title: Tarybos sprendimas (ES) 2021/366 2021 m. vasario 22 d. dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Europos šalių susitarimo dėl kelių transporto priemonių ekipažų, važinėjančių tarptautiniais maršrutais, darbo (AETR) ekspertų grupėje ir Kelių transporto darbo grupėje

text:
2021 3 1

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 70/12

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2021/366
         2021 m. vasario 22 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Europos šalių susitarimo dėl kelių transporto priemonių ekipažų, važinėjančių tarptautiniais maršrutais, darbo (AETR) ekspertų grupėje ir Kelių transporto darbo grupėje
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     1976 m. sausio 5 d. įsigaliojo Europos šalių susitarimas dėl kelių transporto priemonių ekipažų, važinėjančių tarptautiniais maršrutais, darbo (AETR) (1). Paskutinį kartą jis buvo iš dalies pakeistas 2010 m. rugsėjo 20 d.;

                     (2)

                     pagal AETR 21 straipsnį bet kuri susitariančioji šalis gali teikti Jungtinių Tautų (JT) Generaliniam sekretoriui pasiūlymus dėl AETR pakeitimų. Prieš pateikiant pasiūlymus JT Generaliniam sekretoriui, jie pirmiausia aptariami JT Europos ekonomikos komisijos (UNECE) Kelių transporto darbo grupėje (SC.1);

                     (3)

                     pagal AETR UNECE įsteigė AETR ekspertų grupę. Ta grupė įgaliota rengti ir teikti UNECE kelių transporto darbo grupei pasiūlymus dėl AETR pakeitimų;

                     (4)

                     numatyta, kad AETR ekspertų grupė savo 25-ojoje suplanuotoje sesijoje, kuri įvyks 2021 m. vasario mėn., ir UNECE kelių transporto darbo grupė savo 116-ojoje suplanuotoje sesijoje, kuri įvyks 2021 m. spalio mėn., aptars su išmaniųjų tachografų klausimais susijusius AETR pakeitimus;

                     (5)

                     AETR 22bis straipsnyje nustatyta, kad Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3821/85 (2) IB priedo pakeitimus, susijusius su skaitmeniniais tachografais, savaime perima visos AETR susitariančiosios šalys be jokių oficialių konsultacijų ar balsavimo. Kai kurios AETR susitariančiosios šalys yra nepatenkintos tuo, kad jos neturėjo galimybės dalyvauti rengiant ir priimant skaitmeninio tachografo technines specifikacijas. Komisija savo 2011 m. liepos 19 d. komunikate „Skaitmeninis tachografas – būsimos veiklos gairės“ pripažįsta, kad šis mechanizmas trukdo tinkamai ir darniai diegti skaitmeninius tachografus Sąjungai nepriklausančiose susitariančiosiose šalyse;

                     (6)

                     Sąjungai svarbu, kad AETR numatytas sprendimų, susijusių su kontrolės prietaisais, įskaitant skaitmeninius tachografus, priėmimo procesas būtų pakeistas ir kad AETR 22 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nustatyta procedūra būtų pradėta taikyti išmaniojo tachografo techninių specifikacijų įtraukimui į AETR, ir kad AETR 22bis straipsnis būtų toliau taikomas ankstesnių tachografo versijų reikalavimų pakeitimams, kurie gali būti padaryti ateityje;

                     (7)

                     pagal AETR 10 straipsnį tachografas, kuris sukonstruotas, įrengtas, naudojamas ir išbandytas pagal Reglamentą (EEB) Nr. 3821/85, laikomas atitinkančiu AETR reikalavimus. AETR 10 straipsnį reikėtų iš dalies pakeisti įtraukiant nuorodą į išmaniojo tachografo technines specifikacijas, kurios turėtų būti laikomos atitinkančiomis AETR reikalavimus nuo AETR priedo 1C priedėlio įsigaliojimo dienos;

                     (8)

                     AETR 13 straipsnis dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų nustatyta tiksli nuostatų dėl išmaniųjų tachografų įgyvendinimo susitariančiosiose šalyse data;

                     (9)

                     pagal AETR 14 straipsnį prie Susitarimo gali prisijungti tik UNECE valstybės narės ir valstybės, kurios į UNECE priimtos patariamojo balso teise;

                     (10)

                     yra keli argumentai, kodėl Sąjunga turėtų prisijungti prie AETR. Pirma, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas byloje 22/70 (3) patvirtino, kad kelių transporto priemonių ekipažų, važinėjančių tarptautiniais maršrutais, darbas yra Sąjungos išimtinės kompetencijos dalykas. Antra, Sąjungos prisijungimas prie AETR užtikrintų Sąjungos interesų veiksmingą atstovavimą AETR. Trečia, dėl AETR ir pasiūlyto sprendimų priėmimo proceso specifikos Sąjungai tikslinga būti susitariančiąja šalimi. Siekiant, kad Sąjunga galėtų prisijungti prie AETR, reikėtų iš dalies pakeisti AETR 14 straipsnį numatant galimybę prie AETR prisijungti regioninės integracijos organizacijoms;

                     (11)

                     išmaniojo tachografo technines specifikacijas, kurios turi būti įtrauktos į AETR kaip jo priedo 1C priedėlis, reikėtų parengti remiantis specifikacijomis, kurios 2020 m. balandžio 8 d. Sąjungos vardu buvo pateiktos AETR ekspertų grupei, ir specifikacijomis, kurias Komisija turi priimti 2021 m. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 165/2014 (4);

                     (12)

                     AETR priedo 2 priedėlio III skyriuje nustatytas patvirtinimo sertifikatas turėtų būti iš dalies pakeistas taip, kad jį būtų galima naudoti išmaniesiems tachografams ir jų komponentams patvirtinti;

                     (13)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi AETR ekspertų grupėje ir UNECE kelių transporto darbo grupėje, kadangi AETR turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų galima visos Europos mastu užtikrinti suderinimą kelių transporto priemonėse naudojamos įrašymo įrangos (tachografų) srityje, ir kadangi tokie pakeitimai turės teisinių pasekmių, kaip nurodyta SESV 218 straipsnio 9 dalyje;

                     (14)

                     Sąjunga nėra AETR susitariančioji šalis ir jos statusas neleidžia jai pateikti siūlomų pakeitimų, todėl juos AETR ekspertų grupei turėtų pranešti valstybės narės, veikdamos Sąjungos interesų labui ir laikydamosi lojalaus bendradarbiavimo principo, kad skatintų siekti Sąjungos tikslų;

                     (15)

                     Sąjungos poziciją turi kartu išreikšti Sąjungos valstybės narės, kurios yra AETR ekspertų grupės ir UNECE kelių transporto darbo grupės narės,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Ekspertų grupės dėl Europos šalių susitarimo dėl kelių transporto priemonių ekipažų, važinėjančių tarptautiniais maršrutais, darbo (AETR) 25-ojoje sesijoje ir UNECE kelių transporto darbo grupės 116-ojoje sesijoje, atitinka siūlomus AETR pakeitimus (5).
            Formaliems ir nereikšmingiems pirmoje pastraipoje nurodytos pozicijos pakeitimams galima pritarti be tolesnio Tarybos sprendimo.

            2 straipsnis

               1.   1 straipsnyje nurodytą poziciją kartu išreiškia Sąjungos valstybės narės, kurios yra AETR ekspertų grupės ir UNECE kelių transporto darbo grupės narės.

               2.   Apie siūlomus pakeitimus valstybės narės praneša AETR ekspertų grupei.

            3 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2021 m. vasario 22 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  OL L 95, 1978 4 8, p. 1.

            (2)  1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų (OL L 370, 1985 12 31, p. 8).

            (3)  ECLI:EU:C:1971:32.

            (4)  2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (OL L 60, 2014 2 28, p. 1).

            (5)  Žr. dokumentą ST 5700/21 (http://register.consilium.europa.eu).


title: EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 207/2018 2018 m. rugsėjo 21 d.

text:
2021 3 4

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 75/47

      EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 207/2018
      2018 m. rugsėjo 21 d.
      atšauktas, todėl teksto nėra.


title: Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2021/471 2021 m. kovo 17 d. dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo, (ATALANTA) ES pajėgų vado skyrimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2020/1826 (ATALANTA/2/2021)

text:
2021 3 19

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 98/1

         POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2021/471
         2021 m. kovo 17 d.
         dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo, (ATALANTA) ES pajėgų vado skyrimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2020/1826 (ATALANTA/2/2021)
         POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
         atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnį,
         atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 10 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (1), ypač į jų 6 straipsnio 1 dalį,
         kadangi:

                     (1)

                     pagal Bendrųjų veiksmų 2008/851/BUSP 6 straipsnio 1 dalį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) priimti atitinkamus sprendimus dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo, (toliau – ATALANTA) ES pajėgų vado skyrimo;

                     (2)

                     2020 m. gruodžio 1 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2020/1826 (2), kuriuo ATALANTA ES pajėgų vadu paskirtas kapitonas Diogo ARROTEIA;

                     (3)

                     ES operacijos vadas rekomendavo nauju ES pajėgų vadu nuo 2021 m. kovo 17 d. paskirti kapitoną Luca Pasquale ESPOSITO. Italijos valdžios institucijos nurodė, kad kapitoną Luca Pasquale ESPOSITO paskyrus ES pajėgų vadu jam bus suteiktas aukštesnis kontradmirolo laipsnis;

                     (4)

                     2021 m. kovo 9 d. ES karinis komitetas pritarė tai rekomendacijai;

                     (5)

                     todėl Sprendimas (BUSP) 2020/1826 turėtų būti panaikintas;

                     (6)

                     pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Kontradmirolas Luca Pasquale ESPOSITO skiriamas Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo, (ATALANTA) ES pajėgų vadu nuo 2021 m. kovo 17 d.

            2 straipsnis
            Šiuo sprendimu panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2020/1826.

            3 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
            Jis taikomas nuo 2021 m. kovo 17 d.

            Priimta Briuselyje, 2021 m. kovo 17 d.

                  Politinio ir saugumo komiteto vardu

                  Pirmininkė

               S. FROM-EMMESBERGER

            (1)  OL L 301, 2008 11 12, p. 33.

            (2)  2020 m. gruodžio 1 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2020/1826 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (ATALANTA), ES pajėgų vado skyrimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2020/895 (ATALANTA/3/2020) (OL L 406, 2020 12 3, p. 60).


title: 2019 m. gegužės 29 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2019/976, kuriuo nustatomi tikslų apibrėžimo ir dalijimosi vertinimu jungtinėse priežiūros grupėse principai ir kuriuo panaikinamas Sprendimas (ES) 2017/274 (ECB/2019/14)

text:
14.6.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 157/61

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2019/976
         2019 m. gegužės 29 d.
         kuriuo nustatomi tikslų apibrėžimo ir dalijimosi vertinimu jungtinėse priežiūros grupėse principai ir kuriuo panaikinamas Sprendimas (ES) 2017/274 (ECB/2019/14)
         EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (1), ypač į jo 6 straipsnio 1 ir 7 dalis,
         kadangi:

                     (1)

                     Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 (ES) 6 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad Europos Centrinis Bankas (ECB) yra atsakingas už tai, kad bendras priežiūros mechanizmas (BPM) veiktų veiksmingai ir nuosekliai. To reglamento 79 konstatuojamojoje dalyje nurodoma, kad veiksmingai priežiūrai vykdyti reikalingi labai motyvuoti, gerai apmokyti ir nešališki darbuotojai;

                     (2)

                     vadovaujantis Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (2) 3–6 straipsniais, ECB yra atsakingas už jungtinių priežiūros grupių, sudarytų iš ECB ir nacionalinių kompetentingų institucijų darbuotojų, sukūrimą ir sandarą. Jungtinės priežiūros grupės (JPG) koordinatorius, kuriam padeda vienas ar daugiau nacionalinių kompetentingų institucijų (NKI) koordinatorių padėjėjų, užtikrina JPG darbo koordinavimą;

                     (3)

                     atsižvelgiant į svarbius JPG koordinatorių ir NKI koordinatorių padėjėjų vaidmenis koordinuojant į JPG iš NKI deleguotų narių darbą, būtina ir proporcinga nustatyti vienodą tikslų apibrėžimo ir dalijimosi vertinimu JPG tvarką;

                     (4)

                     NKI koordinatorių padėjėjų darbo vertinimas pradiniu bandomuoju laikotarpiu buvo teikiamas pagal Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2016/3 (ECB/2015/36) (3) ir vėliau kitu bandomuoju laikotarpiu vadovaujantis principais, įtvirtintais Europos Centrinio Banko sprendime (ES) 2017/274 (ECB/2017/6) (4). Pasibaigus pastarajam bandomajam laikotarpiui, siekiant teisinio aiškumo, Sprendimas (ES) 2017/274 (ECB/2017/6) turėtų būti panaikintas;

                     (5)

                     pastaruoju bandomuoju laikotarpiu įgyta patirtis parodė, kad vertinimo mechanizmas JPG gali būti naudingas siekiant užtikrinti veiksmingą jų veiklą, geresnį bendradarbiavimą ir dialogą ir toliau kurti pasitikėjimą ir atvirumą šiose grupėse. Dėl šios priežasties vertinimo mechanizmas turėtų būti tęsiamas ir naudojamas reguliariai. Tačiau siekiant įtraukti pataisymus, kuriuos reikia atlikti dėl vertinimo mechanizmo, būtina priimti naują sprendimą. Todėl reikėtų panaikinti Sprendimą (ES) 2017/274 (ECB/2017/6) ir pakeisti šiuo sprendimu;

                     (6)

                     NKI yra atsakingos tik už savo darbuotojų vertinimą, o ECB yra atsakingas tik už savo darbuotojų vertinimą. Darbuotojų valdymo tikslais NKI gali naudoti JPG koordinatorių NKI koordinatorių padėjėjams pateiktą vertinimą, jeigu leidžiama pagal atitinkamus nacionalinės teisės aktus, o ECB gali naudoti JPG koordinatoriui pateiktą vertinimą, visais atvejais vadovaujantis šiuo sprendimu;

                     (7)

                     vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. (EB) 45/2001 (5) 27 straipsniu, buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris 2015 m. balandžio 7 d. pateikė savo nuomonę, pripažindamas, kad vertinimas yra būtinas JPG valdymui, ir pritardamas vertinimo mechanizmui, kartu rekomenduodamas, kad konkretus jo veikimas turėtų būti apibrėžtas atitinkamoje teisinėje priemonėje,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Apibrėžtys
            Šiame sprendime vartojamos Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnyje ir Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2 straipsnyje pateiktos sąvokų apibrėžtys.

