokiu būdu neskatintų jo agresyvumo rinkoje, nors minėtojo apgaulės atvejo ir nebuvo išvengta.

               (49)

               Austrija taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad parama BB bankui nepadidintų Banko nuosavų lėšų, o tik apsaugotų sunkumus išgyvenantį banką nuo finansinių įsipareigojimų, todėl nereikėtų koreguoti balanso ir taip būtų užkirsti kelias pasyvams viršyti pagrindinį BB banko kapitalą.

               (50)

               Toliau Austrija atkreipia dėmesį į tai, kad pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą BB bankas ir jo beveik išimtinė veiklos sfera priklauso rėmimo sričiai, ir nurodo atitinkamus Gairių potvarkius (20 konstatuojamoji dalis) ir sunkinančias aplinkybes finansinių sunkumų laikotarpiu.

               (51)

               Aprašydama atsakomuosius veiksmus (akcijų dalių pardavimą, filialo uždarymą, Federalinės žemės paskolos atsisakymą), Austrija pateikia detalius nurodymus dėl atitinkamų priemonių vertės bei jų mažinimo efekto ir paaiškina priežastis, kodėl kitos ribojančios priemonės sukeltų grėsmę Banko gyvavimui.

               (52)

               Austrija pabrėžia, kad aptariamoji pagalba apsiriboja mažiausiu dydžiu, nes vien garantinių susitarimų neužtenka pakankamam mokumui išlaikyti. Balansui pakoreguoti BB bankas skyrė 41 mln. EUR iš savo lėšų; 218 mln. EUR nuostolius, kurie atsirado praradus aktyvus, BB bankas irgi padengė savo lėšomis. Be to, Žemė nepadarė jokio kapitalizavimo (kapitalo injekcijos) BB banko finansiniams sunkumams įveikti. Tai dokumentiškai įrodo Žemės siekį kuo labiau apriboti pagalbos pobūdį ir apimtį.

               (53)

               BB bankas toliau visokeriopai stengiasi sumažinti savo personalo išlaidas iki bankų sektoriui įprasto vidutinio lygio ir ketina per vidutinį laiko tarpą parduoti nereikalingą nekilnojamąjį turtą.

               (54)

               Todėl neįmanoma taikyti kokių nors ypatingų priemonių, nes Bankas nuo seno vykdo palyginti lanksčią veiklos politiką.

         V.   PAGALBOS PRIEMONIŲ PAKEITIMAS

               (55)

               2003 m. gruodžio 19 d. raštu Austrijos valdžios institucijos pranešė, kad vykdydamos BB banko privatizavimą, jos ketina pakeisti anksčiau planuotas pagalbos priemones.

               (56)

               2000 m. birželio 20 d. Garantinis susitarimas turėtų būti pakeistas taip:

                           a)

                           BB banko metinis pelnas daugiau neturi būti naudojamas Burgenlando žemės garantinei sumai mažinti. Burgenlando žemės garantinė suma turi būti mažinama tais įnašais, kurie yra susiję su HOWE komplekso kreditiniais įsiskolinimais, už kuriuos suteikta garantija ir kurie artimiausiais metais turi būti kompensuoti BB bankui.

                           b)

                           Garantinių išmokėjimų terminai pratęsiami taip: BB bankas galės pasinaudoti Burgenlando žemės garantija ne anksčiau, negu bus patvirtintas 2025 ūkinių metų metinis balansas (taigi ne taip, kaip anksčiau – 2010 ūkinių metų). Vis tik Žemei turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti, ar skirtą garantinę išmoką BB bankui išmokėti visą, patvirtinus 2010 ūkinių metų metinį balansą, ar tik jos dalį. Iki 2011 m. birželio 30 d. turi būti taikoma ligšiolinė 5 % dydžio palūkanų norma, o nuo 2011 m. liepos 1 d. – šitai dienai aktuali penkerių metų palūkanų norma kasmet per kontokorentinę sąskaitą nuo atitinkamos garantinės sumos. Lygiai taip pat nuo 2016 m. liepos 1 d. ir nuo 2021 m. liepos 1 d. turi būti taikoma atitinkama aktuali penkerių metų palūkanų norma per kontokorentinę sąskaitą nuo atitinkamos garantinės sumos.

               (57)

               2000 m. spalio 23 d. Bendrasis susitarimas turi būti pakeistas taip:

                           a)

                           BB banko metinis pelnas daugiau nebus naudojamas banko „Bank Austria Creditanstalt AG“ pagerinimo (sanavimo) įsipareigojimui padengti.

                           b)

                           Burgenlando žemė vykdo pagerinimo (sanavimo) įsipareigojimą bankui „Bank Austria Creditanstalt AG“ ir vienkartiniu įnašu išmoka bankui „Bank Austria Creditanstalt AG“ Garantiniame susitarime numatytą sumą prieš pat BB banko privatizavimą.

               (58)

               Pagal Austrijos valdžios institucijų pranešimą pakeitimas, susijęs su metinio pelno panaudojimu garantinei sumai mažinti, įsigalios tik tada, kai BB bankas iš tikrųjų bus privatizuotas. Jeigu Burgenlando žemė neparduotų BB banko, tai abi garantijos šiuo požiūriu liktų nepakitusios ir garantinės sumos mažėtų BB banko metinio pelno sąskaita, o BB pagerinimo (sanavimo) įsipareigojimas taip pat liktų nepakitęs.

         VI.   AUSTRIJOS NUOMONĖ DĖL PROCEDŪROS IŠPLĖTIMO

               (59)

               Austrijos nuomone, Žemės vyriausybė siekia BB banko privatizavimo, kaip esminės restruktūrizavimo koncepcijos dalies, kad iš anksto galėtų pasirūpinti ilgalaikiu banko gyvavimu. 2003 m. lapkričio 12 d. Žemės vyriausybės nutarimu Zl. 3-12I/48-2003 jau imtasi tam tikrų priemonių, kad būtų pradėtas pardavimo procesas. Informavimo priemonėse 2003 m. lapkričio 17 d. buvo paskelbtas kvietimas pareikšti interesą. Vėliausiai 2004 m. kovo–balandžio mėn., kai jau informacija apie firmą bus surinkta ir įvertinta (Due-Diligence), prasidės derybos su galimais pirkėjais.

               (60)

               Norint gauti kuo didesnę sumą už parduodamą BB banką, reikia, kad Burgenlando žemė BB banką atleistų nuo visų įsipareigojimų pagal Pagerinimo (sanavimo) susitarimą su bendrove „Austria Creditanstalt AG“. Tą patį reikėtų taikyti ir 2000 m. birželio 20 d. Garantiniam susitarimui tarp Burgenlando žemės ir BB banko, nes ir šiuo atveju nei BB banko, nei pirkėjo neturėtų slėgti jokia finansinė našta.

               (61)

               Austrijos nuomone, jeigu BB bankui būtų palikta prievolė mokėti pelno mokestį, tektų suabejoti, ar apskritai įmanoma rasti banko pirkėją, nes potencialūs banko pirkėjai nebūtų suinteresuoti tokiu pirkiniu, iš kurio keletą metų negalėtų tikėtis jokio pelno.

               (62)

               Todėl BB banko atleidimas nuo pelno mokesčio prievolės yra būtina Banko būsimojo privatizavimo sąlyga, jeigu paskelbtajai restruktūrizavimo koncepcijai, kurios esminė dalis yra BB banko privatizavimas, iš tikrųjų norima suteikti sėkmingą perspektyvą. Vadinasi, potencialiam BB banko pirkėjui būtų suteiktas šansas tuoj pat pasinaudoti BB banko pajamomis, o tai yra būtina sąlyga, norint gauti didžiausią sumą už parduodamą Banką.

         VII.   PAGALBOS PRIEMONIŲ ĮVERTINIMAS

               (63)

               Abiejuose Burgenlando žemės garantiniuose susitarimuose yra kalbama apie BB bankui teikiamas valstybės lėšas. Priemonės yra taikomos tokiomis sąlygomis, kurios investuotojui, veikiančiam pagal ekonominius rinkos dėsnius, būtų nepriimtinos.

