title: 2019 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/863 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje (NAFO), kuriuo panaikinamas 2014 m. gegužės 26 d. Sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NAFO

text:
28.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 140/49

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/863
         2019 m. gegužės 14 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje (NAFO), kuriuo panaikinamas 2014 m. gegužės 26 d. Sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NAFO
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3179/78 (1) Sąjunga sudarė Konvenciją dėl bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejybos rajonuose (2) (toliau – NAFO konvencija), kuria įsteigta Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO). Tarybos sprendimu 2010/717/ES (3) Sąjunga patvirtino NAFO konvencijos ketvirtąjį pakeitimą, kuriuo įsteigta Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos komisija (4) (toliau – NAFO komisija);

                     (2)

                     NAFO komisija priima priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį žvejybos išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą NAFO konvencijos rajone ir apsaugoti jūrų ekosistemas, kuriose aptinkama tų išteklių. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

                     (3)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (5) nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Be to, Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

                     (4)

                     kaip teigiama Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato, pagrindinis Sąjungos veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

                     (5)

                     Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ nurodytos konkrečios priemonės, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

                     (6)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NAFO komisijos posėdžiuose 2019–2023 m., ir panaikinti 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NAFO, nes NAFO priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1005/2008 (6) ir (EB) Nr. 1224/2009 (7) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 (8), turinį;

                     (7)

                     atsižvelgiant į kintantį NAFO konvencijos rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš NAFO komisijos posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (NAFO) komisijos posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

            2 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NAFO komisijos posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

            3 straipsnis
            I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio NAFO komisijos posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

            4 straipsnis
            2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje (NAFO), panaikinamas.

            5 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               P. DAEA

            (1)  1978 m. gruodžio 28 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3179/78 dėl Europos ekonominės bendrijos Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje patvirtinimo (OL L 378, 1978 12 30, p. 1).

            (2)  OL L 378, 1978 12 30, p. 16.

            (3)  2010 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas 2010/717/ES dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo Europos Sąjungos vardu (OL L 321, 2010 12 7, p. 1).

            (4)  OL L 321, 2010 12 7, p. 2.

            (5)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

            (6)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

            (7)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

            (8)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

            I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje (NAFO)

            1.   PRINCIPAI
            Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos kontekste Sąjunga:

                        a)

                        veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą ir apribotų žvejybos veiklos poveikį aplinkai, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

                        b)

                        siekia, kad į NAFO priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad NAFO komisijos priimamos priemonės atitiktų NAFO konvenciją;

                        c)

                        užtikrina, kad NAFO komisijos priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

                        d)

                        skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

                        e)

                        siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

                        f)

                        užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

                        g)

                        laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (1);

                        h)

                        siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui NAFO reguliuojamame rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

                        i)

                        laikosi Tarybos išvadų (2) dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (3) ir skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas NAFO efektyvumas ir, kai aktualu, gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidedant prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

                        j)

                        skatina RŽVO veiklos ir veiklos pagal regionines jūrų konvencijas koordinavimą ir, kai tikslinga, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis, jei taikytina, pagal jų įgaliojimus;

                        k)

                        skatina bendradarbiavimo ne tunų regioninėse žvejybos valdymo organizacijose mechanizmus, panašius į vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO.

                  2.   GAIRĖS
            Kai tikslinga, Sąjunga stengiasi skatinti, kad NAFO priimtų šias priemones:

                        a)

                        NAFO reguliuojamame rajone taikytinas žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsargumo principu, įskaitant NAFO reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba žvejybos pastangų reguliavimo priemones, kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus būtų svarstomos specialiosios peržvejojamų išteklių apsaugos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

                        b)

                        priemones, padedančias reguliuojamame rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

                        c)

                        priemones, kuriomis siekiama sustiprinti žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimą ir skatinti geresnį pramonės subjektų ir mokslininkų bendradarbiavimą;

                        d)

                        NAFO reguliuojamame rajone taikytinas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir NAFO priimtų priemonių laikymasis;

                        e)

                        priemones, skirtas kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat reguliuojamame rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias NAFO konvenciją, kartu atsižvelgiant į Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

                        f)

                        priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti palankias sąlygas tokiems įrankiams identifikuoti ir ištraukti;

                        g)

                        priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

                        h)

                        kai tikslinga, bendrus požiūrius su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis valdant žvejybą tame pačiame regione;