            2 straipsnis
            Tikslų nustatymas ir dalijimasis vertinimu

               1.   Nepažeidžiant išimtinės NKI, kaip NKI koordinatorių padėjėjų darbdavio, atsakomybės, JPG koordinatoriai, pasikonsultavę su kiekvienu NKI koordinatoriaus padėjėju, nustato pagrindinius NKI koordinatoriaus padėjėjo uždavinius ir tikslus.

               2.   JPG koordinatoriaus pareigų tikslai ir kompetencijos apibrėžtos ECB darbo valdymo ir vystymo proceso kontekste. Vertinimo JPG tikslais, NKI koordinatorių padėjėjams pranešama apie tas kompetencijas, nustatytas ir apibrėžtas ECB galimybių sistemoje (6), kurios taikomos JPG koordinatoriaus pareigoms.

               3.   Vertinimas yra abipusis: JPG koordinatoriai pateikia vertinimą NKI koordinatorių padėjėjams, o NKI koordinatorių padėjėjai pateikia vertinimą JPG koordinatoriams, vadovaujantis I priede nustatytais principais.

               4.   Atitinkamas JPG koordinatorius ir atitinkami NKI koordinatorių padėjėjai kartu pateikia vertinimą visai savo JPG apie tai, kaip grupė pasiekė savo tikslus, vadovaujantis I priede nustatytais principais.

               5.   JPG koordinatoriai ir NKI koordinatorių padėjėjai siekia pateikti vertinimą tiesiogiai susitikimo su jais metu.

               6.   Ataskaitinis laikotarpis, kuriam apibrėžiami tikslai ir už kurį teikiamas vertinimas, yra laikotarpis nuo kiekvienų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

               7.   Tik asmenys, kurie atitinka „būtina žinoti“ kriterijus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1725 (7), turėtų turėti prieigą prie vertinimo, įrašyto į sistemos priemonę, kuri naudojama vertinimo procesui valdyti. Konkrečios subjektų, kuriems „būtina žinoti“ vertinimą, kategorijos nustatomos atitinkamame apdorojamos operacijos įraše ir duomenų subjektams pateikiamame privatumo pranešime.

            3 straipsnis
            Panaikinimas
            Sprendimas (ES) Nr. 2017/274 (ECB/2017/6) panaikinamas.

            4 straipsnis
            Baigiamosios nuostatos

               1.   Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2.   Nukrypstant nuo 2 straipsnio 6 dalies, pirmasis ataskaitinis laikotarpis, kuriam apibrėžiami tikslai ir už kurį teikiamas vertinimas, prasideda šio sprendimo įsigaliojimo dieną ir baigiasi tų pačių metų gruodžio 31 d.

            Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. gegužės 29 d.

                  ECB valdančiosios tarybos vardu

                  ECB Pirmininkas

               Mario DRAGHI

            (1)  OL L 287, 2013 10 29, p. 63.

            (2)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 468/2014, kuriuo sukuriama Europos Centrinio Banko, nacionalinių kompetentingų institucijų ir nacionalinių paskirtųjų institucijų bendradarbiavimo Bendrame priežiūros mechanizme struktūra (BPM pagrindų reglamentas) (ECB/2014/17) (OL L 141, 2014 5 14, p. 1).

            (3)  2015 m. lapkričio 18 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2016/3, kuriuo nustatomi principai dėl nacionalinių kompetentingų institucijų koordinatorių padėjėjų darbo Bendro priežiūros mechanizmo jungtinėse priežiūros grupėse vertinimo teikimo (ECB/2015/36) (OL L 1, 2016 1 5, p. 4).

            (4)  2017 m. vasario 10 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2017/274, kuriuo nustatomi principai dėl nacionalinių kompetentingų institucijų koordinatorių padėjėjų darbo vertinimo teikimo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas (ES) 2016/3 (ECB/2017/6) (OL L 40, 2017 2 17, p. 72).

            (5)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

            (6)  Žr. dokumentą pavadinimu „ECB galimybių sistema: kompetencijos“, skelbiama https://www.ecb.europa.eu/careers/pdf/leadership_competencies.en.pdf.

            (7)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

            I PRIEDAS

               Tikslų apibrėžimo ir dalijimosi vertinimu Bendro priežiūros mechanizmo jungtinėse priežiūros grupėse principai

               1 principas

               Tikslų nustatymas

                        1.

                        Nepažeidžiant išimtinės NKI, kaip NKI koordinatorių padėjėjų darbdavio, atsakomybės, kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pradžioje arba kai NKI koordinatoriaus padėjėjas prisijungia prie JPG, JPG koordinatorius, pasikonsultavęs su NKI koordinatoriaus padėjėju, nustato pagrindinius NKI koordinatoriaus padėjėjo uždavinius ir tikslus.

                        2.

                        JPG koordinatorius ir NKI koordinatoriaus padėjėjas kartu apibrėžia grupės tikslus ir kiekvienais metais apie šiuos tikslus praneša JPG per JPG posėdį, kuris vyksta kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pradžioje arba kai sudaroma nauja JPG.

                        3.

                        Sutarti NKI koordinatoriaus padėjėjo uždaviniai ir tikslai gali būti įrašomi į sistemos priemonę, kuri naudojama vertinimo procesui valdyti.

               2 principas

               Dalijimasis vertinimu

                        1.

                        JPG koordinatorius bent kartą per metus, bet kokiu atveju, po atskaitinio laikotarpio pabaigos, pateikia NKI koordinatoriaus padėjėjui tiesiogiai susitikimo su juo metu vertinimą apie tai, kaip jis ir jo grupė pasiekė savo atitinkamus tikslus. Šiame vertinime atsižvelgiama į II priede nustatytas kompetencijas.

                        2.

                        Bent kartą per metus, bet kokiu atveju, po atskaitinio laikotarpio pabaigos, NKI koordinatoriaus padėjėjas pateikia JPG koordinatoriui tiesiogiai susitikimo su juo metu vertinimą apie jo vykdytą JPG koordinavimą. Šiame vertinime atsižvelgiama į ECB galimybių sistemoje nustatytas kompetencijas.

                        3.

                        Vertinimas, kuriuo pasidalyta tarp JPG koordinatoriaus ir NKI koordinatoriaus padėjėjo, kaip apibrėžta 2.1 ir 2.2 principuose, yra įrašomas, vertinimo gavėjui pateikus prašymą per sistemos priemonę, į sistemos priemonę, kuri naudojama vertinimo procesui valdyti.

                        4.

                        JPG koordinatorius ir NKI koordinatoriaus padėjėjas kartu pateikia vertinimą savo JPG apie tai, kaip grupė pasiekė savo tikslus. Vertinimas teikiamas JPG bent kartą per metus, bet kokiu atveju, po atskaitinio laikotarpio pabaigos, JPG posėdžio metu.

                        5.

                        Siekiant užtikrinti nuolatinį dialogą, JPG koordinatorius teikia kiekvienam NKI koordinatoriaus padėjėjui gaires ir nuolatinį vertinimą visus metus.

                        6.

                        JPG koordinatorius ir NKI koordinatoriaus padėjėjas teikia savo grupei gaires ir nuolatinį vertinimą visus metus.

               3 principas

               Prieiga prie vertinimo, įrašyto į sistemos priemonę

                        1.

                        Prieiga prie vertinimo, įrašyto į sistemos priemonę, kuri naudojama vertinimo procesui valdyti, suteikiama JPG koordinatoriui ir NKI koordinatoriaus padėjėjui.

                        2.

                        Kitiems ECB darbuotojams, išskyrus JPG koordinatorių ir proceso administratorių, prieiga prie vertinimo, įrašyto į sistemos priemonę, kuri naudojama vertinimo procesui valdyti, gali būti suteikiama pagal „būtina žinoti“ principą vadovaujantis Reglamentu (ES) 2018/1725.

                        3.

                        Gavus atitinkamos NKI prašymą, į sistemos priemonę, kuri naudojama vertinimo procesui valdyti, įrašytą NKI koordinatoriaus padėjėjo vertinimą, jei yra, gali peržiūrėti ir naudoti atitinkama NKI:

                                    a)

                                    siekiant gerinti darbuotojų valdymą, jei leidžiama pagal taikytiną nacionalinę teisę;

                                    b)

                                    kaip papildomus duomenis, siekiant nustatyti JPG koordinatorių padėjėjų profesinio tobulėjimo poreikius, įskaitant mokymų poreikį, vadovaujantis NKI vidinėmis taisyklėmis;

                                    c)

                                    siekiant sukurti ir (ar) parengti įvertinimus, jei leidžiama pagal taikytiną nacionalinę teisę.

                        4.

                        Prieiga prie vertinimo, įskaitant galimybę perduoti jo duomenis, NKI suteikiama pagal Reglamento (ES) 2018/1725 9 straipsnio 1 dalies a punktą. Jeigu gautas prašymas dėl vertinimo ir jo duomenys perduodami, apie tai atitinkamai pranešama susijusiam NKI koordinatoriaus padėjėjui.

               4 principas

               Dalijimosi vertinimu kontekste tvarkomų asmens duomenų apsauga

                        1.

                        ECB visus asmens duomenis, susijusius su tikslų nustatymu ir dalijimuisi vertinimu apie tai, kaip pasiekiami šie tikslai, tvarko vadovaudamasis Reglamentu (ES) 2018/1725.

                        2.

                        Asmens duomenys, susiję su tikslų nustatymu ir dalijimuisi vertinimu apie tai, kaip pasiekiami šie tikslai, naudojami tik 3 principe apibrėžtais tikslais ir gali būti saugomi ilgiausiai penkerius metus.

            II PRIEDAS

               BPM dirbantiems darbuotojams ypač svarbių kompetencijų sąrašas (BPM kompetencijų sąrašas)

                           Profesinės žinios: Žinios apie priežiūros politiką, metodologiją ir taisykles, ypač BPM kontekste, taip pat apie finansų įstaigų veiklą. Žino apie pokyčius šiose srityse ir taiko žinias atitinkamose darbo srityse.

                           Komunikacija: Grupėms arba asmenims žodžiu arba raštu perduoda informaciją aiškiai ir nuosekliai, kad būtų užtikrinta, jog jie supranta informaciją ir perduodamą turinį. Tinkamai klausosi kitų ir jiems atsako.

                           Bendradarbiavimas: Sukuria ir išlaiko tęstinius bendradarbiavimo ryšius su bendradarbiais, kad būtų pasiekti grupės BPM uždaviniai Europos aspektu. Plečia ir išlaiko veiksmingus ryšius su kitais siekdami paskatinti grupės darbą ir prie jo prisidėti. Su grupe aktyviai dalinasi duomenimis, informacija ir žiniomis.

                           Pasiryžimas pasiekti tikslus: Siekdamas sėkmingų sprendimų, uždavinius atlieka su užsispyrimu ir ištverme, savo elgesį priderina prie situacijos, kad rastų tinkamą būdą teigiamam rezultatui pasiekti.

                           Išvadų darymas ir kruopštus tyrimas: Analizuoja ir vertina situacijas, duomenis ir informaciją, tam, kad išvystytų tinkamas strategijas, planus ir politiką. Supranta ir formuluoja skirtingus ir vienas kitam prieštaraujančius požiūrius tam tikru klausimu, jei reikia koreguoja metodus pasikeitus situacijos reikalavimams, apsvarsto problemas pagal naujus požiūrius ir išplečia kitų pasiūlytus svarstymus arba sprendimus. Stengiasi visiškai suprasti problemas prieš teikdamas patarimus arba darydamas išvadas, tuo pat metu surinkdamas visą reikalingą ir tikslią informaciją, priima protingus sprendimus pagarbiai užduodamas būtinus klausimus, nuolat siekia identifikuoti galimas problemas ir ieško įvairios informacijos.