               (64)

               Austrija yra tos nuomonės, kad Burgenlando žemė, pasirašydama garantinius susitarimus, išvengė didesnių finansinių nuostolių, negu pasirašius susitarimais, kurie būtų apsiriboję absoliučiai būtinu minimumu, siekiant išvengti banko veiklos priežiūros paskyrimo. Jeigu Burgenlando žemė, remdamasis įstatymuose įteisintu įsipareigojimu, būtų turėjusi laiduoti nuostolių atveju, tai finansinių įsipareigojimų apimtis pagal abi garantijas dėl suma neapribotos atsakomybės būtų viršyta. Todėl Austrija laikosi to teisinio požiūrio, kad Burgenlando žemė veikia pagal tuos pačius principus, kaip ir rinkos ekonominiais dėsniais besivadovaujantis investuotojas.

               (65)

               Vis dėlto reikėtų paprieštarauti tokiam pareiškimui, nes Austrijos valdžios institucijos nepateikė apskaičiavimų, įrodančių šį teiginį. 13 konstatuojamojoje dalyje paminėtose 2000 m. birželio 17 d. KPMG išvadose BB banko nemokumo atveju suma, kurią turėtų sumokėti Burgenlando žemė, sudarytų 247 mln. EUR. Ši suma yra mažesnė, nei bendra abiejų garantijų suma, tačiau reikia pažymėti, kad ji buvo apskaičiuota dar prieš 2000 m. antroje pusėje paskirtą antrąjį išsamų debitorių patikrinimą ir todėl, žvelgiant iš šiandienos perspektyvos, turėtų būti didesnė. Tačiau kyla klausimas, kuo remdamosi Austrijos valdžios institucijos, nurodo 247 mln. EUR sumą. Europos Bendrijų Teisingumo Teismas Hytasa nutartyje (8) nutarė, kad reikia atskirti įsipareigojimus, „kuriuos valstybė vykdo būdama bendrovės akcijų savininkė ir jos, kaip valdžios institucijos, įsipareigojimus“. Kadangi BB yra akcinė bendrovė, Žemė, kaip šios bendrovės akcijų savininkė, prisiima atsakomybę už jos skolas tik iki bendrovės turto likvidavimo sumos dydžio. Minėtoje nutartyje Teisingumo Teismas teigia, kad „taikant privataus investuotojo kriterijų negalima atsižvelgti į įsipareigojimus, kylančius iš išeitinių ir bedarbių pašalpų bei paramos pramonės struktūros pertvarkymui“. Atrodo, jog Austrijos valdžios institucijos neatskyrė šių įsipareigojimų ir savo apskaičiavime rėmėsi ir tomis išlaidomis, kurias Žemė privalo mokėti kaip valstybinė laiduotoja. Tačiau šios išlaidos yra nesusijusios su Burgenlando žemės, kaip BB akcijų savininkės vaidmeniu. Jos yra tam tikro valstybinio įsipareigojimo, t. y. valstybės laidavimo nuostolių atveju, išdava, o tai niekada nėra taikoma privačiam investuotojui.

               (66)

               Abiejų priemonių buvo imtasi Banko, kurį ištiko rimti finansiniai sunkumai, naudai. Viską sudėjus, gaunama apie 359,8 mln. EUR suma, kuri iš tiesų yra didelė. Prisiimdama garantijas, Žemė tuo laiku negalėjo aiškiai numatyti, kad ji iš to dar galėtų turėti ir pelno, kuris būtų priimtinas investuotojui, veikiančiam pagal rinkos ekonominius dėsnius.

               (67)

               Pagalba suteikia BB bankui privilegijų ir dirbtinai pastato BB banką jos konkurentų atžvilgiu į palankesnę poziciją, dėl to iškreipiama konkurencija. Savo svarbiausiose srityse BB bankas veikia tiek regioniniu, tiek ir nacionaliniu lygmeniu. Finansinių paslaugų sektorius apskritai pasižymi didėjančia integracija ir kai kuriose esminėse sferose yra stipriai įsitvirtinęs vidaus rinkoje. Tarp kai kurių valstybių narių finansinių institucijų vyrauja stipri konkurencija, kuri, įvedus bendrą valiutą, dar labiau stiprėja. Šios priemonės ir jų daromas poveikis dabartinių bei potencialių konkurentų iš kitų valstybių narių konkurenciją iškreipia arba grasina iškreipti, todėl kenkia prekybai tarp valstybių narių. Šios priemonės pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį yra laikomos valstybės pagalba. Austrija nesuabejojo dėl šio požiūrio, bet pranešė apie tam tikras priemones, kurios vėliau buvo patvirtintos.

               (68)

               Kadangi pagalbos priemonės buvo suteiktos neatsižvelgiant į potvarkį dėl leistinosios pagalbos, Komisija turi patikrinti tų priemonių suderinamumą su bendrąja rinka pagal Europos bendrijos sutarties 87 straipsnį ir Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (9) (toliau – Gairės).

               (69)

               Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kol šioje sutartyje nėra numatyta kitaip, valstybės pagalba arba iš valstybės lėšų suteikta bet kurio pobūdžio pagalba, kuri dėl tam tikrų įmonių arba gamybos šakų privilegijuotos padėties iškreipia arba gresia iškreipti konkurenciją, yra nesuderinama su bendrąja rinka, jeigu tai kenkia prekybai tarp valstybių narių.

               (70)

               Kalbant apie valstybės pagalbos nesuderinamumo su bendrąja rinka principą, pagal EB sutarties 87 straipsnį vis dėlto leidžiama daryti tam tikras išimtis. Išimties nuostatos pagal EB sutarties 87 straipsnio 2 dalį galėtų pagrįsti pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka. Tačiau tikrintinos pagalbos priemonės negali būti traktuojamos nei kaip socialinio pobūdžio pagalba kai kuriems vartotojams (a punktas), nei kaip pagalba šalinant nuostolius, atsiradusius dėl gamtos (stichinių) nelaimių ar kitų nepaprastų įvykių (b punktas), nei kaip ekonominė pagalba Vokietijos Federacinės Respublikos tam tikroms sritims, kurias ištiko sunkumai dėl Vokietijos padalijimo (c punktas). Todėl minėtosios priemonės šiuo atveju negali būti taikomos.

               (71)

               Vertinant išimties nuostatas pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b ir d punktus, reikia konstatuoti, kad pagalba nepadeda nei plėtoti bendrųjų Europos interesus atitinkančių projektų, nei šalinti valstybės narės ekonomikoje atsiradusių didelių sutrikimų. Tai pat ji negali būti laikoma ir pagalba kultūrai plėtoti ar kultūros paveldui išlaikyti.

               (72)

               Toliau Komisija tikrina pagalbos priemones pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkto išimties nuostatas. Komisija, vertindama pagalbą tam tikrų ūkio šakų vystymui skatinti, remiasi Bendrijos gairėmis, ir tikrina, ar ši pagalba kokiu nors bendriems interesams prieštaraujančiu būdu nepakeis prekybos sąlygų. Komisijos nuomone, šiuo atveju valstybės pagalbai, kuri skirta gelbėti ir restruktūrizuoti į sunkumus patekusį Banką, apibūdinti nereikėtų taikyti jokių kitų gairių, o tik 68 konstatuojamojoje dalyje minėtas Gaires. Toliau Komisija mano, kad aprašytosios pagalbos priemonės padeda finansuoti Banko restruktūrizavimą ir todėl gali būti traktuojamos kaip restruktūrizacinė pagalba.

               (73)

               Pagal Gaires restruktūrizacinė pagalba gali būti leistina tik tuo atveju, jei ji neprieštarauja bendriems interesams. Komisijos leidimas suteikti pagalbą Gairėse susietas su tam tikromis sąlygomis:

               (74)

               Komisija sutinka su Austrijos pareiškimu, kuriame BB bankas priskiriamas prie sunkumų ištiktų įmonių pagal Gairių 30 punktą kartu su 4–8 punktais.