                        i)

                        metodus, kaip mažinti ne žvejybos veiklos poveikį jūrų biologiniams ištekliams reguliuojamame rajone;

                        j)

                        kai tikslinga ir kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, rekomendacijas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

                        k)

                        papildomas technines priemones, grindžiamas NAFO pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               (1)  Dok. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

               (2)  Dok. 7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

               (3)  Dok. JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

            II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos posėdžiuose, tikslinimas

            Prieš kiekvieną NAFO komisijos posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.
            Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno NAFO komisijos posėdžio, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.
            Jei NAFO komisijos posėdžio metu neįmanoma susitarti, įskaitant vietoje, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.


title: 2019 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/864 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijoje (NASCO), kuriuo panaikinamas 2014 m. gegužės 26 d. Sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NASCO

text:
28.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 140/54

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/864
         2019 m. gegužės 14 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijoje (NASCO), kuriuo panaikinamas 2014 m. gegužės 26 d. Sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NASCO
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Tarybos sprendimu 82/886/EEB (1) Sąjunga sudarė Konvenciją dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante (2) (toliau – NASCO konvencija), pagal kurią įsteigta Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacija (NASCO);

                     (2)

                     NASCO taryba, kuriai padeda trys komisijos (Šiaurės Amerikos komisija, Šiaurės Rytų Atlanto komisija ir Vakarų Grenlandijos komisija), yra NASCO konvencija įsteigtas organas, atsakingas už atlantinių lašišų išsaugojimą, atkūrimą, jų išteklių didinimą ir racionalų valdymą pasitelkiant tarptautinį bendradarbiavimą. NASCO taryba priima jos kompetencijai priklausančių žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

                     (3)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3) nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Be to, Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 pabrėžta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

                     (4)

                     kaip teigiama Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato, pagrindinis ES veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

                     (5)

                     Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ nurodytos konkrečios priemonės, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

                     (6)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NASCO tarybos posėdžiuose, nes NASCO priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1005/2008 (4) ir (EB) Nr. 1224/2009 (5) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 (6), turinį;

                     (7)

                     dabartinė pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NASCO tarybos posėdžiuose, yra nustatyta 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimu dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NASCO. Tą sprendimą tikslinga panaikinti ir pakeisti nauju sprendimu, skirtu 2019–2023 metų laikotarpiui;

                     (8)

                     atsižvelgiant į kintantį NASCO konvencijos rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš metinius NASCO posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turi būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos (NASCO) tarybos posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

            2 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NASCO tarybos posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

            3 straipsnis
            I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio NASCO tarybos posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

            4 straipsnis
            2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijoje (NASCO), panaikinamas.

            5 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               P. DAEA

            (1)  1982 m. gruodžio 13 d. Tarybos sprendimas 82/886/EEB dėl Konvencijos dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante patvirtinimo (OL L 378, 1982 12 31, p. 24).

            (2)  OL L 378, 1982 12 31, p. 25.

            (3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

            (4)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

            (5)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

            (6)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

            I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijoje (NASCO)

            1.   PRINCIPAI
            Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos kontekste Sąjunga:

                        a)

                        veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą ir apribotų žvejybos veiklos poveikį aplinkai, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

                        b)

                        užtikrina, kad NASCO priimamos priemonės atitiktų NASCO konvenciją;

                        c)

                        užtikrina, kad NASCO priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma JT jūrų teisės konvencijos ir jos 66 straipsnio, Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

                        d)

                        skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

                        e)

                        siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

                        f)

                        užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

                        g)

                        laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (1);

                        h)

                        siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui Konvencijos rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

                        i)

                        laikosi Tarybos išvadų (2) dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (3) ir skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas NASCO efektyvumas ir, kai aktualu, gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (pavyzdžiui, mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidedant prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

                        j)

                        skatina RŽVO veiklos ir veiklos pagal regionines jūrų konvencijas koordinavimą ir bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis, jei taikytina, pagal jų įgaliojimus, visų pirma skatina veiklos koordinavimą taikant OSPAR konvenciją, kurios susitariančioji šalis yra ir Sąjunga;

                        k)

                        skatina bendradarbiavimo ne tunų regioninėse žvejybos valdymo organizacijose mechanizmus, panašius į vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO.