                           Užtikrintumo diapazonas ir perspektyvų ieškojimas: Žvelgia plačiau nei reikalauja užimamos pareigos tam, kad sukurtų platesnį savo veiklos kontekstą, turėdamas išsamų supratimą apie įvairias funkcijas ir veiklos sritis, rodydamas supratimą apie skirtingus kultūrinius kontekstus ir požiūrius bei įvertindamas savo sprendimų poveikį kitiems. Mąsto apie ateitį ir įžvelgia būsimas galimybes bei grėsmes, imasi veiksmų galimybėms sukurti arba užkirsti kelią būsimoms problemoms.

                           Nešališkas elgesys, išlaikant vientisumą ir nepriklausomumą: Veikia nepriklausomai ir nešališkai, vardan visos Sąjungos interesų, remdamasis BPM profesiniais standartais, patikrindamas aplinkybes, kad gautų išsamų ir realų situacijos vaizdą. Siekia sumažinti arba panaikinti išankstinius nusistatymus, prietarus arba subjektyvius vertinimus remdamiesi patikrinamais duomenimis ir faktais.

                           BPM grupių valdymas (taikytina tik vadovams): Vadovavimas grupėms telekomunikacijų ir nuotoliniais būdais ir vadovavimas joms siekiant grupės tikslų. Grupės veiklos koordinavimas tarptautiniu lygiu, nurodant kryptį ir naudojant jos kompetenciją ir įvairovę efektyviausiu ir veiksmingiausiu būdu. Stengiasi sumažinti ir išsklaidyti situacijų dviprasmiškumą ir rasti būdų, kaip vadovauti ir pateikti rezultatus esant neaiškumams.


title: 2016 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/1037 dėl priemonių SA.32184-2013/C (ex 2013/NN) ir SA.32669-2013/C (ex 2013/NN), kurias Danija taikė kogeneracinėms jėgainėms bei elektros energijos tiekėjui ir kuriomis daromas poveikis reguliuojamai elektros energijos rinkai (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 3003) (Tekstas svarbus EEE.)

text:
25.6.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 168/3

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1037
         2016 m. gegužės 23 d.
         dėl priemonių SA.32184-2013/C (ex 2013/NN) ir SA.32669-2013/C (ex 2013/NN), kurias Danija taikė kogeneracinėms jėgainėms bei elektros energijos tiekėjui ir kuriomis daromas poveikis reguliuojamai elektros energijos rinkai

               (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 3003)

         (Tekstas autentiškas tik danų kalba)
         (Tekstas svarbus EEE)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
         atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
         pagal pirmiau nurodytą (-as) nuostatą (-as) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

                     (1)

                     2011 m. sausio 29 d. elektroniniu pranešimu Komisija gavo įmonės „Smørum Kraftvarme“ skundą dėl tariamai neteisėtos valstybės pagalbos, suteiktos įmonei „DONG Energy“. Šis skundas buvo užregistruotas numeriu SA.32184.

                     (2)

                     2011 m. vasario 23 d. raštu Komisija gavo Danijos elektros energijos reguliavimo asociacijos (dan. Brancheforeningen for Regulerkraft I Danmark, toliau – BRD) skundą dėl tariamai neteisėtos valstybės pagalbos, suteiktos decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms ir įmonei „DONG Energy“. Šis skundas buvo užregistruotas numeriu SA.32669.

                     (3)

                     Po tolesnio susirašinėjimo ir skundų pateikėjų iškeltų klausimų vertinimo Komisija 2013 m. birželio 5 d. raštu Danijai pranešė nusprendusi dėl kelių abiejuose skunduose pateiktų įtarimų pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti tyrimo procedūrą).

                     (4)

                     Danija 2013 m. liepos 8 d. pateikė savo pastabas.

                     (5)

                     Komisijos sprendimas pradėti procedūrą 2013 m. rugpjūčio 8 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis teikti savo pastabas.

                     (6)

                     Komisija 2013 m. rugsėjo 5 d. ir 2014 m. kovo 10 d. gavo pastabas iš BRD, o 2013 m. rugsėjo 9 d. – iš įmonės „DONG Energy“. Iš įmonės „Smørum Kraftvarme“ pastabų negauta. Komisija persiuntė pastabas Danijai ir suteikė jai galimybę pareikšti savo nuomonę dėl jų. Danija 2014 m. kovo 17 d. ir gruodžio 9 d. atsiuntė savo pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų.

                     (7)

                     Danija 2015 m. vasario 5 d., birželio 10 d. ir gruodžio 7 d. taip pat pateikė atsakymus į papildomus Komisijos klausimus.

               2.   IŠSAMUS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

         2.1.   Pagrindiniai faktai

         2.1.1.   Danijos elektros energijos perdavimo sistemos operatorius (įmonė „Energinet.dk“)

                     (8)

                     Danijos perdavimo sistemos operatorius yra įmonė „Energinet.dk“. Įstatyme dėl įmonės „Energinet.dk“ reikalaujama, kad įmonė „Energinet.dk“ imtųsi sistemos valdymo veiklos ir elektros energijos perdavimo veiklos, taip pat kad ji veiktų kaip nepriklausomas perdavimo sistemos operatorius. Įmonė „Energinet.dk“ yra atsakinga už energijos tiekimo saugumo užtikrinimą ir vykdydama šią užduotį privalo išlaikyti techninę kokybę ir pusiausvyrą sujungtoje energijos tiekimo sistemoje bei užtikrinti, kad sistemoje būtų pakankami gamybos pajėgumai.

                     (9)

                     Įstatymu dėl įmonės „Energinet.dk“ įmonė „Energinet.dk“ yra įsteigta kaip nepriklausoma valstybinė įmonė. Ji yra atskiras juridinis asmuo, valdomas stebėtojų tarybos. Danijos klimato, energetikos ir statybos ministras skiria aštuonis iš vienuolikos stebėtojų tarybos narių, įskaitant pirmininką. Ministras kas ketvirtį rengia posėdžius su stebėtojų taryba, tačiau gali šaukti ir papildomus ad hoc posėdžius. Iš stebėtojų tarybos narių reikalaujama sudaryti kvalifikuotą vykdomąją valdybą, kuri valdytų kasdienę įmonės „Energinet.dk“ veiklą. Įmonė „Energinet.dk“ kontroliuoja savo investicijas ir veiklos lėšas.

               2.1.2.   Danijos elektros energijos ir papildomų paslaugų rinkos

                     (10)

                     Elektros energijos rinkose rinkos dalyviai gali laisvai prekiauti kitos paros, kai elektros energija privalo būti pagaminta arba suvartota (tikrasis laikas), elektros energija. Kitos paros rinka yra rinka, kurioje elektros energija prekiaujama viena para anksčiau, nei parduodama elektros energija turi būti tiekiama arba vartojama. Einamosios paros rinka yra rinka, kurioje elektros energija prekiaujama nuo vienos dienos iki vienos valandos anksčiau, nei parduodama elektros energija turi būti tiekiama arba vartojama. Baigiantis einamosios paros prekybai – tai vadinama einamosios paros prekybos pabaiga (Danijoje tai yra viena valanda anksčiau nei tikrasis laikas), – perdavimo sistemos operatorius perima rinkos kontrolę, siekiant užtikrinti pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą elektros energijos rinkoje ir išlaikyti sistemos stabilumą. Danijoje šis laikas po einamosios paros prekybos pabaigos vadinamas reguliuojama elektros energijos rinka.

                     (11)

                     Kad padėtų reguliuojamoje elektros energijos rinkoje palaikyti sistemos pusiausvyrą, perdavimo sistemos operatoriai perka papildomas paslaugas. Danijoje įmonė „Energinet.dk“ perka šias paslaugas iš anksto pagal sutartis, dėl kurių individualiai susitariama, ir vadinamojoje rezervo rinkoje per aukcionus. Papildomas paslaugas ji taip pat perka reguliuojamoje elektros energijos rinkoje.

                     (12)

                     Rezervo rinkoje įmonė „Energinet.dk“ sudaro rezervo sutartis, ir jose nustatomas mokestis operatoriams už tai, kad jie yra pasirengę tiekti energiją pagal nurodymą. Operatoriams, esantiems tokių sutarčių šalimis, taip pat nustatyta pareiga teikti pasiūlymus reguliuojamoje elektros energijos rinkoje.

                     (13)

                     Reguliuojamoje elektros energijos rinkoje įmonė „Energinet.dk“ gali kreiptis ir į operatorius, jau pasirašiusius rezervo sutartis, ir į kitus dalyvius, kurie savanoriškai teikia pasiūlymus padidinti arba sumažinti savo elektros energijos gamybą.

                     (14)

                     Danijos elektros energijos perdavimo tinklas padalytas į dvi zonas: vakarinę Danijos zoną (toliau – DK1 zona) ir rytinę Danijos zoną (toliau – DK2 zona). DK1 zonos perdavimo tinklas yra sujungtas su Vokietijos, Norvegijos ir Švedijos perdavimo tinklais. DK2 zonos perdavimo tinklas yra sujungtas su Vokietijos ir Švedijos perdavimo tinklais. Perdavimo jungtis tarp DK1 ir DK2 zonų pirmą kartą atsirado 2010 m., tai buvo 600 MW Didžiojo Belto perdavimo jungtis.

               2.1.3.   Įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ rezervinės galios sutartis

                     (15)

                     2010 m. gruodžio 21 d. įmonė „Energinet.dk“ su įmone „DONG Energy“ pasirašė penkerių metų sutartį dėl papildomų paslaugų, kurias įmonė „DONG Energy“ turėjo teikti DK2 zonoje. Sutartis galiojo nuo 2011 m. sausio mėn. iki 2015 m. pabaigos ir apėmė 300 MW greitojo rezervo (įmonės „Energinet.dk“ pareikalavimu šis rezervas turi būti suteiktas per 15 minučių nuo jo pareikalavimo) bei 375 MW lėtojo rezervo (jis turi būti suteiktas per dvi valandas nuo pareikalavimo) – tą rezervą turėjo tiekti įmonės „DONG Energy“ elektrinės „Kyndby“ ir „Masnedø“.

                     (16)

                     Sutartimi buvo nustatytos pastoviųjų išlaidų dalys, kuriomis užtikrinta, kad įmonė „Energinet.dk“ galėtų gauti paslaugas, kuriomis galėtų pasinaudoti reguliuojamoje elektros energijos rinkoje, ir naudojimo mokestis už bet kurias paslaugas, kurių faktiškai paprašyta ir kurios faktiškai suteiktos. Didžiausia metinė kaina, mokėtina įmonei „DONG Energy“, buvo 191 mln. Danijos kronų (DKK), ir tai sudarė 955 mln. DKK (apie 128 mln. EUR) už 5 metų trukmės sutartį.

                     (17)

                     2013 m. vasario 8 d. sutartis buvo iš dalies pakeista siekiant įmonei „DONG Energy“ kompensuoti tai, kad dėl Danijoje pasikeitusių azoto oksido (NOx) mokesčių padidėjo įmonės sąnaudos, patiriamos teikiant sutartimi nustatytas paslaugas. Atsižvelgiant į to meto mokestį, sutartis buvo iš dalies pakeista: pastoviųjų išlaidų dalis sutartyje nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d. buvo padidinta 827 000 DKK per metus. Tai reiškė, kad bendros papildomos įmonės „Energinet.dk“ išlaidos buvo apie 332 000 EUR.

               2.1.4.   Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumų rezervavimas papildomoms paslaugoms

                     (18)

                     Dalis Didžiojo Belto jungties 600 MW elektros energijos perdavimo pajėgumo arba visas pajėgumas galėjo būti skirtas komercinei prekybai elektros energija tarp DK1 ir DK2 zonų arba galėjo būti rezervuotas, kad įmonė „Energinet.dk“ tarp DK1 ir DK2 zonų galėtų perduoti papildomų paslaugų teikėjų tiekiamą elektros energiją.

                     (19)

                     Prieš sudarydama sutartį su įmone „DONG Energy“, įmonė „Energinet.dk“ apskaičiavo, kad jos bendras sutartyje nustatytos rezervinės galios poreikis yra 600 MW DK1 zonoje ir 600 MW DK2 zonoje. Kol nebuvo pastatyta Didžiojo Belto perdavimo jungtis, įmonė „Energinet.dk“ turėjo sudarinėti rezervinės galios sutartis dėl vietos 600 MW rezervo pajėgumo kiekvienoje zonoje – DK1 ir DK2 – atskirai.