               (75)

               Gairių 4 punkte nurodoma, kad Banką yra ištikę tokie sunkumai, „kai savo finansinėmis lėšomis arba svetimomis lėšomis, kurias jam pasiūlo jo paties savininkai (akcijų savininkai) arba kreditoriai, jis negali padengti nuostolių, kurie per trumpą ar vidutinį laiką neabejotinai sukeltų ekonominį Banko žlugimą, jei neįsikištų valstybė“. Šios aplinkybės BB bankui tinka vienareikšmiai.

               (76)

               Jeigu Burgenlando žemė neįsikištų, tuomet Bankui būtų paskirta veiklos priežiūra, ir taip, kaip pasakyta Gairėse, jis būtų pasmerktas ekonominiam žlugimui.

               (77)

               Kaip nurodyta Gairių 28 punkte, restruktūrizacinė pagalba gali būti suteikta tik tada, kai yra įvykdyti griežti kriterijai ir kai yra užtikrinta, jog galimi konkurencijos iškreiptumai yra įvertinti, atsižvelgiant į su Banko veikos tąsa susijusius pranašumus, ypač jeigu neto efektas dėl bankroto sukeltų atleidimų iš darbo, neginčijamai paaštrintų vietines, regionines arba nacionalines užimtumo problemas, arba, išimtiniais atvejais, jeigu Banko likvidavimas sukurtų sąlygas, artimas monopoliui ar oligopolinei situacijai.

               (78)

               Tai, kas pasakyta šio punkto pabaigoje, aišku, negali įvykti, nes BB banko padėtis nėra tokia stipri, kad jam bankrutavus ar iš dalies jį pardavus, būtų galima sukurti sąlygas monopolinei arba oligopolinei situacijai atsirasti.

               (79)

               Nors Austrija ir teigia, kad šalia BB banko Burgenlando žemėje savo veiklą plėtoja tik vienas svarbesniųjų bankų „Raiffeisen-Gruppe“, ir todėl BB banko išnykimas sudarytų sąlygas tolesnei rinkos struktūros koncentracijai ir banko „Raiffeisen-Gruppe“ tolesniam stiprėjimui, bet atsižvelgiant į tai, kad Burgenlando žemėje yra ir kitų bankų, taupomųjų kasų ir liaudies bankų, ir remiantis turima informacija, šis argumentas nėra įtikinantis.

               (80)

               Tačiau reikėtų konstatuoti, kad BB banko nuspėjamo nemokumo poveikį sunku prognozuoti. Jei BB banko filialai būtų likviduoti arba jų skaičius būtų sumažintas, tada Burgenlando žemėje tikriausiai įsikurtų koks nors užsienio bankas ir perimtų BB banko veiklą. Tačiau atsižvelgiant į Burgenlando žemės ekonominę padėtį ir santykinai mažą jos patrauklumą, tokią tikimybę reikėtų vertinti kaip labai menką. Daug labiau įtikėtina tai, kad tam tikruose Burgenlando žemės provincijos regionuose ateityje sumažės pagrindinių finansinių paslaugų teikimas.

               (81)

               Remiantis Gairių 3.2.2 skirsnio b punktu, pagalba yra suteikiama, priklausomai nuo restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Komisija turi duoti sutikimą kiekvienai konkrečiai pagalbai ir per nustatytą laikotarpį patikrinti, ar planas tinka Banko ilgalaikiam pelningumui atkurti. Be to, restruktūrizavimo plano terminas yra ribotas ir remiasi realiomis prielaidomis. Jame turi būti aprašytos aplinkybės, kurios sukėlė Bankui sunkumų, nes tik taip galima būtų įvertinti, ar pasiūlytos priemonės yra tinkamos. Pagal planą Bankas turi pereiti prie naujos struktūros, kuri numato tolimos ateities pelningumo perspektyvas ir galimybę funkcionuoti savo jėgomis, t. y. leidžia Bankui padengti visas išlaidas, įskaitant nurašymus bei finansavimo išlaidas, ir pasiekti nuosavo kapitalo pelningumą, leidžiantį išsilaikyti konkurencijos sąlygomis.

               (82)

               Komisijos įvertinimas buvo paremtas Austrijos pateiktais duomenimis, tarp jų ir tam tikrų restruktūrizacinių priemonių planavimu, prognozuojamu restruktūrizavimo pelningumu 2000–2010 metais, bet atsargiai vertinant būsimąją plėtrą, ir remiantis įprastinės ūkinės veiklos pelnu pagal metinius balansus ir plano apskaičiavimus, taip pat problemas sukėlusio nepakankamo kreditų rizikos valdymo bei struktūrinių deficitų analize. Savo įvertinime Komisija toliau remiasi Austrijos duomenimis apie restruktūrizavimo plano įgyvendinimą, apie kai kurių priemonių pakeitimus (modifikacijas), taip pat apie suplanuoto BB banko privatizavimo užbaigimo terminų planą.

               (83)

               Stokodama detalesnių prognozės duomenų ir tais duomenimis paremtų priemonių, Komisija savo nutarime dėl procedūros pradėjimo suabejojo ir prognoze dėl ilgalaikio 15 % dydžio pelningumo iki 2010 metų. Atsakydama į tai, Austrija pateikė plano apskaičiavimą, kuris remiasi atsargaus planavimo principais ir numato, jog, esant bendroms makroekonomikos sąlygoms (kylanti ekonomika, didėjantis gyventojų skaičius, turto augimas, Europos Sąjungos plėtra), per septynerių metų laikotarpį leistų pelningumui nuosekliai augti iki 15 %. Tai patvirtina taip pat ir metinių balansų skaičiai, nurodantys įprastinės ūkinės veiklos pelną. Todėl Komisija, atsižvelgdama į tolesnį vystymąsi, teigia, jog iš esmės restruktūrizavimo planas yra įtikinamas ir išsamus.

               (84)

               Toliau Austrija perdavė ir kitą informaciją bei lyginamuosius dydžius apie daiktines ir personalo išlaidas ir palygino jas su kitomis analogiškų struktūrų bei apimties kreditinėmis institucijomis. O tai parodė, kad BB banko rodikliai tiek pagal personalo išlaidas vienam darbuotojui, tiek pagal daiktines sąnaudas yra aiškiai menkesni už vidutinius.

               (85)

               Austrija taip pat papildomai įteikė Komisijai Banko valdymo struktūrų ir konkrečių valdymo klaidų analizes, kurias Komisija savo nutarime dėl procedūros pradėjimo buvo nurodžiusi kaip neužbaigtas. Nurodytos šios BB banko finansinių sunkumų priežastys: apgaulės atvejis, klaidingai suprasta rizikos politika, rizikos valdymo ir vidaus kontrolės sistemos stoka, nepakankama atskaitomybė, bendros banko valdymo instrumentų sistemos nebuvimas ir neefektyvūs organizaciniai veiksmai. Apžvalgoje buvo įvardytos šios restruktūrizavimo priemonės: naujos rizikos politikos įtvirtinimas, nepriklausomo rizikos valdymo įdiegimas, naujas portfelio struktūros (Asset Allocation) apibrėžimas, naujos atkūrimo bei vykdymo organizacijos sukūrimas, informacinės valdymo sistemos įdiegimas ir išlaidų valdymo sugriežtinimas.

               (86)

               Jau įgyvendintos arba dar tik numatytos operatyviosios, funkcinės ir finansinės priemonės, Komisijos nuomone, yra tinkamos ilgalaikiam Banko gyvavimui atkurti.

               (87)

               Toliau Austrija pranešė, kad Žemės vyriausybė esmine BB banko restruktūrizavimo koncepcijos dalimi laiko privatizavimą. 2003 m. lapkričio 12 d. Žemės vyriausybės nutarimu Zl. 3-12I/48-2003 jau imtasi atitinkamų priemonių, kad pardavimas būtų pradėtas. Per informavimo priemones 2003 m. lapkričio 17 d. buvo paskelbtas kvietimas pareikšti interesą. 2004 m. balandžio mėn., kai informacija apie firmą jau bus surinkta ir įvertinta (Due-Diligence), pradėtos derybos su trimis geriausią pasiūlymą pateikusiais pareiškėjais. Komisija mano, kad Banko privatizavimas turėtų būti gana sėkmingas.