                  2.   GAIRĖS
            Kai tikslinga, Sąjunga stengiasi skatinti, kad NASCO priimtų šias priemones:

                        a)

                        Konvencijos rajone taikytinas žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant NASCO reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba žvejybos pastangų reguliavimo priemones, kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus būtų svarstomos specialiosios peržvejojamų išteklių apsaugos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

                        b)

                        priemones, padedančias Konvencijos rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

                        c)

                        priemones, kuriomis siekiama sustiprinti žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimą ir skatinti geresnį pramonės subjektų ir mokslininkų bendradarbiavimą;

                        d)

                        NASCO konvencijos rajone taikytinas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir NASCO priimtų priemonių laikymasis;

                        e)

                        priemones, skirtas kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos ir akvakultūros poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat NASCO konvencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

                        f)

                        priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti palankias sąlygas tokiems įrankiams identifikuoti ir ištraukti;

                        g)

                        priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

                        h)

                        kai tikslinga, bendrus požiūrius su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis valdant žvejybą tame pačiame regione;

                        i)

                        kai tikslinga ir kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, rekomendacijas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

                        j)

                        papildomas technines priemones, grindžiamas NASCO pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               (1)  Dok. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

               (2)  Dok. 7348/1/17 REV 1, 2017 03 24.

               (3)  Dok. JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

            II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos posėdžiuose, tikslinimas

            Prieš kiekvieną NASCO tarybos posėdį, sušaukiamą sprendimams, kurie gali tapti privalomais Sąjungai, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.
            Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno NASCO tarybos posėdžio, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.
            Jei NASCO tarybos posėdžio metu neįmanoma susitarti, įskaitant vietoje, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.


title: 2019 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/865 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje (NEAFC), kuriuo panaikinamas 2014 m. gegužės 26 d. sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NEAFC

text:
28.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 140/60

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/865
         2019 m. gegužės 14 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje (NEAFC), kuriuo panaikinamas 2014 m. gegužės 26 d. sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NEAFC
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Tarybos sprendimu 81/608/EEB (1) Sąjunga sudarė Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante (2), pagal kurią įsteigta Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC) (toliau – NEAFC konvencija). NEAFC konvencijos 2004 ir 2006 m. pakeitimai buvo patvirtinti Tarybos sprendimu 2009/550/EB (3). Pakeitimai oficialiai įsigaliojo 2013 m. spalio 29 d., tačiau, remiantis 2005 m. lapkričio 18 d. Londono deklaracija, susitarta laikinai pradėti pakeitimų įgyvendinimą po jų priėmimo, kol jie įsigalios;

                     (2)

                     NEAFC yra atsakinga už priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį žvejybos išteklių išsaugojimą ir optimalų jų naudojimą NEAFC konvencijos rajone (toliau – Konvencijos rajonas), priėmimą. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

                     (3)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (4) nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga tų tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

                     (4)

                     kaip teigiama Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato, pagrindinis Sąjungos veiksmų tuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

                     (5)

                     Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ nurodytos konkrečios priemonės plastiko kiekiui ir jūros taršai mažinti, taip pat mažinti jūroje prarandamų ar paliekamų žvejybos įrankių kiekį;

                     (6)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NEAFC posėdžiuose 2019–2023 m., ir panaikinti 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NEAFC, nes NEAFC priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1005/2008 (5) ir (EB) Nr. 1224/2009 (6) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 (7), turinį;

                     (7)

                     dabartinė pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NEAFC posėdžiuose, yra nustatyta 2014 m. gegužės 26 d. sprendimu dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NEAFC. Tą sprendimą tikslinga panaikinti ir pakeisti nauju sprendimu, kuris apimtų 2019–2023 m. laikotarpį;

                     (8)

                     atsižvelgiant į kintantį Konvencijos rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš metinius NEAFC posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (NEAFC) posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

            2 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NEAFC posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

            3 straipsnis
            I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio NEAFC posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

            4 straipsnis
            2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje (NEAFC), panaikinamas.

            5 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               P. DAEA

            (1)  1981 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas 81/608/EEB dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje patvirtinimo (OL L 227, 1981 8 12, p. 21).

            (2)  OL L 227, 1981 8 12, p. 22.

            (3)  2009 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimas 2009/550/EB dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo, kad būtų galima nustatyti ginčų sprendimo procedūras, išplėsti Konvencijos taikymo sritį ir peržiūrėti Konvencijos tikslus (OL L 184, 2009 7 16, p. 12).