                     (20)

                     Dalis pagrindinės ekonominės priežasties, dėl kurios buvo pastatyta Didžiojo Belto perdavimo jungtis, buvo ta, kad, jungčiai pradėjus veikti, sutartimi nustatytą rezervinę galią tapo galima paskirstyti DK1 ir DK2 zonoms, sumažinant bendrą rezervinės galios pajėgumo kiekį, kurį įmonė „Energinet.dk“ turėjo pirkti. 2010 m. liepos mėn. Danijos energetikos reguliavimo institucija (dan. Energitilsynet) patvirtinto schemą, pagal kurią įmonei „Energinet.dk“ leista rezervuoti pajėgumą Didžiojo Belto perdavimo jungtyje, kad būtų galima teikti sutartimi nustatytas rezervo perdavimo paslaugas iš DK2 zonos (su įmone „DONG Energy“ buvo sudaryta sutartis dėl papildomų paslaugų teikimo toje zonoje) į DK1 zoną. Dėl to įmonė „Energinet.dk“ rezervo sutartimi nustatytų paslaugų, kurių reikėjo DK1 dalyje, kiekį galėjo sumažinti nuo 600 MW iki 300 MW.

                     (21)

                     Apskritai, galios srautai Didžiojo Belto perdavimo jungtimi perduodami iš mažiausios kainos regiono į didžiausios kainos regioną. Pagal Energitilsynet patvirtintą schemą:

                                 a)

                                 kai baigiant kitos paros prekybą iš DK2 zonos į DK1 zoną reikėtų perduoti mažesnės nei 300 MW galios srautą, 300 MW pajėgumų būtų rezervuota srautams iš DK2 zonos į DK1 zoną, ir rinkos dalyviai tos dalies negalėtų gauti vykstant einamosios paros prekybai;

                                 b)

                                 kai baigiant kitos paros prekybą iš DK2 zonos į DK1 zoną reikėtų perduoti didesnės nei 300 MW galios srautą, visi likę pajėgumai būtų rezervuoti srautams iš DK2 zonos į DK1 zoną.

                     (22)

                     2012 m. spalio 30 d.Energitilsynet nusprendė nuo 2013 m. sausio 1 d. panaikinti rezervo pajėgumų schemą, paminėtą 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse.

               2.1.5.   Valstybės pagalba Danijos kogeneracinėms jėgainėms (priemonė Nr. 602/2004)

                     (23)

                     2005 m. lapkričio 9 d. Komisija patvirtino šešias Danijos valstybės pagalbos priemones, susijusias su parama energijos gamybai naudojant vėjo energiją, kitus atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir kogeneracines jėgaines, ir paskelbė, kad tos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Sprendimas buvo užregistruotas numeriu N602/2004 (COM(2005)3910, toliau – Sprendimas N602/2004).

                     (24)

                     Tas priemones galima apibendrinti taip:

                                 a)

                                 labai mažos kogeneracinės jėgainės (< 5 MW) – joms suteikta nuolatinė teisė gauti fiksuotą kainą (trijų pakopų tarifas), bet esama galimybės pereiti prie bazinio dydžio (kainos priedas);

                                 b)

                                 mažos kogeneracinės jėgainės (< 10 MW) – joms nustatytas pereinamasis laikotarpis iki 2006 m. pabaigos, jos turi galimybę per tą laikotarpį toliau gauti fiksuotą kainą (trijų pakopų tarifas), bet vėliau joms tenka pareiga pereiti prie bazinio dydžio;

                                 c)

                                 didelės kogeneracinės jėgainės (bent 10 MW) – joms nustatytas pereinamasis laikotarpis iki 2004 m. pabaigos, jos turi galimybę per tą laikotarpį toliau gauti fiksuotą kainą (trijų pakopų tarifas), bet vėliau joms tenka pareiga pereiti prie bazinio dydžio.

                     (25)

                     Danija patvirtino, kad visos kogeneracinės jėgainės, pasinaudojusios schemomis, apie kurias pranešta, veikė labai efektyviai, ir pateikė remiamos energijos gamybos papildomų išlaidų apskaičiavimą, ir tos išlaidos buvo laikomos pagrįstomis. Remiantis tais skaičiavimais, parama būtų padengta daugiausia 87 % papildomų išlaidų (decentralizuotų kogeneracinių jėgainių). Taip pat buvo pateikti skaičiavimai, iš kurių matyti, kad parama neviršys nusidėvėjimo ir bus gaunama sąžininga kapitalo grąža.

                     (26)

                     Ši pagalba vėliau buvo patvirtinta pagal 2001 m. Rekomendacijas dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (3), pirmiausia pagal jų E.3.3.1 skirsnį. Visų pirma Komisija laikėsi nuomonės, kad kompensuoti buvo galima tik atitinkamų ekologiškos energijos gamybos sąnaudų ir įprastos formos energijos rinkos kainos skirtumą. Remdamasi pateikta informacija Komisija Sprendime N602/2004 padarė išvadą, kad pagalbos gavėjams nebus mokama per didelė kompensacija.

               2.2.   Tariama valstybės pagalba

                     (27)

                     Skundų pateikėjai nurodė du pagrindinius įtarimus:

                                 a)

                                 pakeitus taisykles, kuriomis Danijoje reglamentuojamas rezervo pajėgumo pirkimas – kito mėnesio rezervo rinkos aukcioną pakeitus kitos paros rezervo rinkos aukcionu, – decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms pagal esamą valstybės pagalbos paramos schemą mokėta per didelė kompensacija (patvirtinta Sprendimu N602/2004). Pakeitimas reiškė, kad nuo 2007 m. vasario mėn. decentralizuotos kogeneracinės jėgainės turėjo prieigą prie papildomo pajamų srauto, nenumatyto tuo metu, kai iš pradžių buvo patvirtinta valstybės pagalba. Taip yra dėl to, kad likus parai iki pristatymo decentralizuotos kogeneracinės jėgainės gali tiksliai prognozuoti pajėgumus, kuriuos jos turės rezervo paslaugoms teikti. Todėl, kai taip buvo pakeistas rezervo rinkos aukcionas, decentralizuotos jėgainės gerokai platesniu mastu galėjo dalyvauti rinkoje, nei būtų galėjusios, jeigu rezervo rinkoje būtų perkama kitam mėnesiui. BRD teigė, kad dėl to decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms buvo mokama per didelė kompensacija;

                                 b)

                                 „DONG Energy“ tariamai gavo valstybės pagalbą pagal penkerių metų papildomų paslaugų sutartį, 2010 m. sudarytą su įmone „Energinet.dk“. Viešas konkursas dėl sutarties nerengtas, ir įtariama, kad sutartis buvo sudaryta ne rinkos sąlygomis, taigi įmonei „DONG Energy“ ja suteiktas pranašumas. Einamosios paros pajėgumų rezervavimu, kad rezervinę galią būtų galima perduoti iš DK2 zonos į DK1 zoną per Didžiojo Belto jungtį, įmonei „DONG Energy“ tariamai suteiktas pranašumas. Skundo pateikėjas teigė, kad įmonė „Energinet.dk“ yra valstybei visiškai priklausantis Danijos operatorius, kontroliuojamas valstybės, taigi jos veiksmai yra priskirtini valstybei.

               2.3.   Komisijos sprendimas pradėti oficialų tyrimą

                     (28)

                     Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija padarė išvadą, kad, remiantis Danijos informacija ir skaičiavimais, apėmusiais decentralizuotų kogeneracinių jėgainių pajamas iš papildomų paslaugų pardavimo, decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms nemokėta per didelė kompensacija už jų investicijas į kogeneracinius pajėgumus ir kad pagalba decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms, patvirtinta pagal Sprendimą N602/2004, tebėra suderinama. Todėl šis skundų aspektas neįtrauktas į oficialią tyrimo procedūrą.

                     (29)

                     Tačiau sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija suabejojo, ar pagalba galėjo būti teikiama įmonei „DONG Energy“, taip pat Komisijai kilo abejonių dėl galimo tokios pagalbos suderinamumo su vidaus rinka. Kalbant apie valstybės pagalbos buvimą ir suderinamumą, Komisijos tyrimas apėmė tik šiuos klausimus:

                                 a)

                                 ar įmonės „Energinet.dk“ veiksmai su įmone „DONG Energy“ pasirašant sutartį dėl papildomų paslaugų yra priskirtini Danijai;

                                 b)

                                 ar įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sudaryta sutartimi dėl papildomų paslaugų įmonei „DONG Energy“ suteiktas pranašumas;

                                 c)

                                 jeigu valstybės pagalba buvo suteikta, ar ji yra suderinama valstybės pagalba.

               3.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

         3.1.   BRD pastabos

                     (30)

                     BRD atkreipė dėmesį, kad Danijos teisės aktuose nepateikta rekomendacijų įmonei „Energinet.dk“ dėl rezervinės galios pirkimo. Tačiau BRD teigė, kad, kadangi teisės aktais reikalaujama, kad Danijos energetikos agentūra (DEA) stebėtų ir tvirtintų įmonės „Energinet.dk“ bendrus veiklos planus, galima laikyti, kad DEA patvirtino sutartį su įmone „DONG Energy“.

                     (31)

                     BRD taip pat teigė, kad iš toliau pateiktų faktų galima manyti, jog įmonei „Energinet.dk“ priimant sprendimus dalyvavo ir kitos institucijos:

                                 a)

                                 2006 m. įmonė „Energinet.dk“ viešai paskelbė planuojanti DK2 zonoje kurti konkurencingą rinką, bet tas planas liko neįvykdytas;

                                 b)

                                 įmonių „DONG Energy“ ir „Energinet.dk“ sutartyje buvo nuostatų, kuriomis siekiama apsaugoti įmonės „DONG Energy“ finansinę padėtį nuo vėlesnių sutarties pakeitimų, kuriuos galėtų padaryti DEA.

                     (32)

                     BRD pateikė šiuos argumentus, kuriais tvirtina, kad, remiantis sutartimi, įmonė „Energinet.dk“ įmonei „DONG Energy“ mokėjo didesnę nei rinkos kainą:

                                 a)

                                 2011 m. balandžio mėn. Parlamento klausime klimato ir energetikos ministras nurodė, kad vidutinė kaina, mokėta įmonei „DONG Energy“ už 675 MW rezervo pajėgumus, buvo 22 716 DKK/MW per mėnesį, palyginti su vidutine rezervinės galios kaina DK1 zonoje, esant greitajam pristatymui, t. y. 8 850 DKK/MW per mėnesį;

                                 b)

                                 vidutinė kaina iš tikrųjų buvo didesnė nei nurodytoji ministro atsakyme, nes skaičiuojant neatsižvelgta į tai, kad 75 MW iš 675 MW sutartyje nustatytų pajėgumų vienus metus buvo netaikoma pristatymo pareiga, nes buvo laikomasi techninės priežiūros reikalavimo. Per 5 metus tai iš esmės reiškė, kad nupirkta tik 660 MW;

                                 c)

                                 jeigu įmonė „DONG Energy“ negalėtų pristatyti arba būtų pasirinkusi nepristatyti sutartimi nustatyto pajėgumo, jo pareikalavus, įmonė „Energinet.dk“ turėtų gauti pajėgumų iš kitų šaltinių. Sutartimi nustatytos nuobaudos už nepristatymą galbūt buvo nepakankamos įmonės „Energinet.dk“ išlaidoms, patirtoms siekiant gauti alternatyvių pajėgumų, padengti;

                                 d)

                                 remiantis DK1 zonoje nustatyto rezervo sąnaudomis, 300 MW greitojo rezervo į DK2 zoną galėjo būti tiekiama naudojant naują įrangą už 750 mln. DKK, arba perkeliant įrangą iš DK1 zonos už 450 mln. DKK – bet kuri iš šių galimybių kainuotų pigiau nei iš viso 920 mln. DKK, ministro atsakyme į 2011 m. balandžio mėn. Parlamento klausimą nurodyti kaip sumokėtini įmonei „DONG Energy“ pagal 5 metų sutartį;

                                 e)

                                 bent dalis DK2 zonoje reikalingo rezervo pajėgumo turėjo būti įsigyta DK1 zonoje (pasinaudojant galimybe bendrai naudoti rezervą per Didžiojo Belto jungtį iš DK1 zonos į DK2 zoną). BRD tvirtino, kad sutartis su įmone „DONG Energy“ buvo siejama su Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumų rezervavimu, kad būtų galima papildomas paslaugas perduoti tik iš DK2 zonos į DK1 zoną. Planai rezervuoti šį pajėgumą buvo dalis pirminės paraiškos dėl Didžiojo Belto perdavimo jungties statybos (tą paraišką transporto ir energetikos ministras patvirtino 2007 m.);

                                 f)

                                 BRD paaiškino, kad nors Energitilsynet nuo 2013 m. sausio 1 d. panaikino Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumų rezervavimo schemą, sutartis su įmone „DONG Energy“ liko galioti iki 2015 m.

                     (33)

                     BRD taip pat teigė nesutinkanti su sprendime pradėti tyrimo procedūrą pateikta Komisijos išvada, kad pagalba decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms yra suderinama su vidaus rinka, ir dar kartą patvirtino savo požiūrį, kad decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms mokėta per didelė kompensacija.