               (88)

               EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkto išimties nuostatoje nustatyta sąlyga, jog pagalba neturi pakeisti prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendriesiems interesams. Gairių 35–39 punktuose konstatuojama, kad turi būti imtasi priemonių, kurios, kiek galima, sušvelnintų neigiamą pagalbos poveikį konkurentams. Dažniausiai ši sąlyga sukonkretinama įmonės atstovavimo svarbiose produktų rinkose apribojamu arba sumažinamu, gamybinių įrenginių ar antrinių įmonių pardavimu ir veiklos mažinimu.

               (89)

               Veiklos apribojimas arba sumažinimas turi būti proporcingas paramos sukeltiems iškreiptumo efektams, ypač santykinei Banko svarbai savo rinkoje ar savo rinkose.

               (90)

               Pagal Gairių 53 punktą Komisija, vertindama restruktūrizavimo pagalbą rėmimo srityse, turi atsižvelgti į regionų rėmimo reikalavimus. Jeigu į sunkumus patekusi įmonė yra rėmimo srityje, tai nereiškia, jog tai yra pagrindas toleruoti tokią pagalbą. Pagal Gairių 54 punktą Gairių vertinimo kriterijai taikomi taip pat ir regioninėms rėmimo sritims, net jeigu yra atsižvelgiama į regioninio rėmimo reikalavimus. Aišku, Komisija šioms sritims gali taikyti ne tokius griežtus reikalavimus pajėgumams mažinti, negu to reikalaujama rinkose su struktūriniais pajėgumų perviršiais, ypač jeigu regioninio rėmimo poreikiai tai pateisina, tuo labiau, kad EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte ir 87 straipsnio 3 dalies c punkte sritys traktuojamos skirtingai, kad būtų galima atsižvelgti į rimtesnes anksčiau minėtų sričių regionines problemas.

               (91)

               Kadangi Burgenlando žemė yra regionas, kuris nuo 1995 metų visas buvo priskirtas prie svarbiausių tikslinių rėmimo sričių, todėl jis atitinka EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkto reikalavimą ir todėl į tai atsižvelgiant teikiama regioninė pagalba, kuri leidžia aukščiausią 30 % ar 35 % neto rėmimo intensyvumą. Nors BB bankas dėl savo ilgametės veiklos šiame regione, atrodo, gerai prisitaikęs prie šios plėtros srities realių ekonominių sąlygų, Komisijai yra žinoma, kad Banko finansiniai sunkumai tokiose srityse pasireiškia smarkiau, negu ekonominiu ir pramoniniu požiūriu gerai išsivysčiusiame regione.

               (92)

               BB bankas, palyginti su kitais Austrijos bankais, yra maža bendrovė. 2002 metais BB banko balansas sudarė 2,9 mlrd. EUR, pajamos (iš palūkanų, iš vertybinių popierių, iš komisinių, neto pajamos iš finansinių sandorių ir kitos) sudarė 40,4 mln. EUR, darbuotojų buvo šiek tiek daugiau kaip 300. Ir todėl tiek pagal užimtumo lygį, tiek pagal savo finansinius pajėgumus BB banką galima priskirti prie mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) kategorijos.

               (93)

               Todėl toliau yra nagrinėjama, ar atsižvelgiant į nedidelę Banko veiklos apimtį ir jo veiklą rėmimo srityje pakaktų pasiūlytų atsakomųjų paslaugų, kad būtų galima susilpninti dėl teikiamos pagalbos atsirandantį konkurencijos iškreiptumo poveikį.

               (94)

               Anksčiau Austrija siūlė dalies akcijų pardavimą, vieno filialo uždarymą ir Žemės paskolos atsisakymą kaip atsakomąsias priemones, kurios būtų sudedamoji restruktūrizavimo plano dalis.

               (95)

               Savo nutarime dėl procedūros pradėjimo Komisija paaiškino, kad ji negalėjo tinkamai įvertinti šių iš dalies neaiškiai aprašytų priemonių bendro efekto ir jų vertės, nes trūko pakankamai detalių duomenų, todėl ji paprašė papildomos informacijos. Austrija pateikė papildomus duomenis apie atitinkamų priemonių vertę bei mažinimo efektą ir atkreipė dėmesį į tai, kad būtų patikrintos visos įmanomos galimybės, siekiant BB bankui užtikrinti tinkamus atsakomuosius veiksmus.

               (96)

               Aptardama dalies akcijų pardavimą, Austrija pareiškė, kad BB bankas nuo 2001 iki 2003 m. liepos mėn. jau pardavė jo veiklai nebūtinas akcijas už 3,5 mln. EUR sumą, ir dėl to portfelyje iki 2000 m. gruodžio 31 d. buvusi akcijų dalis sumažėjo trečdaliu.

               (97)

               Austrijos duomenimis, neturėdamas jau parduotų vertybių, BB bankas daugiau nedisponuoja nei strateginėmis dalimis, nei paslėptaisiais rezervais. Tai matyti ir iš auditorių parengtų BB banko praėjusių ūkinių metų ataskaitų. Todėl tolesnis Banko turto pardavimas taip stipriai paveiktų Banko turtą, kad iškiltų pavojus ir Banko egzistavimui.

               (98)

               BB bankas pritaikė vieną iš restruktūrizavimo priemonių, t. y. sumažinimo priemonę, ir uždarė vieną iš 17 filialų (Parndorfe). Tai maždaug 6 % sumažino jo atstovavimą rinkoje.

               (99)

               Dėl kitų filialų uždarymo Austrija pareiškė, kad šalyje šiuo metu turintis 16 filialų BB bankas yra gana ribotas. Tai liudija apie santykinai mažą filialų tankumą Burgenlando kaimo regionuose. BB bankas nevykdo jokios reikšmingos veiklos užsienyje, išskyrus vienintelį išimtinį atvejį. Soprone (Vengrija) bankas turi vieną vienintelę antrinę bendrovę, kuri pagal bendrą dabartinę bankų sektoriaus padėtį visgi yra svarbi kapitalo investicija į būsimą Banko pelningumą ir atstovavimą rinkoje tarptautinės tarpbankinės konkurencijos požiūriu. Dar vieno filialo uždarymas tiesiogiai padarytų nemenkų apyvartos nuostolių ir gerokai sumažintų pelno perspektyvas.

               (100)

               Toliau Austrija pažadėjo, kad BB bankas apribos šiuo požiūriu savo veiklą, jeigu ji nebeteiks daugiau valstybinių paskolų. Šio pobūdžio paskolų apimtis sudarė 12 % visų suteiktų paskolų ir buvo palyginti reikšminga. Be to, tai yra ypatingai pelninga veikla, nes šios paskolos dėl aukšto valstybės, kaip paskolos ėmėjos, mokumo Bankui nesukėlė jokios rizikos ir, žinoma, dėl to, neatsirado jokių Banką „silpninančių įsipareigojimų“. Be šios aplinkybės, dar buvo ir didelis nerizikingas pelnas iš palūkanų.

               (101)

               Komisija patikrino šiuos argumentus bei su jais susijusią perduotą informaciją ir priėjo išvadą, kad tolesni atsakomieji veiksmai, atsižvelgiant į nedidelę Banko veiklos apimtį ir nereikšmingą jo padėtį rinkoje, iš tikrųjų keltų grėsmę jo gyvavimui. Toliau Komisija, anksčiau priėmusi daug sprendimų dėl bankų sanavimo, atstovavimo rinkoje sumažinimą 10 % laikė pakankamą tais atvejais, kai sunkumų ištikti bankai, dar prieš susidurdami su finansiniais sunkumais, vykdė ekspansyvią veiklos politiką (10). Iš mažesnių bankų, kurie buvo netgi žymiai didesni už BB banką, Komisija nereikalavo sumažinti savo veiklos atstovybių tinklo (11).