            (4)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

            (5)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

            (6)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

            (7)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

            I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje (NEAFC)

            1.   PRINCIPAI
            Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos kontekste Sąjunga:

                        a)

                        veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

                        b)

                        užtikrina, kad NEAFC priimamos priemonės atitiktų NEAFC konvencijos tikslus;

                        c)

                        užtikrina, kad NEAFC priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

                        d)

                        skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

                        e)

                        siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

                        f)

                        užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

                        g)

                        laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (1);

                        h)

                        siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui NEAFC reguliuojamame rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą rekomendacijų įgyvendinimą;

                        i)

                        laikosi Tarybos išvadų (2) dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (3) ir skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas NEAFC efektyvumas ir, kai aktualu, gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidedant prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

                        j)

                        skatina RŽVO veiklos ir veiklos pagal regionines jūrų konvencijas koordinavimą ir bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis, jei taikytina, pagal jų įgaliojimus, visų pirma skatina veiklos koordinavimą su OSPAR, kurios susitariančioji šalis yra ir Sąjunga;

                        k)

                        skatina bendradarbiavimo ne tunų regioninėse žvejybos valdymo organizacijose mechanizmus, panašius į vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO.

                  2.   GAIRĖS
            Kai tikslinga, Sąjunga stengiasi skatinti, kad NEAFC priimtų šias priemones:

                        a)

                        reguliuojamame rajone taikytinas žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant NEAFC reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba žvejybos pastangų reguliavimo priemones, kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus į tas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones įtraukiamos specialiosios peržvejojamiems ištekliams skirtos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

                        b)

                        priemones, padedančias reguliuojamame rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

                        c)

                        priemones, kuriomis siekiama sustiprinti žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimą ir skatinti geresnį pramonės subjektų ir mokslininkų bendradarbiavimą;

                        d)

                        reguliuojamame rajone taikytinas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir NEAFC priimtų priemonių laikymasis;

                        e)

                        priemones, skirtas kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat reguliuojamame rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

                        f)

                        priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti palankias sąlygas tokiems įrankiams identifikuoti ir ištraukti;

                        g)

                        priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

                        h)

                        kai tikslinga ir kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, rekomendacijas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

                        i)

                        kai tikslinga, bendrus požiūrius su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis valdant žvejybą tame pačiame rajone;

                        j)

                        papildomas technines priemones, grindžiamas NEAFC pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               (1)  Dok. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

               (2)  Dok. 7348/1/17 REV 1, 2017 03 24.

               (3)  Dok. JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

            II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos posėdžiuose, tikslinimas

            Prieš kiekvieną NEAFC komisijos posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.
            Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno NEAFC komisijos posėdžio, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.
            Jei NEAFC posėdyje neįmanoma susitarti, įskaitant vietoje, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.


title: 2019 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/866 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo metinėje šalių konferencijoje, kuriuo panaikinamas 2017 m. birželio 12 d. sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi toje metinėje konferencijoje

text:
28.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 140/66

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/866
         2019 m. gegužės 14 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo metinėje šalių konferencijoje, kuriuo panaikinamas 2017 m. birželio 12 d. sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi toje metinėje konferencijoje
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Lenkija yra Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo (toliau – Beringo jūros konvencija) susitariančioji šalis. Sąjunga nėra tos konvencijos šalis. Pagal 2003 m. Stojimo akto 6 straipsnio 9 dalį Sąjunga tvarko valstybių narių žvejybos susitarimus, sudarytus su trečiosiomis šalimis, ir Sąjunga turėtų įgyvendinti visus pagal Beringo jūros konvenciją priimtus sprendimus;

                     (2)

                     2016 m. balandžio 11 d. Tarybos sprendimu, kuriuo Lenkijos Respublika įgaliojama Europos Sąjungos interesais pradėti derybas dėl Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo pakeitimo, kuris leistų regioninėms ekonominės integracijos organizacijoms, tokioms kaip Europos Sąjunga, tapti Konvencijos šalimi, Lenkija įgaliota Sąjungos interesais derėtis dėl Beringo jūros konvencijos dalinio pakeitimo, kad Sąjunga galėtų tapti tos konvencijos susitariančiąja šalimi. Tas įgaliojimas šiuo metu įgyvendinamas. Susitarta, kad Sąjungai tapus visateise Beringo jūros konvencijos susitariančiąja šalimi, Lenkija nutrauks savo narystę Konvencijoje;