               3.2.   Įmonės „DONG Energy“ pastabos

                     (34)

                     Įmonė „DONG Energy“ tvirtino, kad jos gaunamas atlygis pagal penkerių metų sutartį dėl papildomų paslaugų DK2 zonoje yra įprasta rinkos kaina, atitinkanti jos išlaidas, patiriamas teikiant sutartyje nustatytas paslaugas, įskaitant pagrįstą kapitalo grąžą.

                     (35)

                     Įmonė „DONG Energy“ pateikė informaciją apie kainas, už papildomas paslaugas mokėtas Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje, ir teigė, kad jos yra gerokai didesnės nei 313 000 DKK/MW suma, įmonės „DONG Energy“ nurodyta kaip metinė 2013 m. kaina, jos gautina pagal 5 metų sutartį.

                     (36)

                     Įmonė „DONG Energy“ taip pat tvirtino, kad 313 000 DKK/MW kaina, pagal esamą sutartį jai mokėta 2013 m., buvo mažesnė nei kainos, kurias įmonė „Energinet.dk“ anksčiau yra mokėjusi už papildomas paslaugas DK1 zonoje. Tam įrodyti, įmonė „DONG Energy“ pateikė informaciją apie DK1 zonos rezervinės galios 2007 m. kainas. Įmonė „DONG Energy“ tvirtino, kad 2007 m. kaina už DK1 zonos rezervinę galią buvo 324 000 DKK/MW per metus (2013 m. kainos dėl infliacijos padidėjo 2 % per metus; remiantis Danijos statistikos institucijos duomenimis, 2007–2013 m. grynoji infliacija Danijoje buvo vidutiniškai 2,2 % per metus).

               4.   DANIJOS PASTABOS

                     (37)

                     Danija tvirtino, kad įmonės „Energinet.dk“ veiksmai yra nepriskirtini valstybei, nes:

                                 a)

                                 įmonė „Energinet.dk“ yra nepriklausoma valstybinė įmonė, atsakinga už tiekimo saugumą, įskaitant sistemos pusiausvyros palaikymą ir užtikrinimą, kad sistemoje būtų pakankamų gamybos pajėgumų;

                                 b)

                                 teisės aktuose nenurodytas joks reikalavimas, susijęs su sutarčių, kurias įmonė „Energinet.dk“ pasirenka sudaryti, kad galėtų vykdyti savo pareigas, pasirašymu arba turiniu. Įmonė „Energinet.dk“ šias sutartis gali pasirašyti be klimato, energetikos ir statybos ministro patvirtinimo, ir ji neturi ministro informuoti apie tokių sutarčių sudarymą. Prieš pasirašant sutartį vykusiuose įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ derybų posėdžiuose nedalyvavo nė vienas ministerijos atstovas, ministerija taip pat nedalyvavo nustatant diskusijų pagrindą, įskaitant kainų nustatymą. Įmonė „Energinet.dk“ ministro neinformavo apie derybų turinį, galutinės sutarties sąlygos nebuvo pateiktos ministrui tvirtinti ar vertinti;

                                 c)

                                 ministras turi teisę priimti sprendimus dėl bet kurių įmonės „Energinet.dk“ reikalų aspektų. Bet ministras šiais įgaliojimais niekada nepasinaudojo įmonės „Energinet.dk“ konkrečių sutarčių dėl rezervinės galios, įskaitant sutartį su įmone „DONG Energy“, sudarymo atžvilgiu;

                                 d)

                                 įmonė „Energinet.dk“ jokiais kitais būdais neįtraukė Danijos valstybės, ji taip pat iš valstybės negavo jokių nurodymų, susijusių su sutarties sudarymu su įmone „DONG Energy“.

                     (38)

                     Danija tvirtino, kad įmonės „Energinet.dk“ sutartimi su įmone „DONG Energy“ įmonei „DONG Energy“ nesuteikta jokio pranašumo, kurį būtų galima laikyti pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, ir persiuntė įmonės „Energinet.dk“ pastabas dėl šio tyrimo aspekto; tose pastabose nurodyta:

                                 a)

                                 Šiaurės sistemos valdymo susitarimu reikalaujama, kad įmonė „Energinet.dk“ kiekvienoje zonoje (DK1 ir DK2) turėtų rezervą, pakankamą pajėgumui, kurio prireiktų, jeigu zonoje nustotų veikti didžiausia elektrinė, patenkinti. Vienintelis operatorius, DK2 zonoje galintis užtikrinti pakankamą rezervo pajėgumą (600 MW), buvo įmonė „DONG Energy“. Visi kiti galimi tiekėjai kartu nebūtų galėję užtikrinti pakankamo rezervo pajėgumo, kad būtų galima išvengti sutarties su įmone „DONG Energy“ pasirašymo;

                                 b)

                                 kadangi didžioji dalis įmonės „DONG Energy“ rezervo užtikrinimo išlaidų buvo susijusios su elektrinių budėjimo režimu, įmonės „DONG Energy“ teikiamų rezervo paslaugų bendra kaina būtų ta pati, neatsižvelgiant į tai, dėl kokio kiekio buvo sudaryta sutartis – 400 MW ar 600 MW. To loginį išaiškinimą patvirtino Danijos konkurencijos institucija;

                                 c)

                                 2009 m. įmonė „Energinet.dk“ atliko galimų rezervo pajėgumo tiekėjų DK2 zonoje tyrimą ir padarė išvadą, kad nebuvo galimybės iš kitų operatorių, išskyrus įmonę „DONG Energy“, įsigyti daugiau kaip 150 MW. Įmonė „Energinet.dk“ teigė, kad būtų buvę neįmanoma sutartį dėl 600 MW rezervo pajėgumo DK2 zonoje sudaryti neįtraukiant įmonės „DONG Energy“, o rezervinės galios užtikrinimo DK2 zonoje kaina, gaunama derinant įmonės „DONG Energy“ ir kitų šaltinių pastangas, būtų buvusi didesnė nei kaina tas paslaugas perkant tik iš įmonės „DONG Energy“;

                                 d)

                                 bent kalbant apie paleidimą po visuotinės avarijos, kai elektrinė turi gebėti pradėti gaminti elektros energiją nesikliaudama elektros energijos perdavimo tinklo galia, būtų buvę neįmanoma rezervinę galią pirkti DK1 zonoje ir naudoti ją DK2 zonoje, nes paleidimo po visuotinės avarijos atveju elektrinė, kurią reikia iš naujo paleisti, turi būti tiesiogiai sujungta su elektros energiją tiekiančia elektrine;

                                 e)

                                 įmonė „Energinet.dk“ su įmone „DONG Energy“ derybomis susitarė dėl kainos, kuria būtų padengtos įmonės „DONG Energy“ išlaidos, plius [1–7] proc. pelnas.

                     (39)

                     Danija taip pat pateikė įmonės „Energinet.dk“ pastabas dėl sprendimo rezervuoti pajėgumą Didžiojo Belto perdavimo jungtyje iš DK2 zonos į DK1 zoną. Įmonė „Energinet.dk“ paaiškino, kad nerezervavus pajėgumo Didžiojo Belto perdavimo jungtyje, sutartis dėl 600 MW rezervo pajėgumo reikėtų sudaryti ir DK1 zonoje, ir DK2 zonoje, taigi iš viso tai būtų 1 200 MW. Dėl rezervavimo bendrą poreikį buvo galima sumažinti iki 900 MW.

                     (40)

                     Atsakydama į BRD pasiūlymą, kad rezervuojant būtų galima nustatyti, kad elektros energija tekėtų iš DK1 zonos į DK2 zoną, o ne iš DK2 zonos į DK1 zoną, įmonė „Energinet.dk“ paaiškino, kad rezervavus iš DK2 zonos į DK1 zoną buvo gerokai mažiau iškraipyta rinka, negu būtų buvę, jeigu pajėgumas būtų rezervuotas taip, kad elektros energija tekėtų priešinga kryptimi.

                     (41)

                     Įmonė „Energinet.dk“ pateikė analizę siekdama parodyti, jog, atsižvelgiant į bendrą perteklinį pajėgumą, esantį DK1 zonoje, palyginti su DK2 zona, mažesnės kainos DK1 zonoje reiškia, kad elektros energija per Didžiojo Belto perdavimo jungtį iš DK1 zonos į DK2 zoną teka 72,7 % laiko, o iš DK2 zonos į DK1 zoną – 16,7 % laiko. Įmonei „Energinet.dk“ taip organizavus rezervavimą, pajėgumas buvo rezervuojamas tik uždarius kitos paros rinką ir tik tada, kai iš kitos paros prekybos buvo matyti, kad srautai tekės iš DK2 zonos į DK1 zoną. Taigi rezervuojama buvo tik 16,7 % laiko. Įmonė „Energinet.dk“ tvirtino, kad, jeigu būtų įdiegtas kitoks pajėgumo rezervavimo modelis, dėl to neišvengiamai būtų padaugėję valandų, kai būtų reikėję rezervavimo, taigi būtų labiau iškraipyta einamosios paros rinka, nes rinkos dalyviai būtų galėję prekiauti mažesniu perdavimo pajėgumu.

               5.   PRIEMONĖS VERTINIMAS

                     (42)

                     Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kurią teikiant palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba ir taip iškraipoma ar gali būti iškraipyta konkurencija, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ja daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai. Kad būtų laikoma, jog suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, turi būti įvykdytos visos to straipsnio sąlygos.

                     (43)

                     Kaip nustatyta šio sprendimo 29 konstatuojamojoje dalyje, kalbant apie valstybės pagalbos buvimą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, oficialiu tyrimu buvo siekiama nustatyti, a) ar įmonės „Energinet.dk“ veiksmai, pasirašant sutartį su įmone „DONG Energy“, yra priskirtini Danijai ir b) ar įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ rezervinės galios sutartimi įmonei „DONG Energy“ suteiktas pranašumas, ar sutartis sudaryta rinkos sąlygomis.

               5.1.   Valstybės pagalbos buvimas. Valstybiniai ištekliai

                     (44)

                     Kad būtų laikoma pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, priemonė turi būti tiesiogiai arba netiesiogiai suteikta iš valstybinių išteklių.

                     (45)

                     Remiantis teismų praktika, įmonės išteklius reikia laikyti valstybiniais ištekliais tada, kai valstybė gali, naudodamasi savo lemiama įtaka tokiai įmonei, nuspręsti, kaip jos ištekliai turi būti naudojami (4).

                     (46)

                     Įmonė „Energinet.dk“ yra valstybinė įmonė, visiškai priklausanti Danijos valstybei. Atsižvelgiant į tai, kad Danijos valstybė yra vienintelė akcininkė, taip pat į tai, kad Danijos valstybė gali daryti įtaką įmonės „Energinet.dk“ finansinių išteklių naudojimui, įmonės „Energinet.dk“ finansiniai ištekliai turi būti laikomi valstybiniais ištekliais (5).

               5.2.   Valstybės pagalbos buvimas. Priskirtinumas

                     (47)

                     Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pareiškė abejojanti, ar įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ pasirašyta sutartis yra priskirtina valstybei.

                     (48)

                     Sprendime Stardust Marine (6) Teisingumo Teismas nustatė, kad net jeigu valstybė gali kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečios priemonės atveju negalima automatiškai daryti prielaidos, kad ji iš tiesų kontroliuoja įmonę. Taip pat būtina ištirti, ar valdžios institucijos laikytinos vienaip ar kitaip dalyvavusiomis priimant sprendimą dėl šios priemonės. Teismas pripažino, jog gali būti ne visada įmanoma konkrečiu atveju įrodyti, kad priemonės, kurių tokia įmonė ėmėsi, iš tikrųjų buvo patvirtintos valdžios institucijų nurodymu. Todėl Teismas nustatė tam tikrus rodiklius, kuriais galima remtis vertinant priskirtinumą; be kita ko, tai yra (tai nėra išsamus arba privalomas sąrašas):

                                 a)

                                 tai, kokiu mastu valstybinė įmonė (šiuo atveju įmonė „Energinet.dk“) gali priimti sprendimą neatsižvelgdama į valdžios institucijų reikalavimus;

                                 b)

                                 tai, kokiu mastu valstybinė įmonė (šiuo atveju įmonė „Energinet.dk“) turi atsižvelgti į valdžios institucijų duotus nurodymus (pateiktas rekomendacijas);

                                 c)

                                 tai, kokiu mastu valstybinė įmonė (šiuo atveju įmonė „Energinet.dk“) yra integruota į viešosios administracijos struktūras;

                                 d)

                                 įmonės veiklos pobūdis ir tai, ar tokia veikla rinkoje yra vykdoma įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis;

                                 e)

                                 valstybinės įmonės (šiuo atveju įmonės „Energinet.dk“) teisinis statusas, t. y. kokia teisė taikoma įmonei – viešoji ar įprasta bendrovių teisė;

                                 f)

                                 tai, kokio intensyvumo priežiūrą valdžios institucija vykdo valstybinei įmonei (šiuo atveju įmonei „Energinet.dk“) priimant sprendimus.