               (102)

               Todėl, Komisijos nuomone, pakanka šių jau įgyvendintų, suplanuotų ir patvirtintų atsakomųjų veiksmų, kad būtų sušvelnintas minėtų pagalbos priemonių poveikis konkurencijos iškreiptumui.

               (103)

               Komisijos nuomone, Austrija pakankamai įrodė, kad suteiktos pagalbos apimtis apsiriboja restruktūrizavimui būtinu mažiausiu dydžiu, atsižvelgiant į Banko ir jo akcininkų turimas finansines lėšas. Bankui nebus suteiktas perteklinis likvidumas ir perteklinės nuosavos lėšos, kuriomis jis galėtų piktnaudžiauti, plėsdamas veiklą savo konkurentų sąskaita.

               (104)

               Remiantis garantiniais susitarimais, Burgenlando žemės BB bankui suteikta 359,8 mln. EUR dydžio pagalba buvo nustatyta taip, kad ja būtų padengtas per apgaulės atvejį nustatytas 171 mln. EUR poreikis balansui pakoreguoti, taip pat ir debitorių patikrinimo metu papildomai nustatytas 189 mln. EUR poreikis balansui pakoreguoti. Atsižvelgiant į 80 mln. EUR dydžio pagrindinį Banko kapitalą, tai buvo būtina jo trumpalaikiam išlikimui; priešingu atveju būtų reikėję paskirti veiklos priežiūrą ir atsakomybę už nuostolius. Papildomų nuosavų lėšų injekcija nebuvo su tuo susieta, todėl Banko padėtis konkurencijoje nesustiprėjo.

               (105)

               Vien tik Žemės garantijų BB bankui vis dėlto neužteko, kad išlaikytų pakankamą mokumą. Garantiniai susitarimai padengė reikiamą dėl blogųjų paskolų poreikį balansui pakoreguoti, bet jie neatsižvelgė į dėl kredito nuostolių susidariusią prastą palūkanų situaciją, kurią turėjo įvertinti pats Bankas.

               (106)

               Be to, dar prieš pasirašant Garantinį susitarimą (2000 m. birželio 20 d.), po to, kai buvo sudarytas metinis 1999 metų balansas, BB bankas savo pačių pastangomis pakoregavo balansą iki 41 mln. EUR sumos.

               (107)

               2000 m. spalio mėn., pasirodžius neigiamoms publikacijoms, daug klientų uždarė savo sąskaitas ir atsiėmė dideles sumas (taupomieji ir terminuotieji indėliai, taip pat vertybiniai popieriai) – maždaug 218 mln. EUR. Tai sudarė apie 10 % BB banko balanso sumos. Šiuos nuostolius Bankas padengė taip pat savo pastangomis.

               (108)

               Baigiant verta pažymėti, kad BB bankas savo pastangomis sumažino visus paslėptuosius rezervus ir per praėjusius trejus metus galėjo personalo išlaidas sumažinti 1 mln. EUR, o materialiąsias išlaidas – 10 %. 2004 metais BB bankas savo išlaidas numatė sumažinti apie 285 000 EUR suma.

               (109)

               Komisijos nuomone, pagalba iš tikrųjų yra apribota iki būtinos mažiausios sumos.

         VIII.   IŠVADOS

               (110)

               Pagalbą, kurios bendra suma yra 359,8 mln. EUR, sudaro dvi priemonės: pirma – 2000 m. birželio 20 d. Burgenlando žemės Garantinis susitarimas dėl 171 mln. EUR sumos, įskaitant 5 % palūkanų, antra – 2000 m. spalio 23 d. Bendrasis susitarimas, pagal kurį bankas „Bank Austria“ atsisako savo pretenzijos BB banko naudai, taip pat Pagerinimo (sanavimo) susitarimas tarp šių abiejų sutarties šalių ir Burgenlando žemės Garantinis susitarimas dėl 189 mln. EUR sumos BB banko naudai.

               (111)

               Visos sąlygos, reikalingos valstybės pagalbai suteikti pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį yra įvykdytos: valstybinės lėšos, tam tikros įmonės rėmimas, konkurenciją iškreipiantis poveikis ir žala prekybai tarp valstybių narių. Iš nuostatų apie išimtis, nurodančias valstybės pagalbos nesuderinamumo su bendrąja rinka principą, neįmanoma taikyti jokios kitos nuostatos, išskyrus EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą kartu su Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos gelbstint ir restruktūrizuojant sunkumų ištiktas įmones.

               (112)

               Savo vertinime, kuris buvo palygintas su Gairių kriterijais, Komisija daro išvadą, jog jau įvykdytos ir planuojamos restruktūrizavimo priemonės parinktos išmintingai, nuosekliai ir atitinkamai, kad būtų galima atkurti BB banko ilgalaikį pelningumą.

               (113)

               Komisijos nuomone, pakanka jau įvykdytų, suplanuotų ir pažadėtų pardavimų, uždarymų ir sumažinimų, kad galima būtų kompensuoti minėtų priemonių poveikį konkurencijos iškreiptumui.

               (114)

               Komisijos nuomone, abu 2000 m. birželio 20 d. ir 2000 m. spalio 23 d. garantiniai susitarimai apsiriboja restruktūrizavimui būtina mažiausia suma, atsižvelgiant į Banko ir jo akcininkų turimas finansines lėšas. Bankui nebus suteiktas perteklinis likvidumas ir perteklinės nuosavos lėšos, kuriomis jis galėtų piktnaudžiauti, išplėsdamas veiklą savo konkurentų sąskaita,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Šios priemonės banko „Bank Burgenland AG“ (BB) naudai yra suderinamos su bendrąja rinka:

               a)

               2000 m. birželio 20 d. Burgenlando žemės pasirašytas Garantinis susitarimas dėl 171 mln. EUR sumos, įskaitant 5 % palūkanas;

               b)

               2000 m. spalio 23 d. Bendrasis susitarimas apima Burgenlando žemės pasirašytą Garantinį susitarimą dėl 189 mln. EUR sumos.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas yra skirtas Austrijos Respublikai.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 7 d.

            Komisijos vardu

         Mario MONTI

            Komisijos narys

      (1)  OL L 83 1999 3 27, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

      (2)  OL C 141, 2002 6 14, p. 2.

      (3)  OL C 189, 2003 8 9, p. 13.

      (4)  OL C 37, 2004 2 11, p. 5.

      (5)  2002 m. BB banko balansinė suma siekė apie 2,9 mlrd. EUR.

      (6)  1994 m. rugsėjo 14 d. Teisingumo Teismo nutartis susijusiose bylose C-278/92, C-279/92 ir C-280/92 Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją, Rink. 1994, p. I-4103.

      (7)  OL C 288, 1999 10 9, p. 2.

      (8)  1994 m. rugsėjo 14 d. nutartis bylose C-278/92, C-279/92 ir 280/92, Ispanija prieš Komisiją, Rink. 1994, p. I-4103, 22 punktas.

      (9)  Žr. 7 išnašą.

      (10)  1998 m. liepos 29 d. Komisijos sprendimas 99/288/EB, sąlygiškai patvirtinantis Italijos pagalbą „Banco di Napoli“ (OL L 116, 1999 5 4, p. 36) ir 1999 m. lapkričio 10 d. Komisijos sprendimas 2000/600/EB, sąlygiškai patvirtinantis Italijos pagalbą valstybiniams bankams „Banco di Sicilia“ ir „Sicilcassa“ (OL L 256, 2000 10 10, p. 21).