                     (3)

                     Beringo jūros konvencijos metinė šalių konferencija (toliau – metinė šalių konferencija) yra atsakinga už ledjūrio menkių išteklių valdymo ir išsaugojimo priemones Beringo jūros konvencijos rajone. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

                     (4)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (1) nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga tų tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

                     (5)

                     kaip teigiama Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato, pagrindinis Sąjungos veiksmų tuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

                     (6)

                     Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ nurodytos konkrečios priemonės plastiko kiekiui ir jūros taršai mažinti, taip pat mažinti jūroje prarandamų ar paliekamų žvejybos įrankių kiekį;

                     (7)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metinėje šalių konferencijoje 2019–2023 m., nes metinėje šalių konferencijoje priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1005/2008 (2) ir (EB) Nr. 1224/2009 (3) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 (4), turinį;

                     (8)

                     2017 m. birželio 12 d. Tarybos sprendime dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metinėje Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo šalių konferencijoje, nenumatyta Sąjungos poziciją metinėje šalių konferencijoje peržiūrėti iki 2022 m. metinio posėdžio. Tačiau didžioji dauguma Tarybos sprendimų, kuriais nustatoma Sąjungos pozicija skirtingose regioninėse žvejybos valdymo organizacijose, kurių susitariančioji šalis Sąjunga yra, turi būti peržiūrėti prieš 2019 m. tų regioninių žvejybos valdymo organizacijų metinius posėdžius. Todėl, siekiant skatinti didesnį Sąjungos pozicijų visose regioninėse žvejybos valdymo organizacijose nuoseklumą ir supaprastinti peržiūros procedūrą, tikslinga paankstinti 2017 m. birželio 12 d. sprendimo peržiūrą ir tą sprendimą panaikinti bei pakeisti nauju sprendimu, kuris apimtų 2019–2023 m. laikotarpį;

                     (9)

                     atsižvelgiant į kintantį Beringo jūros konvencijos rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš metinės šalių konferencijos posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Beringo jūros konvencijos metinės šalių konferencijos posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

            2 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Beringo jūros konvencijos metinės šalių konferencijos posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

            3 straipsnis
            I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. Beringo jūros konvencijos metinės šalių konferencijos patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

            4 straipsnis
            2017 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo metinėje šalių konferencijoje, ir kuriuo panaikinamas 2012 m. liepos 10 d. Tarybos sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo sistemoje, panaikinamas.

            5 straipsnis

               1.   Sąjungai prisijungus prie Beringo jūros konvencijos, Komisija atstovauja Sąjungai Beringo jūros konvencijos metinės šalių konferencijos posėdžiuose.

               2.   Iki to prisijungimo Lenkija išreiškia Sąjungos poziciją Beringo jūros konvencijos metinės šalių konferencijos posėdžiuose.

               3.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               P. DAEA

            (1)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

            (2)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

            (3)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

            (4)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

            I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metinėje Beringo jūros konvencijos šalių konferencijoje

            1.   PRINCIPAI
            Beringo jūros konvencijos kontekste Sąjunga:

                        a)

                        veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

                        b)

                        užtikrina, kad metinėje šalių konferencijoje priimamos priemonės atitiktų Beringo jūros konvenciją;

                        c)

                        užtikrina, kad metinėje šalių konferencijoje priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

                        d)

                        skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

                        e)

                        siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

                        f)

                        užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

                        g)

                        laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (1);

                        h)

                        siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui Beringo jūros konvencijos rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

                        i)

                        laikosi Tarybos išvadų (2) dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (3) ir skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas metinės šalių konferencijos efektyvumas ir, kai aktualu, gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidedant prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

                        j)

                        skatina RŽVO veiklos ir veiklos pagal regionines jūrų konvencijas koordinavimą ir bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis, jei taikytina, pagal jų įgaliojimus;

                        k)

                        skatina bendradarbiavimo ne tunų regioninėse žvejybos valdymo organizacijose mechanizmus, panašius į vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO.