                     (49)

                     Komisijai nepateikta įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad Danijos valstybė dalyvavo planuojant įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ pasirašytą sutartį, vedant derybas dėl sutarties ir patvirtinant sutartį. Taigi, kaip nustatyta sprendime Stardust Marine, priskirtinumas turėtų būti vertinamas pagal bet kuriuos konkrečius valstybės dalyvavimo sudarant sutartį rodiklius. Tai išsamiau patikslinta sprendime SACE; jame Bendrasis Teismas konstatavo, kad tokio dalyvavimo įrodymas gali būti pateiktas remiantis „reikšmingais teisiniais ar faktiniais duomenimis, kurie gali sudaryti pakankamai tikslių ir sutampančių požymių, kad valstybė daro realią įtaką ar vykdo priežiūrą“ (7).

                     (50)

                     Įmonės „Energinet.dk“ struktūra yra kaip nepriklausomos valstybinės įmonės, ji nėra integruota į įprastas viešojo administravimo struktūras. Įmonei „Energinet.dk“ netaikoma įprasta bendrovių teisė, įmonė reglamentuojama Įstatymu dėl įmonės „Energinet.dk“, o valdoma pagal įmonės įstatus. Tai, kad įmonė „Energinet.dk“ yra savarankiška, nurodyta jos įstatuose; remiantis įstatais, įmonė „Energinet.dk“ yra savarankiškas juridinis asmuo, savo veiklą vykdantis Danijos valstybei neprisiimant jokių įsipareigojimų. Be to, įmonės „Energinet.dk“ turtas yra atskirtas nuo Danijos valstybės turto, įmonė „Energinet.dk“ kontroliuoja savo investicijas ir veiklos lėšas pagal nustatytą tvarką.

                     (51)

                     Įmonės „Energinet.dk“ valdymo struktūrą sudaro stebėtojų taryba ir vykdomoji valdyba. Danijos klimato, energetikos ir statybos ministras skiria aštuonis iš vienuolikos stebėtojų tarybos narių, įskaitant pirmininką. Du iš aštuonių narių, kuriuos skiria ministras, turi būti skiriami atsižvelgiant į elektros energijos sektoriaus rekomendaciją. Iš stebėtojų tarybos narių reikalaujama sudaryti kvalifikuotą vykdomąją valdybą, kuri, vykdydama veiklą, būtų pavaldi stebėtojų tarybai. Turėdamas teisę skirti stebėtojų tarybos narius, ministras gali daryti įtaką bendram įmonės „Energinet.dk“ veikimui. Tačiau tai, kad valstybė daro įtaką įmonės bendram veikimui, reiškia, kad įmonė priklauso valstybei, tačiau tai savaime nereiškia, kad valstybė dalyvauja įmonei „Energinet.dk“ tvirtinant bet kokią konkrečią priemonę. Tai Bendrasis Teismas patvirtino sprendime SACE; jame, nurodęs, kad iš to, jog Italijos valstybė atrenka direktorių valdybą, matyti tam tikras ryšys su valdžios institucijomis, Teismas konstatavo, kad „nors šie organizaciniai požymiai yra <...>, vien tik jų nepakanka, kad būtų galima įrodyti konkretų valstybės dalyvavimą priimant ginčijamas priemones“ (8).

                     (52)

                     Danija tvirtina, kad ministro teisė skirti stebėtojų tarybos narius nėra pagrįsta ketinimu valdyti įmonės „Energinet.dk“ pasirašomas faktines sutartis. Danija taip pat paaiškino, kad į įmonės „Energinet.dk“ įstatų 9 straipsnį (jame nustatytos stebėtojų tarybos užduotys) įtrauktas visas Danijos akcinių bendrovių įstatymo 115 straipsnis, o jame apibrėžtos tokių bendrovių stebėtojų tarybos užduotys. Parengiamuosiuose Įstatymo dėl įmonės „Energinet.dk“ dokumentuose aiškiai pripažįstamas ryšys su įprasta bendrovių teise ir nurodyta, kad „įmonės „Energinet Danmark“ stebėtojų tarybos užduotys iš esmės atitinka bendruosius nurodymus dėl atsakomybės ir užduočių paskirstymo stebėtojų tarybai ir vykdomajai valdybai, kaip nustatyta Akcinių bendrovių įstatyme“. Danija taip pat paaiškino, kad praktiškai būtent vykdomoji valdyba, o ne stebėtojų taryba vedė derybas dėl sutarties su įmone „DONG Energy“.

                     (53)

                     Be to, Danija nurodė, kad klimato, energetikos ir statybos ministras nedalyvavo patvirtinant įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sutartį arba vedant derybas dėl sutarties ir nebuvo informuojamas apie derybų eigą. Nors ministras turi teisę priimti sprendimus dėl bet kurio įmonės „Energinet.dk“ reikalų aspekto, Danija pabrėžė, kad ministras šiais įgaliojimais niekada nepasinaudojo įmonės „Energinet.dk“ konkrečių sutarčių dėl rezervinės galios sudarymo atžvilgiu. Pasak Danijos, šių įgaliojimų paskirtis – užtikrinti, kad ministras galėtų įsikišti, jeigu prireiktų užtikrinti, kad įmonė „Energinet.dk“ veiktų laikydamasi įstatymų ir būtų valdoma finansiniu požiūriu patikimai. Ministras tikrai įsikiša priimant sprendimus dėl naujos tinklo infrastruktūros arba esminių esamos tinklo infrastruktūros pakeitimų, bet savo įgaliojimais jis nesinaudoja, kai įmonė „Energinet.dk“ imasi konkrečių užduočių (arba pasirašo sutartis), kad galėtų vykdyti savo juridinę atsakomybę.

                     (54)

                     Priešingai nei tais atvejais, kai įmonė „Energinet.dk“ vykdo tam tikras kitas priemones ir kai tos priemonės nustatytos Danijos teisėje (9), Danijos teisės aktais nepatikslinta ir įmonei „Energinet.dk“ nepateikta rekomendacijų dėl rezervinės galios pirkimo. Nenustatytas joks viešasis reguliavimas ar aiškus reikalavimas, kad su rezervine galia susiję sprendimai arba veiksmai, už kuriuos įmonei „Energinet.dk“ tenka juridinė atsakomybė, turi būti patvirtinti. Teisės aktuose taip pat nėra jokių nustatytų reikalavimų, susijusių su sutarčių, kurias įmonė „Energinet.dk“ gali pasirinkti sudaryti vykdydama įstatymu jai nustatytas prievoles, turiniu.

                     (55)

                     Tačiau BRD tvirtino, kad, kadangi Danijos teisės aktais reikalaujama, kad Danijos energetikos agentūra stebėtų ir tvirtintų įmonės „Energinet.dk“ bendrus veiklos strategijos planus, valstybė, tvirtindama tuos planus, būtų patvirtinusi sutartį su „DONG Energy“. Bendrasis Teismas sprendime SACE nurodė, kad tai, jog viešasis organas tvirtina valstybinių įmonių prognozių planą, gali reikšti, kad įmonė veiklą vykdo neturėdama visiškos valdymo autonomijos, todėl gali būti laikoma, jog ji vykdo veiklą prižiūrima valdžios institucijų, bent jau kiek tai susiję su svarbių sprendimų priėmimu (10). Tačiau, priešingai nei sprendime SACE nurodytos aplinkybės, sutartis su įmone „DONG Energy“ nebuvo įtraukta į įmonės „Energinet.dk“ strateginius planus (į juos nebuvo įtrauktos ir kitos rezervinės galios sutartys).

                     (56)

                     Danija paaiškino, kad sutartis su įmone „DONG Energy“ buvo įtraukta į 2010 m. metinę įmonės „Energinet.dk“ ataskaitą, bet nebuvo reikalauta ex ante valstybės patvirtinimo, o 2010 m. metinė ataskaita Klimato, energetikos ir statybos ministerijai buvo pateikta tik 2011 m. kovo mėn., kai sutartis jau buvo sudaryta. Pirmasis ketvirtinis ministerijos ir įmonės „Energinet.dk“ stebėtojų tarybos posėdis, per kurį buvo paminėta sutartis, vyko 2011 m. kovo mėn. Byloje T-305/13 Bendrasis Teismas patvirtino, kad, kadangi finansinė ir politinė kontrolė, pirma, yra vykdoma a posteriori ir, antra, iš esmės yra susijusi su visa valstybinės įmonės apskaita ir veikla, vien tokia kontrolė nesudaro galimybės preziumuoti, kad valdžios institucijos darė konkrečią įtaką pirminių sprendimų priėmimui (11).

                     (57)

                     Nors vyko ketvirtiniai įmonės „Energinet“ stebėtojų tarybos ir ministerijos posėdžiai, o įmonei „Energinet.dk“ teikiant metines ataskaitas savo akcininkei, valstybė galėjo vykdyti tam tikrą įmonės „Energinet.dk“ bendros veiklos kontrolę, Danija paaiškino, jog valstybės dalyvavimas yra ribotas ir apima tik siekį užtikrinti, kad įmonė „Energinet.dk“ apskritai vykdytų jai teisės aktais nustatytas prievoles. Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, tokios bendros kontrolės nepakanka, kad konkrečios sutarties sudarymą būtų galima priskirti valstybei (12).

                     (58)

                     Kalbant apie įmonės „Energinet.dk“ veiklos pobūdį, Įstatyme dėl įmonės „Energinet.dk“ reikalaujama, kad įmonė „Energinet.dk“ imtųsi sistemos valdymo veiklos ir elektros energijos perdavimo veiklos, taip pat veiktų kaip nepriklausomas sistemos operatorius. Įmonė „Energinet.dk“ yra atsakinga už energijos tiekimo saugumo užtikrinimą ir vykdydama šią užduotį privalo išlaikyti techninę kokybę ir pusiausvyrą sujungtoje elektros energijos tiekimo sistemoje bei užtikrinti, kad sistemoje būtų pakankami gamybos pajėgumai. Tai įprastinė perdavimo sistemos operatoriaus veikla, ir dėl savo pobūdžio ji dažnai siejama su valstybės atsakomybe, neatsižvelgiant į tai, kaip ta veikla organizuojama.

                     (59)

                     Nagrinėjamas įmonės „Energinet.dk“ veiklos aspektas yra sutarčių dėl papildomų paslaugų sudarymas. Pirkdama papildomas paslaugas įmonė „Energinet.dk“ dalyvauja rinkoje, pasirinkdama rinkoje esančius papildomų paslaugų teikėjus. Todėl gali būti, kad perdavimo sistemos operatorius gali imtis pirkti papildomas paslaugas ir veikti kaip rinkos veiklos vykdytojas, nesikišant valstybei.

                     (60)

                     Skundo pateikėjas teigė, kad 2006 m. įmonė „Energinet.dk“ viešai paskelbė planuojanti DK2 zonoje kurti konkurencingą rinką, bet tas planas vėliau nevykdytas. Skundo pateikėjas teigia, kad tuo įrodomas valstybės kišimasis įmonei „Energinet.dk“ priimant sprendimus. Tačiau tai, kad įmonė „Energinet.dk“ galbūt nevykdė savo planų, paskelbtų 2006 m., savaime nerodo valstybės dalyvavimo įmonei „Energinet.dk“ priimant sprendimus.

                     (61)

                     Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sutartis, kuria įmonė „DONG Energy“ apsaugoma nuo bet kokių nuostolių, jeigu DEA pakeistų sutartį, rodo, kad DEA kišasi įmonei „Energinet.dk“ priimant sprendimus. Tačiau sutartyje DEA apskritai nepaminėta, tik nurodyta, kad: „jeigu Danijos energetikos reguliavimo institucija pareikalaus, kad viena šalis arba abi šalys pakeistų sutarties sąlygas <...>, sutartis turės būti koreguojama <...>“. Sutartyje nepateikta jokių įrodymų, kad valstybė būtų tikrinusi arba tvirtinusi sutartį su įmone „DONG Energy“, o Danija teigė, kad Danijos valstybė sutarties nei tikrino, nei tvirtino. Kaip aiškinama 56 konstatuojamojoje dalyje, nebuvo reikalaujama jokio valstybės ex ante vykdomo patikrinimo, stebėsenos ar patvirtinimo, ir Danija apie sutartį sužinojo tik iš metinės ataskaitos, Klimato, energetikos ir statybos ministerijai pirmą kartą pateiktos tik 2011 m. kovo mėn., t. y. kai sutartis jau buvo pasirašyta.

                     (62)

                     Kalbant apie bendresnius valstybės dalyvavimo požymius, Komisija atkreipia dėmesį, kad esama požymių abiem kryptimis. Nors įmonė „Energinet.dk“ yra labai savarankiška, Danijos valstybė gali daryti tam tikrą įtaką bendrai įmonės veiklai.

                     (63)

                     Tačiau, atsižvelgiant į 85 ir 86 konstatuojamosiose dalyse padarytas išvadas dėl klausimo, ar priemonėmis suteiktas pranašumas įmonei „DONG Energy“ ir ar priemonės yra valstybės pagalba, nebūtina galutinė pozicija priemonių priskirtinumo valstybei klausimu.