      (11)  1998 m. spalio 14 d. Komisijos sprendimas, sąlygiškai patvirtinantis Prancūzijos pagalbą „Societé Marseillaise de Crédit“ (OL L 198, 1999 7 30, p. 1) ir 1999 m. birželio 23 d. Komisijos sprendimas 2001/89/EB, sąlygiškai patvirtinantis Prancūzijos pagalbą „Crédit Foncier de France“ (OL L 34, 2001 2 3, p. 36).


title: 2006 m. spalio 5 d. Tarybos Sprendimas 2006/670/BUSP dėl naujo Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Vidurio Azijoje paskyrimo

text:
6.10.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 275/65

      TARYBOS SPRENDIMAS 2006/670/BUSP
   2006 m. spalio 5 d.
   dėl naujo Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Vidurio Azijoje paskyrimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 18 straipsnio 5 dalį, kartu su 23 straipsnio 2 dalimi,
   kadangi:

               (1)

               2005 m. liepos 28 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/588/BUSP (1) dėl Ján KUBIŠ skyrimo Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (ESSĮ) Vidurio Azijoje, kurio įgaliojimai buvo pratęsti iki 2007 m. vasario 28 d.

               (2)

               2006 m. liepos 4 d. laišku J. KUBIŠ pranešė apie savo atsistatydinimą iš ESSĮ pareigų nuo 2006 m. liepos 5 d. Todėl turėtų būti paskirtas naujas ESSĮ likusiam įgaliojimų laikotarpiui.

               (3)

               Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis rekomendavo, kad Pierre MOREL būtų paskirtas nauju ESSĮ Vidurio Azijoje,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Pierre MOREL yra skiriamas nauju Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu Vidurio Azijoje. Jis vykdo savo pareigas vadovaudamasis Bendruosiuose veiksmuose 2005/588/BUSP nustatytais įgaliojimais ir išsamiomis nuostatomis.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas iki 2007 m. vasario 28 d.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge, 2006 m. spalio 5 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         K. RAJAMÄKI

      (1)  OL L 199, 2005 7 29, p. 100. Bendrieji veiksmai su pakeitimais, padarytais Bendraisiais veiksmais 2006/118/BUSP (OL L 49, 2006 2 21, p. 7).


title: 2016 m. spalio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2016/1858 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Švedijai pateikus paraišką „EGF/2016/002 SE/Ericsson“)

text:
20.10.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 284/25

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/1858
   2016 m. spalio 11 d.
   dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Švedijai pateikus paraišką „EGF/2016/002 SE/Ericsson“)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1), ypač į jo 15 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 13 punktą,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) tikslas – teikti paramą dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, atsiradusių dėl tebesitęsiančios pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės arba dėl naujos pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, atleistiems darbuotojams ir darbo veiklą nutraukusiems savarankiškai dirbantiems asmenims ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

               (2)

               EGF didžiausia metinė suma neviršija 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (3) 12 straipsnyje;

               (3)

               2016 m. kovo 31 d. Švedija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas atsižvelgiant į įmonėje Švedijoje „Ericsson“ („Telefonaktiebolaget LM Ericsson“) vykdomą darbuotojų atleidimą iš darbo. Paraiška buvo papildyta papildoma informacija pagal Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 8 straipsnio 3 dalį. Paraiška atitinka EGF finansinės paramos sumai nustatyti taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 13 straipsnyje;

               (4)

               todėl iš EGF turėtų būti mobilizuota 3 957 918 EUR suma finansinei paramai pagal Švedijos pateiktą paraišką suteikti;

               (5)

               siekiant kuo greičiau mobilizuoti EGF lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   2016 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 3 957 918 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
   Jis taikomas nuo 2016 m. spalio 11 d.

      Priimta Briuselyje 2016 m. spalio 11 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         M. SCHULZ

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         I. KORČOK

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

      (2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

      (3)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).


title: 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas dėl Europos Sąjungos makrofinansinės pagalbos Libanui teikimo laikotarpio pratęsimo

text:
22.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 339/54

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2009 m. gruodžio 18 d.
   dėl Europos Sąjungos makrofinansinės pagalbos Libanui teikimo laikotarpio pratęsimo
   (2009/997/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimą Nr. 2007/860/EB dėl Bendrijos makrofinansinės pagalbos suteikimo Libanui (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Visos Europos Sąjungos makrofinansinės pagalbos sumos Libanui nebuvo galima išmokėti per Sprendime 2007/860/EB nustatytą dvejų metų laikotarpį dėl vėlavimų įgyvendinant reformų priemones, visų pirma tas, kurios Susitarimo memorandume nurodytos kaip būtini kriterijai visai pagalbai suteikti.

               (2)

               Numatoma, kad, paskyrus naują nacionalinės vienybės vyriausybę, Libano valdžios institucijos galės įvykdyti reformų kriterijus, susijusius su makrofinansinės pagalbos suteikimu, kaip išdėstyta susitarimo memorandume.

               (3)

               Libano valdžios institucijos patenkinamai įgyvendino ekonominių reformų programą, dėl kurios buvo sutarta su Tarptautiniu valiutos fondu pagal Skubios po konflikto teikiamos pagalbos (EPCA) programą.

               (4)

               Europos Sąjungos makrofinansinės pagalbos Libanui teikimo laikotarpis pagal Sprendimą 2007/860/EB baigiasi 2009 m. gruodžio 21 d.

               (5)

               Todėl galima patvirtinti pagalbos teikimo laikotarpio pratęsimą vieneriems metams.

               (6)

               Dėl šio laikotarpio pratęsimo deramai konsultuotasi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos makrofinansinės pagalbos Libanui teikimo laikotarpis pratęsiamas dar vieneriems metams iki 2010 m. gruodžio 21 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 18 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 337, 2007 12 21, p. 111.


title: 2009/487/EB: 2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo, pridedamo prie Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, sudarymo

text:
24.6.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 161/6

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2008 m. spalio 24 d.
   dėl Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo, pridedamo prie Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, sudarymo
   (2009/487/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio 1 punkto a papunktį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmuoju sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               2006 m. vasario 27 d. Taryba suteikė Komisijai įgaliojimus Bendrijos vardu pardėti derybas su Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste dėl Protokolo dėl Danijos dalyvavimo Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą (toliau – Protokolas), sudarymo. Derybos buvo baigtos.

               (2)

               Vadovaujantis 2008 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimu ir su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau, Protokolas Europos bendrijos vardu buvo pasirašytas 2008 m. vasario 28 d.

               (3)

               Protokolas turėtų būti patvirtintas.

               (4)

               Protokolo įsigaliojimas Šveicarijos atžvilgiu susijęs su Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
                   (2) ir Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, įgyvendinimu (3).

               (5)

               Protokolo įsigaliojimas Lichtenšteino atžvilgiu susijęs su Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (toliau – Protokolas dėl Lichtenšteino dalyvavimo įgyvendinant Šengeno acquis) bei Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl kriterijų ir mechanizmų, kuriais remiantis būtų nustatyta valstybė, atsakinga už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prašymo dėl prieglobsčio nagrinėjimą (toliau – Protokolas dėl Lichtenšteino dalyvavimo įgyvendinant Dublino acquis) įgyvendinimu. Todėl patvirtinimo Lichtenšteino atžvilgiu dokumentas turėtų būti deponuotas ne anksčiau, nei Taryba patvirtins Protokolą dėl Lichtenšteino dalyvavimo įgyvendinant Šengeno acquis ir Protokolas dėl Lichtenšteino dalyvavimo įgyvendinant Dublino acquis.

               (6)

               Pagal Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties prieduose pateikto Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos 3 straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą.