                  2.   GAIRĖS
            Kai tikslinga, Sąjunga stengiasi skatinti, kad metinė šalių konferencija priimtų šias priemones:

                        a)

                        Konvencijos rajone taikytinas žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant metinės šalių konferencijos reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomą leidžiamą žvejybos lygį ir individualias nacionalines kvotas arba pastangų reguliavimo priemones (įskaitant Beringo jūros konvencijos priedo pakeitimus), kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus į tas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones įtraukiamos specialiosios peržvejojamiems ištekliams skirtos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

                        b)

                        priemones, padedančias Beringo jūros konvencijos rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

                        c)

                        priemones, kuriomis siekiama sustiprinti žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimą ir skatinti geresnį pramonės subjektų ir mokslininkų bendradarbiavimą;

                        d)

                        Konvencijos rajone taikytinas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir metinėje šalių konferencijoje priimtų priemonių laikymasis;

                        e)

                        priemones, skirtas kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat Beringo jūros konvencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

                        f)

                        priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti palankias sąlygas tokiems įrankiams identifikuoti ir ištraukti;

                        g)

                        priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

                        h)

                        kai tikslinga ir kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, rekomendacijas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

                        i)

                        kai tikslinga, bendrus požiūrius su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis valdant žvejybą tame pačiame regione;

                        j)

                        papildomas technines priemones, grindžiamas metinės šalių konferencijos pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               (1)  Dok. 7087/12REV 1 ADD 1 COR 1.

               (2)  Dok. 7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

               (3)  Dok. JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

            II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis metinėje šalių konferencijoje, tikslinimas

            Prieš kiekvieną metinės šalių konferencijos posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Europos Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.
            Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija Europos Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno metinės šalių konferencijos posėdžio, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.
            Jei metinės šalių konferencijos posėdžio metu neįmanoma susitarti, įskaitant vietoje, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.


title: 2019 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/868 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje Atlanto tunų apsaugos komisijoje (ICCAT), kuriuo panaikinamas 2014 m. liepos 8 d. sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ICCAT

text:
28.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 140/78

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/868
         2019 m. gegužės 14 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje Atlanto tunų apsaugos komisijoje (ICCAT), kuriuo panaikinamas 2014 m. liepos 8 d. sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ICCAT
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Tarybos sprendimu 86/238/EEB (1) Sąjunga sudarė Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos (2), kuria įsteigta Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT) (toliau – ICCAT konvencija);

                     (2)

                     ICCAT priima priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį žvejybos išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą ICCAT konvencijos rajone ir apsaugoti jūrų ekosistemas, kuriose aptinkama tų išteklių. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

                     (3)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3) nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga tų tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

                     (4)

                     kaip teigiama Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato, pagrindinis Sąjungos veiksmų tuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

                     (5)

                     Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ nurodytos konkrečios priemonės plastiko kiekiui ir jūros taršai mažinti, taip pat mažinti jūroje prarandamų ar paliekamų žvejybos įrankių kiekį;

                     (6)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ICCAT posėdžiuose 2019–2023 m., nes ICCAT priimtos išteklių išsaugojimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1936/2001 (4), (EB) Nr. 1984/2003 (5), (EB) Nr. 520/2007 (6), (EB) Nr. 1005/2008 (7) ir (EB) Nr. 1224/2009 (8) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2016/1627 (9) ir (ES) 2017/2403 (10), turinį.
                     Taip yra todėl, kad ICCAT priimtomis rekomendacijomis gali būti papildyti, iš dalies keičiami arba pakeisti galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose nustatyti įpareigojimai;

                     (7)

                     dabartinė pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ICCAT posėdžiuose, yra nustatyta 2014 m. liepos 8 d. Tarybos sprendimu dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ICCAT. Tą sprendimą tikslinga panaikinti ir pakeisti nauju sprendimu, kuris apimtų 2019–2023 m. laikotarpį;

                     (8)

                     atsižvelgiant į kintantį ICCAT konvencijos rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš ICCAT posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

            2 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ICCAT posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

            3 straipsnis
            I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio ICCAT posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

            4 straipsnis
            2014 m. liepos 8 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje Atlanto tunų apsaugos komisijoje (ICCAT), panaikinamas.

            5 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               P. DAEA

            (1)  1986 m. birželio 9 d. Tarybos sprendimas 86/238/EEB dėl Bendrijos prisijungimo prie Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos su pakeitimais, padarytais protokolu prie valstybių Konvencijos dalyvių įgaliotųjų atstovų konferencijos baigiamojo akto, pasirašyto Paryžiuje 1984 m. liepos 10 d. (OL L 162, 1986 6 18, p. 33).