               5.3.   Valstybės pagalbos buvimas. Pranašumas

                     (64)

                     Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ pasirašytoje sutartyje nurodyta įprasta rinkos kaina už teikiamas paslaugas, taigi, ir ar ta kaina įmonei „DONG Energy“ suteiktas pranašumas. Atsižvelgdama į BRD iškeltus klausimus dėl pajėgumo rezervavimo Didžiojo Belto perdavimo jungtyje ir į bendrą pajėgumą, kurį įmonė „Energinet.dk“ iš įmonės „DONG Energy“ perka DK2 zonoje, Komisija tyrė, ar reikia įmonės „Energinet.dk“ DK2 zonoje perkamų papildomų paslaugų, ji taip pat tyrė įmonės „Energinet.dk“ sprendimą rengti derybas su įmone „DONG Energy“ dėl reikiamų paslaugų teikimo, ir kainą, galiausiai įmonei „DONG Energy“ sumokėtą už tas paslaugas.

               5.3.1.   Papildomų paslaugų, kurias įmonė „Energinet.dk“ pirko DK2 zonoje, kiekio poreikis

                     (65)

                     Kaip aiškinta 19, 20, 21 ir 41 konstatuojamosiose dalyse, įmonei „Energinet.dk“ DK2 zonoje reikėjo 600 MW papildomų paslaugų; jų reikėjo dėl Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumo rezervavimo, kad papildomas paslaugas būtų galima perduoti tarp DK1 ir DK2 zonų, ir buvo tikimasi, kad Danijoje tuo bus sumažintas bendras papildomų paslaugų poreikis, kartu ribojant komercinės prekybos tarp DK1 ir DK2 zonų poveikį. BRD teigė, kad su įmone „DONG Energy“ pasirašytos sutarties apimtį nulėmė įmonės „Energinet.dk“ sprendimas rezervuoti pajėgumą Didžiojo Belto perdavimo jungtyje, kad elektros energija tekėtų iš DK2 zonos į DK1 zoną, ir Danijos valstybė patvirtino tai, suteikdama leidimą statyti jungtį. BRD taip pat tvirtino, kad galėjo būti rezervuojama priešinga kryptimi (kad elektros energija tekėtų iš DK1 zonos į DK2 zoną) arba abiem kryptimis, ir dėl to būtų sumažėjusi papildomų paslaugų kaina, nes būtų padidėjusi konkurencija.

                     (66)

                     Tačiau bendras investicijų į jungtį tikslas buvo pagerinti rinkos veikimą ir apriboti rinkos dalyvių galimybes dėl perdavimo apribojimų naudotis įtaka rinkoje (13). Galimybė optimizuoti papildomų paslaugų naudojimą buvo tik dalis daugeriopos naudos, kuri buvo gauta investavus į Didžiojo Belto perdavimo jungtį ir kurią numatė Danija. Kaip patvirtino Danija, galimybė bendrai naudotis rezervo paslaugomis DK1 ir DK2 zonose nebuvo lemiamas veiksnys Vyriausybei priimant sprendimą leisti statyti Didžiojo Belto perdavimo jungtį, ir galimybė bendrai naudotis rezervo paslaugomis tiesiogiai nepaminėta Vyriausybei tvirtinant šį projektą.

                     (67)

                     Iš Danijos pateiktų įrodymų matyti, kad jeigu rezervavimas būtų vykdomas priešinga kryptimi, dėl to būtų daug dažnesnis einamosios paros rinkos iškraipymas dėl pasiūlos ir paklausos pusiausvyros DK1 ir DK2 zonose, taip pat dėl to, kad elektros energija iš DK1 zonos į DK2 zoną teka 72,7 % laiko. Kadangi Danija įrodė, jog buvo galima manyti, kad, rezervavus pajėgumą priešinga kryptimi arba abiem kryptimis, bus labiau iškraipyta rinka, nes būtų rezervuotas Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumas, Komisija atmeta skundo pateikėjo teiginį, kad įmonė „Energinet.dk“ Didžiojo Belto perdavimo jungties pajėgumą turėjo rezervuoti priešinga kryptimi arba abiem kryptimis.

                     (68)

                     Patvirtinus pajėgumo rezervavimą, buvo galima nustatyti papildomų paslaugų poreikį DK1 ir DK2 zonose. Vertinant 2010–2012 m. rezervuotą pajėgumą matyti, kad įmonei „Energinet.dk“ DK2 zonoje reikėjo 600 MW papildomų paslaugų. Pajėgumo poreikis DK2 zonoje nepasikeitė panaikinus pajėgumo rezervavimo schemą, taikytą Didžiojo Belto perdavimo jungčiai.

               5.3.2.   Įmonės „Energinet.dk“ sprendimas derėtis su įmone „DONG Energy“ dėl reikiamų paslaugų teikimo

                     (69)

                     2009 m., prieš pradėdama derybas su įmone „DONG Energy“, įmonė „Energinet.dk“ užsakė rinkos tyrimą, kad galėtų nustatyti potencialias galimybes patenkinti nustatytą rezervinės galios poreikį DK2 zonoje. Iš įmonės „Energinet.dk“ gautų 2009 m. rinkos tyrimo rezultatų matyti, kad 600 MW papildomų paslaugų, kurių reikėjo DK2 zonoje, nebuvo galima įsigyti, iš įmonės „DONG Energy“ neperkant bent dalies pajėgumo. Tyrime padaryta išvada, jog „visiškai aišku, kad elektrinėms „Kyndby“ vien dėl jų dydžio tenka pats svarbiausias vaidmuo rezervuojant galią Rytų Danijoje“.

                     (70)

                     Konkrečiau, buvo galima tikėtis, kad tų papildomų paslaugų, kurias buvo galima pirkti ne iš įmonės „DONG Energy“, bet iš kitų tiekėjų, kaina būtų buvusi gana didelė. Ataskaitoje, pavyzdžiui, paminėtos diskusijos su plėtotojais, ir vienas iš jų pasiūlė pastatyti naują 150 MW elektrinę už 65 000 DKK/MW per mėnesį, esant trejų metų sutarčiai, o kitas pasiūlė pastatyti 50 MW elektrinę už 50 000 DKK/MW per mėnesį, esant trejų metų sutarčiai.

                     (71)

                     BRD teigė, kad 300 MW DK2 zonoje galėjo tiekti ir kiti tiekėjai, ne vien įmonė „DONG Energy“, bet nepateikė jokių įrodymų, kad dar 300 MW pajėgumo, kurio būtų reikėję papildant tuos 300 MW, buvo galima užtikrinti kitais būdais, t. y. neperkant pajėgumo iš įmonės „DONG Energy“, arba kad buvo galima kitaip rezervuoti pajėgumą Didžiojo Belto perdavimo jungtyje.

                     (72)

                     Danija ne tik pateikė įmonės „Energinet.dk“ 2009 m. tyrimą, bet ir paaiškino, kad, nors DK2 zonoje galėjo būti tiekiama apie 300 MW naujo pajėgumo, tuo metu, kai buvo pasirašyta sutartis su įmone „DONG Energy“, tokio pajėgumo rinkoje nebuvo, ir būtų prireikę net penkerių metų jam įdiegti. NET jeigu šis 300 MW pajėgumas būtų buvęs rinkoje tuo metu, kai buvo pasirašyta sutartis su įmone „DONG“, nebūtų buvę galimybės visą DK2 zonoje reikalingą 600 MW pajėgumą tiekti neperkant pajėgumo iš įmonės „Dong Energy“.

                     (73)

                     Todėl remdamasi pateiktais įrodymais Komisija daro išvadą, kad papildomas paslaugas, kuriomis DK2 zonoje užtikrinamas bendras reikiamas papildomų paslaugų kiekis, reikėjo pirkti iš įmonės „DONG Energy“. Tačiau vis tiek reikia nagrinėti, ar įmonė „Energinet.dk“ būtų galėjusi rasti kitų geresnės vertės šaltinių, teikiančių papildomas paslaugas, palyginti su kaina, už papildomas paslaugas mokama įmonei „DONG Energy“.

               5.3.3.   Kaina, įmonei „DONG Energy“ galiausiai sumokėta už papildomas paslaugas DK2 zonoje

                     (74)

                     Įmonė „Energinet.dk“ iš įmonės „DONG Energy“ DK2 zonoje įsigijo 675 MW papildomų paslaugų. Atsižvelgus į tai, kad buvo netaikoma pristatymo pareiga, nes buvo laikomasi techninės priežiūros reikalavimo, per penkerių metų sutarties laikotarpį turėjo būti užtikrinta vidutiniškai 600 MW papildomų paslaugų galimybė. Danija pateikė įmonės „Energinet.dk“ dokumentus, kuriuose paaiškinta, kad įmonė „DONG Energy“ užtikrinti pajėgumą elektrinėse „Kyndby“ ir „Masnedø“ galėjo tik už nustatytą kainą, neatsižvelgiant į nupirkto pajėgumo kiekį.

                     (75)

                     Iš Danijos pateiktų dokumentų matyti, kad įmonė „Energinet.dk“ per derybas su įmone „DONG Energy“ tvirtino, jog kaina turėtų būti proporcingai sumažina, jeigu būtų nupirkta 600 MW, o ne 675 MW pajėgumo, dėl kurio įmonė „Energinet.dk“ galiausiai sudarė sutartį. Tačiau įmonė „DONG Energy“ tam priešinosi dėl didelių pastoviųjų išlaidų, susijusių su užtikrinimu, kad papildomos paslaugos būtų galimos, ir tos išlaidos nepasikeistų dėl to, kad būtų sudaryta sutartis dėl mažesnio pajėgumo.

                     (76)

                     Įmonė „DONG Energy“ pagal sutartį gavo didžiausią sumą – 957 481 000 DKK, įskaitant papildomą kompensaciją už padidintus azoto oksido (NOx) mokesčius. Tai prilygsta 24 178 DKK/MW per mėnesį už 660 MW papildomų paslaugų (už pajėgumą, galimą po to, kai buvo netaikoma pristatymo pareiga dėl techninės priežiūros reikalavimo). Skaičiuojant pagal įmonės „Energinet.dk“ 600 MW poreikį, tai prilygsta 26 597 DKK/MW per mėnesį.

                     (77)

                     Iš įmonės „DONG Energy“ pateiktos informacijos matyti, kad kaina, mokėta už papildomas paslaugas DK2 zonoje, buvo mažesnė nei kainos, mokamos už panašias paslaugas, perdavimo sistemos operatorių teikiamas Airijoje ir Didžiojoje Britanijoje. Komisija daro išvadą, kad Didžiosios Britanijos ir Airijos kainų negalima laikyti tinkamu lyginamuoju indeksu vertinant kainą, mokamą įmonei „DONG Energy“, nes gali būti kelios priežastys, dėl kurių papildomų paslaugų kainos labai skiriasi įvairiose rinkose, ir skirtumas priklauso, pavyzdžiui, nuo vietos pasiūlos ir paklausos lygio, taip pat konkrečios vietoje taikomos sutarčių dėl papildomų paslaugų sudarymo tvarkos, o įmonė „DONG Energy“ nepagrindė, kodėl Didžiojoje Britanijoje ir Airijoje taikomos kainos būtų aktualios ir kodėl jos laikomos tinkamu lyginamuoju indeksu vertinant sutarties kainos rinkos normą.

                     (78)

                     Įmonė „DONG Energy“ taip pat parodė, kad jos gauta kaina buvo mažesnė nei kainos, DK1 zonoje už papildomas paslaugas mokėtos 2007 m. Tačiau, kaip nurodė BRD, įmonės „DONG Energy“ gauta kaina buvo daug didesnė nei kainos, DK1 zonoje už papildomas paslaugas mokėtos 2011 m. Kainos DK1 zonoje 2011 m. galbūt buvo sumažintos po to, kai 2007 m. buvo pakeista tvarka, kito mėnesio rezervo rinkos aukcioną pakeitus kitos paros rezervo rinkos aukcionu, nes dėl to padidėjo konkurencija papildomų paslaugų pardavimo rinkoje. Be to, gali skirtis pasiūlos ir paklausos aplinkybės DK1 zonoje, palyginti su DK2 zona. Todėl Komisija daro išvadą, kad nei 2007 m. kaina DK1 zonoje, nei 2011 m. kaina DK1 zonoje neturėtų būti laikomos tinkamu lyginamuoju indeksu vertinant kainą, įmonei „DONG Energy“ už papildomas paslaugas DK2 zonoje mokėtą 2011–2015 m.

                     (79)

                     BRD tvirtino, kad 300 MW papildomos paslaugos, kurias, kaip teigė BRD, DK2 zonoje galėjo teikti kiti tiekėjai, o ne įmonė „DONG Energy“, galėjo būti teikiamos už 450–750 mln. DKK. Tai prilygsta 25 000–41 667 DKK/MW per mėnesį; taigi, iš to matyti, kad bendra šio 300 MW kiekio kaina būtų buvusi didesnė nei kaina, kurią už 300 MW pajėgumą įmonei „Energinet.dk“ pagal sutartį nustatė įmonė „DONG Energy“, t. y. nei 26 597 DKK/MW per mėnesį (už 600 MW).