               (7)

               Pagal Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties prieduose pateikto Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą, dėl to jis jai nėra privalomas ar taikytinas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolas, pridedamas prie Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą.
   Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   1.   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Bendrijos vardu deponuoti Protokolo 5 straipsnyje numatytą patvirtinimo aktą, kuriuo siekiama išreikšti Bendrijos sutikimą įsipareigoti dėl santykių su Šveicarija.
   2.   Todėl Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Bendrijos vardu deponuoti Protokolo 5 straipsnyje numatytą patvirtinimo aktą, kuriuo siekiama išreikšti Bendrijos sutikimą įsipareigoti dėl santykių su Lichtenšteinu. Šis dokumentas deponuojamas ne anksčiau, nei Taryba Europos bendrijos ir Europos Sąjungos vardu patvirtins Protokolą dėl Lichtenšteino dalyvavimo įgyvendinant Šengeno acquis ir Europos Bendrijos vardu – Protokolą dėl Lichtenšteino dalyvavimo įgyvendinant Dublino acquis.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge, 2008 m. spalio 24 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         M. ALLIOT-MARIE

      (1)  2008 m. liepos 8 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

      (3)  OL L 53, 2008 2 27, p. 5.
    ---documentbreak---

               24.6.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 161/8

         Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės
   PROTOKOLAS,
   pridedamas prie Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą
   EUROPOS BENDRIJA (toliau – Bendrija)
   ir
   ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA (toliau – Šveicarija),
   ir
   LICHTENŠTEINO KUNIGAIKŠTYSTĖ (toliau – Lichtenšteinas),
   toliau – Susitariančiosios Šalys,
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Protokole dėl Danijos pozicijos, pridėtame prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, nustatyta, kad jokia priemonė pagal Europos bendrijos steigimo sutarties IV antraštinę dalį Danijai neprivaloma ir joje netaikytina;
   NURODYDAMOS Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą (1), (toliau – Europos bendrijos ir Šveicarijos susitarimas) nuostatą dėl Danijos Karalystės (toliau – Danija) galimybės pateikti prašymą dalyvauti šiame susitarime;
   ATSIŽVELGDAMOS į Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolą, pridedamą prie to paties Europos bendrijos ir Šveicarijos susitarimo dėl Lichtenšteino prisijungimo prie to susitarimo pagal susitarimo 15 straipsnį;
   PAŽYMĖDAMOS, kad 2004 m. lapkričio 8 d. laiške Danijos Karalystė paprašė leisti dalyvauti tame pačiame Europos bendrijos ir Šveicarijos susitarime;
   PRISIMINDAMOS, kad pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos susitarimą, prie kurio prisijungė Lichtenšteino Kunigaikštystė, tokio Danijos Karalystės dalyvavimo sąlygas, Danijai pritarus, nustato Susitariančiosios Šalys minėto susitarimo protokole;
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad pirmiausia Danijai ir Bendrijai reikėjo sudaryti susitarimą, kuriuo visų pirma būtų siekiama išspręsti Teisingumo Teismo jurisdikcijos bei Bendrijos ir Danijos koordinavimo veiksmų tarptautinių susitarimų srityje klausimus;
   ATSIŽVELGDAMOS į Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimą dėl valstybės narės, atsakingos už Danijoje ar kitoje Europos Sąjungos valstybėje narėje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų ir Eurodac sistemos, skirtos pirštų atspaudams lyginti, siekiant veiksmingai taikyti Dublino konvenciją (2);
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad dėl to reikia nustatyti sąlygas, kuriomis Danija dalyvauja Europos bendrijos ir Šveicarijos susitarime, prie kurio prisijungė Lichtenšteinas, ir, kad visų pirma reikia nustatyti Šveicarijos, Lichtenšteino ir Danijos tarpusavio teises bei įsipareigojimus;
   PAŽYMĖDAMOS, kad šio protokolo įsigaliojimas grindžiamas Danijos sutikimu pagal jos konstitucinius reikalavimus,
   SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Danijos Karalystė dalyvauja Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, (toliau – Europos bendrijos ir Šveicarijos susitarimas), prie kurio, kaip nustatyta susitarimo 15 straipsnyje, Lichtenšteino Kunigaikštystė prisijungė sudarius protokolą (toliau – Lichtenšteino protokolas), laikydamasi Europos bendrijos ir Danijos susitarime dėl valstybės narės, atsakingos už Danijos Karalystėje ar kitoje Europos Sąjungos valstybėje narėje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų ir Eurodac sistemos, skirtos pirštų atspaudams lyginti, siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją (toliau – Europos bendrijos ir Danijos susitarimas), ir šiame protokole nustatytų sąlygų.
   2 straipsnis
   1.   2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 343/2003, nustatančio valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (3) (Dublino reglamentas), kuris pateikiamas šio protokolo priede ir yra jo sudėtinė dalis, nuostatos kartu su jo įgyvendinimo priemonėmis, priimtomis remiantis Dublino reglamento 27 straipsnio 2 dalimi, pagal tarptautinę teisę yra taikomos Danijos ir Šveicarijos bei Lichtenšteino santykiams.
   2.   2000 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac“ sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją (4) (Eurodac reglamentas), kuris pateikiamas šio protokolo priede ir yra jo sudėtinė dalis, nuostatos kartu su jo įgyvendinimo priemonėmis, priimtomis remiantis Eurodac reglamento 22 straipsniu arba 23 straipsnio 2 dalimi, pagal tarptautinę teisę yra taikomos Danijos ir Šveicarijos bei Lichtenšteino santykiams.
   3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų aktų pakeitimai, apie kuriuos Danija Komisijai praneša vadovaudamasi Europos bendrijos ir Danijos susitarimo 3 straipsniu, ir apie kuriuos Šveicarija ir Lichtenšteinas Komisijai praneša vadovaudamiesi atitinkamai Europos bendrijos ir Šveicarijos susitarimo 4 straipsniu ir Lichtenšteino protokolo 5 straipsniu, pagal tarptautinę teisę yra taikomi Danijos ir Šveicarijos bei Lichtenšteino santykiams.
   4.   Pagal Dublino reglamento 27 straipsnio 2 dalį priimtos įgyvendinimo priemonės ir pagal Eurodac reglamento 22 straipsnį arba 23 straipsnio 2 dalį priimtos įgyvendinimo priemonės, apie kurias Danija Komisijai praneša vadovaudamasi Europos bendrijos ir Danijos susitarimo 4 straipsniu, ir apie kurias Šveicarija ir Lichtenšteinas Komisijai praneša vadovaudamiesi atitinkamai Europos bendrijos ir Šveicarijos susitarimo 4 straipsniu ir Lichtenšteino protokolo 5 straipsniu, pagal tarptautinę teisę yra taikomos Danijos ir Šveicarijos bei Lichtenšteino santykiams.
   3 straipsnis
   Šveicarija ir Lichtenšteinas turi teisę Teisingumo Teismui pateikti pareiškimus arba rašytines pastabas tais atvejais, kai Danijos teismas ar tribunolas kreipiasi į jį su prašymu priimti prejudicinį sprendimą pagal Europos bendrijos ir Danijos susitarimo 6 straipsnio 1 dalį.
   4 straipsnis
   1.   Jeigu Šveicarija arba Lichtenšteinas pateikia skundą dėl to, kaip Danija šį protokolą taiko ar aiškina, Šveicarija arba Lichtenšteinas gali prašyti, kad klausimas oficialiai būtų įtrauktas kaip ginčas į mišraus komiteto darbotvarkę.
   2.   Jeigu Danija pateikia skundą dėl to, kaip Šveicarija arba Lichtenšteinas šį protokolą taiko ar aiškina, Danija turi teisę prašyti Komisijos, kad klausimas oficialiai būtų įtrauktas kaip ginčas į mišraus komiteto darbotvarkę. Komisija įtraukia šį klausimą į darbotvarkę.
   3.   Mišrus komitetas ginčą turi išspręsti per 90 dienų nuo darbotvarkės, į kurią buvo įtrauktas ginčas, patvirtinimo dienos. Šiuo tikslu Danija turi teisę mišriam komitetui teikti pastabas.
   4.   Jeigu mišrus komitetas išsprendžia ginčą taip, kad ginčo sprendimas turi būti įgyvendintas Danijoje, Danija per šio straipsnio 3 dalyje nurodytą laikotarpį praneša Šalims apie sprendimo įgyvendinimą arba neįgyvendinimą.
   Jeigu Danija praneša apie savo sprendimą neįgyvendinti sprendimo dėl ginčo, taikoma šio straipsnio 5 dalis.
   5.   Jeigu mišrus komitetas negali išspręsti ginčo per šio straipsnio 3 dalyje nurodytą laikotarpį, šis laikotarpis pratęsiamas dar 90 dienų, siekiant priimti galutinį sprendimą. Jeigu pasibaigus šiam laikotarpiui, mišrus komitetas nepriėmė sprendimo, šis protokolas laikomas nutrauktu, pasibaigus paskutinei minėto laikotarpio dienai.
   5 straipsnis
   Šis protokolas Susitariančiosioms Šalims pateikiamas ratifikuoti arba patvirtinti.
   Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Tarybos Generaliniam sekretoriui, kuris tampa jų depozitoriumi.
   Lichtenšteino atžvilgiu šis protokolas įsigalioja pirmą antro mėnesio dieną po to, kai Bendrija ir Lichtenšteinas praneša apie atitinkamų procedūrų užbaigimą.
   Šveicarijos atžvilgiu šis protokolas įsigalioja pirmą antro mėnesio dieną po to, kai Bendrija ir Šveicarija praneša apie reikalingų atitinkamų procedūrų užbaigimą.
   Šis protokolas, sudarytas tarp Bendrijos ir Lichtenšteino bei tarp Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos, įsigalioja tik depozitoriui gavus Danijos notą, kurioje Danija praneša, kad sutinka su šio protokolo nuostatomis ir kad 2 straipsnyje nurodytas nuostatas ji taikys tarpusavio santykiams su Šveicarija ir Lichtenšteinu.
   6 straipsnis
   Kiekviena Susitariančioji Šalis gali nutraukti šį protokolą, įteikdama depozitoriui raštišką pareiškimą. Šis pareiškimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams po jo deponavimo.
   Šis protokolas netenka galios, jeigu nutraukiamas Bendrijos ir Danijos susitarimas.
   Šis protokolas netenka galios, jeigu jį denonsuoja Bendrija arba tiek Šveicarija, tiek Lichtenšteinas.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunitá Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         За Конфедерация Швейцария
         Por la Confederación Suiza
         Za Švýcarskou konfederaci
         For Det Schweiziske Forbund
         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Šveitsi Konföderatsiooni nimel
         Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
         For the Swiss Confederation
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera
         Šveices Konfederācijas vārdā
         Šveicarijos Konfederacijos vardu
         A Svájci Államszövetség részéről
         Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
         Voor de Zwitserse Bondsstaat
         W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
         Pela Confederação Suíça
         Pentru Confederația Elvețiană
         Za Švajčiarsku konfederáciu
         Za Švicarsko konfederacijo
         Sveitsin valaliiton puolesta
         På Schweiziska edsförbundets vägnar