            (2)  OL L 162, 1986 6 18, p. 34.

            (3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

            (4)  2001 m. rugsėjo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1936/2001, nustatantis tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių žvejybos kontrolės priemones (OL L 263, 2001 10 3, p. 1).

            (5)  2003 m. balandžio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003, nustatantis prekybos melsvaisiais tunais, durklažuvėmis ir didžiaakiais tunais Bendrijoje statistikos sistemą (OL L 295, 2003 11 13, p. 1).

            (6)  2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 520/2007, nustatantis labai migruojančių žuvų rūšių tam tikrų išteklių apsaugos technines priemones ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 973/2001 (OL L 123, 2007 5 12, p. 3).

            (7)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

            (8)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

            (9)  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1627 dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 (OL L 252, 2016 9 16, p. 1).

            (10)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

            I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje Atlanto tunų apsaugos komisijoje (ICCAT)

            1.   PRINCIPAI
            Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos kontekste Sąjunga:

                        a)

                        veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

                        b)

                        siekia, kad į ICCAT priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad ICCAT priimamos priemonės atitiktų ICCAT konvenciją;

                        c)

                        užtikrina, kad ICCAT priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

                        d)

                        skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

                        e)

                        siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

                        f)

                        užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

                        g)

                        laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (1);

                        h)

                        siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui Konvencijos rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

                        i)

                        laikosi Tarybos išvadų (2) dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (3) ir skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas ICCAT efektyvumas ir, kai aktualu, gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidedant prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

                        j)

                        skatina geresnį RŽVO veiklos ir veiklos pagal regionines jūrų konvencijas koordinavimą ir bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis, jei taikytina, pagal jų įgaliojimus, ir visų pirma skatina bendradarbiavimą taikant OSPAR konvenciją, bendradarbiavimą su Helsinkio komisija ir bendradarbiavimą taikant Barselonos konvenciją, kurių susitariančioji šalis yra ir Sąjunga;

                        k)

                        skatina koordinavimą ir bendradarbiavimą su kitomis tunų RŽVO bendro intereso klausimais, visų pirma atnaujinant vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO, ir pradedant jį taikyti visoms RŽVO.

                  2.   GAIRĖS
            Kai tikslinga, Sąjunga stengiasi skatinti, kad ICCAT priimtų šias priemones:

                        a)

                        ICCAT konvencijos rajone taikytinas žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant ICCAT reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba žvejybos pastangų reguliavimo priemones, kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus į tas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones įtraukiamos specialiosios peržvejojamiems ištekliams skirtos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

                        b)

                        priemones, padedančias Konvencijos rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

                        c)

                        priemones, kuriomis siekiama sustiprinti žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimą ir skatinti geresnį pramonės subjektų ir mokslininkų bendradarbiavimą;

                        d)

                        Konvencijos rajone taikytinas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir ICCAT priimtų priemonių laikymasis;

                        e)

                        priemones, skirtas kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos ir akvakultūros poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat ICCAT konvencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

                        f)

                        priemones, kuriomis siekiama valdyti žuvų suburiamųjų įrenginių (ŽSĮ) naudojimą, visų pirma pagerinti duomenų rinkimą, tiksliai įvertinti, sekti ir stebėti ŽSĮ naudojimą, sumažinti poveikį pažeidžiamiems tunų ištekliams, sušvelninti galimą jų poveikį tikslinėms ir netikslinėms rūšims, taip pat ekosistemai;

                        g)

                        priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti palankias sąlygas tokiems įrankiams identifikuoti ir ištraukti, ir sumažinti į jūrą išmetamų šiukšlių kiekį;

                        h)

                        priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

                        i)

                        kai tikslinga ir kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, rekomendacijas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

                        j)

                        papildomas technines priemones, grindžiamas ICCAT pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               (1)  Dok. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

               (2)  Dok. 7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

               (3)  Dok. JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

            II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos posėdžiuose, tikslinimas

            Prieš kiekvieną ICCAT komisijos posėdį, sušaukiamą sprendimams, kurie gali tapti privalomais Sąjungai, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Europos Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.
            Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija Europos Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno ICCAT posėdžio, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.
            Jei ICCAT posėdžio metu neįmanoma susitarti, įskaitant vietoje, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.