         За Княжество Лихтенщайн
         Por el Principado de Liechtenstein
         Za Lichtenštejnské knížectví
         For Fyrstendømmet Liechtenstein
         Für das Fürstentum Liechtenstein
         Liechtensteini Vürstiriigi nimel
         Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν
         For the Principality of Liechtenstein
         Pour la Principauté de Liechtenstein
         Per il Principato del Liechtenstein
         Lihtenšteinas Firstistes vārdā
         Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu
         A Liechtensteini Hercegség részéről
         Għall-Prinċipat ta' Liechtenstein
         Voor het Vorstendom Liechtenstein
         W imieniu Księstwa Liechtensteinu
         Pelo Principado do Liechtenstein
         Pentru Principatul Liechtenstein
         Za Lichtenštajnské kniežatstvo
         Za Kneževino Lihtenštajn
         Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta
         För Furstendömet Liechtenstein

      (1)  OL L 53, 2008 2 27, p. 5.

      (2)  OL L 66, 2006 3 8, p. 38.

      (3)  OL L 50, 2003 2 25, p. 1.

      (4)  OL L 316, 2000 12 15, p. 1.
   PRIEDAS
   2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 343/2003, nustatantis valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (OL L 50, 2003 2 25, p. 1).
   2000 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac“ sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją (OL L 316, 2000 12 15, p. 1).


title: 2009/331/EB,Euratomas: 2009 m. vasario 26 d. Tarybos ir Komisijos sprendimas dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Albanijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo

text:
28.4.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 107/164

      TARYBOS IR KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2009 m. vasario 26 d.
   dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Albanijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo
   (2009/331/EB, Euratomas)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA
   IR EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdamos į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 310 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antru sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies antra pastraipa,
   atsižvelgdamos į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą dalį,
   atsižvelgdamos į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdamos į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdamos į Europos Parlamento pritarimą,
   atsižvelgdamos į Tarybos pritarimą pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 101 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Albanijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolas, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, pasirašytas Europos bendrijos ir jos valstybių narių vardu 2008 m. lapkričio 19 d. pagal Tarybos sprendimą 2009/330/EB (1).

               (2)

               Protokolas turėtų būti sudarytas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos bendrijos, Europos atominės energijos bendrijos ir valstybių narių vardu patvirtinamas Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Albanijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolas, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Europos bendrijos ir jos valstybių narių vardu deponuoja protokolo 11 straipsnyje numatytus patvirtinimo dokumentus. Europos atominės energijos bendrijos vardu šiuos dokumentus tuo pat metu deponuoja Komisijos pirmininkas.

      Priimta Briuselyje 2009 m. vasario 26 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         I. LANGER

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  Žr. šio Oficialiojo leidinio 1 p.


title: 2013 m. liepos 9 d. Tarybos sprendimas 2013/365/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/329/BUSP, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afrikos Kyšulyje įgaliojimų terminas

text:
10.7.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 189/8

         TARYBOS SPRENDIMAS 2013/365/BUSP
   2013 m. liepos 9 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/329/BUSP, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afrikos Kyšulyje įgaliojimų terminas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 31 straipsnio 2 dalį ir 33 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2011 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/819/BUSP (1), kuriuo paskyrė Alexander RONDOS Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Afrikos Kyšulyje;

               (2)

               2012 m. birželio 25 d. Taryba priėmė sprendimą 2012/329/BUSP (2), kuriuo ES specialiojo įgaliotinio Afrikos Kyšulyje įgaliojimų terminas pratęstas iki 2013 m. birželio 30 d.;

               (3)

               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai turėtų būti pratęsti tolesniam keturių mėnesių laikotarpiui;

               (4)

               ES specialusis įgaliotinis vykdys įgaliojimus tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimas 2012/329/BUSP iš dalies keičiamas taip:

               1.

               1 straipsnis yra keičiamas taip:
               „1 straipsnis
               Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
               ES specialiojo įgaliotinio Afrikos Kyšulyje Alexander RONDOS įgaliojimai pratęsiami iki 2013 m. spalio 31 d. Tarybai priėmus sprendimą Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) siūlymu, ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas gali būti nutrauktas anksčiau.
               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymo tikslais Afrikos Kyšulys apibrėžiamas kaip apimantis Džibučio Respubliką, Eritrėjos Valstybę, Etiopijos Federacinę Demokratinę Respubliką, Kenijos Respubliką, Somalio Federacinę Respubliką, Sudano Respubliką, Pietų Sudano Respubliką ir Ugandos Respubliką. Spręsdamas klausimus, turinčius platesnį poveikį regionų lygiu, įskaitant piratavimą, ES specialusis įgaliotinis atitinkamai bendradarbiauja su šalimis ir regioniniais subjektais, nepriklausantiems Afrikos Kyšuliui.
               Atsižvelgiant į tai, kad dėl tarpusavyje susijusių problemų, su kuriomis susiduria regionas, reikia laikytis regioninio požiūrio, ES specialusis įgaliotinis Afrikos Kyšulyje dirbs aktyviai konsultuodamasis su ES specialiuoju įgaliotiniu Sudane ir Pietų Sudane, kuris ir toliau vadovaus veiklai šiose dviejose šalyse.“.

               2.

               5 straipsnio 1 dalis yra pakeičiama taip:
               „1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu laikotarpiu nuo 2012 m. liepos 1 d. iki 2013 m. spalio 31 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 4 900 000 EUR.“.

         2 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2013 m. liepos 1 d.

      Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OL L 327, 2011 12 9, p. 62.

      (2)  OL L 165, 2012 6 26, p. 62.