                     (80)

                     Be to, nors Danija paaiškino, kad kitų tiekėjų iš tikrųjų negalėjo būti tuo metu, kad būtų užtikrintas pajėgumas nuo 2011 m. sausio mėn., Komisija atkreipia dėmesį, kad įmonės „Energinet.dk“ 2009 m. tyrime nurodyti du galimi nauji projektai, apimantys iš viso 200 MW, kuriems užtikrinti galėjo būti pastatytos elektrinės, jeigu su įmone „Energinet.dk“ būtų buvusi sudaryta trejų metų sutartis. Jeigu kaina būtų skaičiuota penkerių, o ne trejų metų laikotarpiui, tariant, kad visa nurodyta trejų metų sutarčių kaina būtų paskirstyta penkeriems metams (nors dėl ilgesnio laikotarpio galėjo padidėti ir pastoviosios išlaidos, ir jas būtų reikėję susigrąžinti), vadinasi, 150 MW iš esmės buvo galima gauti už 39 000 DKK/MW per mėnesį, o dar 50 MW – už 30 000 DKK/MW per mėnesį. Šios orientacinės kainos abiem atvejais buvo didesnės nei kaina, kurią įmonė „Energinet.dk“ mokėjo įmonei „DONG Energy“.

                     (81)

                     Galiausiai, BRD teigė, kad sutartimi su įmone „DONG Energy“ nustatytos nuobaudos už nepristatymą galbūt buvo nepakankamos įmonės „Energinet.dk“ papildomoms išlaidoms, patirtoms siekiant gauti alternatyvių pajėgumų, padengti. Danija paaiškino, kad nuobaudos buvo pakankamos: 2014 m. įmonei „DONG Energy“ skirta nuobauda buvo [50–70] DKK/MW, o alternatyvus pajėgumas, dėl kurio sudaryta sutartis, kainavo vidutiniškai 58 DKK/MW.

                     (82)

                     Lyginamuoju indeksu laikydama kainas, kurių reikalavo galimi kiti papildomų paslaugų teikėjai, kaip nurodė BRD ir įmonė „Energinet.dk“, Komisija atkreipia dėmesį, kad šios kainos buvo didesnės nei įmonei „DONG Energy“ mokėta kaina. Todėl Komisija daro išvadą, kad įmonė „Energinet.dk“ už DK2 zonoje reikiamas papildomas paslaugas užtikrino konkurencingą kainą, geresnę nei galimos alternatyvos.

               5.3.4.   Sutarties pelningumas įmonei „DONG Energy“

                     (83)

                     Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad užtikrintos konkurencingos kainos poveikis garantavo grąžą pagal sutartį. Atsižvelgiant į įmonės „DONG Energy“, kaip labai svarbios papildomų paslaugų teikėjos DK2 zonoje, padėtį, per derybas su įmone „Energinet.dk“ buvo galimybė pasinaudoti įtaka rinkoje. Todėl Komisija taip pat nagrinėjo galimybę, kad įmonė „DONG Energy“ dėl savo padėties rinkoje gavo nederamą pelną.

                     (84)

                     Iš Danijos pateiktų dokumentų matyti, kad, remiantis galutinėmis kainomis, dėl kurių susitarta derybomis, įmonė „DONG Energy“ galėjo gauti [1–7] proc. pelną iš sutarties dėl papildomų paslaugų. Ši grąžos norma buvo palyginta su gaunama Vyriausybės obligacijos, galėjusios būti alternatyviu investavimo būdu, grąža. Penkerių metų Danijos Vyriausybės obligacijų pelningumas 2010 m. gruodžio mėn. buvo vidutiniškai 2,13 % Atsižvelgiant į įmonės „DONG Energy“ riziką, susijusią su užtikrinimu, kad tinkamai veiks papildomas paslaugas teikiančios elektrinės, Komisija konstatuoja, kad [1–7] proc. pelnas nebuvo nepagrįstas, atsižvelgiant į tai, kad penkerių metų Vyriausybės obligacijos grąža yra 2,13 %

               5.3.5.   Išvada

                     (85)

                     Įmonė „Energinet.dk“ nagrinėjo pasiūlos padėtį rinkoje 2009 m., siekdama nustatyti visas galimybes pirkti būtinas papildomas paslaugas. Šiuo tyrimu ne tik nustatyta galima sutarčių su kitais tiekėjais, ne įmone „DONG Energy“, kaina, bet ir patvirtinta, kad kitų įmonių, ne įmonės „DONG Energy“, turimas pajėgumas buvo nepakankamas įmonės „Energinet.dk“ poreikiams patenkinti. Šį faktą patvirtina ir skundo pateikėjas, nes BRD teigia, kad kiti tiekėjai, ne įmonė „DONG Energy“, galėjo užtikrinti tik pusę reikiamo pajėgumo. Per derybas su įmone „DONG Energy“ įmonė „Energinet.dk“ užtikrino kainą, mažesnę nei lyginamosios kainos, nustatytos įmonės „Energinet.dk“ rinkos tyrime, ir mažesnę nei kainos, kuriomis, kaip teigia skundo pateikėjas, DK2 zonoje galėjo būti galimos naujos investicijos į 300 MW užtikrinimą. Įmonei „Energinet.dk“ taip pat pavyko užtikrinti kainą, kuria įmonės „DONG Energy“ pelnas apribotas iki [1–7] proc., ir tai nėra nepagrįstas pelnas.

                     (86)

                     Todėl Komisija daro išvadą, kad įmonė „Energinet.dk“ veikė kaip apdairus rinkos investuotojas ir kad sutartimi įmonei „DONG Energy“ nesuteiktas pranašumas, kurį būtų galima laikyti pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

               6.   IŠVADA

                     (87)

                     Komisija daro išvadą, kad, kadangi įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sutartis neatitinka visų kartu vertinamų Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygų, ji nėra valstybės pagalba.

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            2010 m. gruodžio 21 d. įmonių „Energinet.dk“ ir „DONG Energy“ sutartis nėra pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

            Priimta Briuselyje 2016 m. gegužės 23 d.

                  Komisijos vardu

               Margrethe VESTAGER

                  Komisijos narė

            (1)  OL C 230, 2013 8 8, p. 23.

            (2)  Žr. 1 išnašą.

            (3)  OL C 37, 2001 2 3, p. 3.

            (4)  Sprendimas Prancūzijos Respublika/Komisija (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397, 38 punktas.

            (5)  Sprendimas Graikijos Respublika/Komisija, C-278/00, Rink. p. I-3997, 54 punktas.

            (6)  Sprendimas Prancūzijos Respublika/Komisija (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397, 52 punktas.

            (7)  Sprendimas SACE ir Sace BT/Komisija, T-305/13, EU:T:2015:435, 51 punktas.

            (8)  Sprendimas SACE ir Sace BT/Komisija, T-305/13, EU:T:2015:435, 63 punktas.

            (9)  Žr., pvz., valstybės pagalbos bylą 354/2008 – Schemos „Parama aplinkai nekenkiančiai elektros energijos gamybai“ (N 602/2004) keitimas, papildymas įtraukiant vėjo jėgainių gaminamą elektros energiją (OL C 143, 2009 6 24, p. 6) ir valstybės pagalbos bylą N 356/2008 – Schemos „Parama aplinkai nekenkiančiai elektros energijos gamybai“ (N 602/2004) keitimas, papildymas įtraukiant biodujomis gaminamą elektros energiją (OL C 151, 2009 7 3, p. 16).

            (10)  Sprendimas SACE ir Sace BT/Komisija, T-305/13, EU:T:2015:435, 76 punktas.

            (11)  Sprendimas SACE ir Sace BT/Komisija, T-305/13, EU:T:2015:435, 73 punktas.

            (12)  Žr. 6 išnašą.

            (13)  2005 m. birželio mėn. Danijos transporto ir energetikos ministerijos dokumentas „Energetikos strategija iki 2025 m.“


title: 2019 m. liepos 8 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/1181 dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių

text:
11.7.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 185/44

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1181
         2019 m. liepos 8 d.
         dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 148 straipsnio 2 dalį,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
         atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
         pasikonsultavusi su Regionų komitetu,
         atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę (3),
         kadangi:

                     (1)

                     valstybės narės ir Sąjunga turi siekti parengti suderintą strategiją, skirtą užimtumui ir, visų pirma, kvalifikuotos, tinkamai parengtos, gebančios prisitaikyti darbo jėgos ir į ekonomikos pokyčius reaguojančių darbo rinkų rėmimui, kad būtų pasiekti Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyti visiško užimtumo ir socialinės pažangos tikslai;

                     (2)

                     vadovaudamasi Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), Sąjunga parengė ir įgyvendino fiskalinės, makroekonominės ir struktūrinės politikos derinimo priemones. Tarybos sprendimo (ES) 2018/1215 (4) priede nustatytos valstybių narių užimtumo politikos gairės (toliau – užimtumo gairės) ir Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (5) nustatytos valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendros gairės sudaro integruotas strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo gaires (toliau – integruotos gairės). Gairėmis, atspindinčiomis valstybių narių tarpusavio priklausomybę, turi būti vadovaujamasi įgyvendinant politiką valstybėse narėse ir Sąjungoje. Tokiu būdu suderinta Sąjungos ir nacionalinė politika bei reformos turi sudaryti tinkamą bendrą ekonominės ir socialinės politikos priemonių derinį, kuriuo turėtų būti užtikrintas teigiamas šalutinis poveikis;

                     (3)

                     Europos semestru, sujungiančiu šias skirtingas priemones į visaapimančią sistemą, skirtą integruotai daugiašalei ekonomikos, biudžeto, užimtumo bei socialinės politikos stebėsenai, siekiama strategijos „Europa 2020“ tikslų, be kita ko, užimtumo, švietimo ir skurdo mažinimo srityse, kaip nustatyta Tarybos sprendime 2010/707/ES (6). Remiant tokius politikos tikslus kaip investicijų didinimas, struktūrinių reformų vykdymas ir atsakingos fiskalinės politikos užtikrinimas, nuo 2015 m. Europos semestras buvo nuolat stiprinamas ir tobulinamas. Ypač buvo sustiprintas jo užimtumo ir socialinis aspektas ir suintensyvintas dialogas su valstybėmis narėmis, socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais;

                     (4)

                     2017 m. lapkričio mėn. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pasirašė Tarpinstitucinę deklaraciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio, kuriuo nustatyta 20 principų ir teisių, kuriais siekiama remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei socialinės gerovės sistemas. Europos socialinių teisių ramstis yra orientacinė valstybių narių užimtumo ir socialinių rodiklių stebėsenos priemonė, kuria skatinamos nacionalinio lygmens reformos ir nustatoma atnaujinto konvergencijos proceso visoje Sąjungoje kryptis;

                     (5)

                     integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas. Valstybės narės, įgyvendindamos užimtumo gaires, turėtų visokeriopai pasinaudoti Europos socialinio fondo ir kitų Sąjungos fondų lėšomis. Nors integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, užimtumo gairės turėtų būti įgyvendinamos palaikant partnerystę su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus;

                     (6)

                     Užimtumo komitetas ir Socialinės apsaugos komitetas, vadovaudamiesi atitinkamais SESV nustatytais savo įgaliojimais, turėtų stebėti, kaip atsižvelgiant į užimtumo gaires įgyvendinamos atitinkamos politikos kryptys. Šie komitetai ir kiti Tarybos parengiamieji organai, susiję su ekonominės ir socialinės politikos koordinavimu, turėtų glaudžiai tarpusavyje bendradarbiauti. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų tęsti politikos dialogą, visų pirma dėl užimtumo gairių;

                     (7)

                     buvo pasikonsultuota su Socialinės apsaugos komitetu;

                     (8)

                     užimtumo gairės neturėtų būti keičiamos, kad būtų galima daugiausia dėmesio skirti jų įgyvendinimui. Atsižvelgiant į pokyčių darbo rinkoje ir socialinės padėties įvertinimą po užimtumo gairių priėmimo 2018 m., atnaujinimas nėra reikalingas. Užimtumo gairių priėmimo 2018 m. priežastys tebegalioja, todėl tos gairės turėtų būti toliau taikomos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Sprendimo (ES) 2018/1215 priede išdėstytos valstybių narių užimtumo politikos gairės toliau taikomos 2019 m., o valstybės narės į jas atsižvelgia įgyvendindamos užimtumo politiką ir reformų programas.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

            Priimta Briuselyje 2019 m. liepos 8 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               A.-K. PEKONEN

            (1)  2019 m. kovo 18 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

            (2)  2019 m. birželio 20 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

            (3)  2019 m. balandžio 29 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

            (4)  2018 m. liepos 16 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/1215 dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 224, 2018 9 5, p. 4).

            (5)  2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2015/1184 dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (OL L 192, 2015 7 18, p. 27).

            (6)  2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas 2010/707/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 308, 2010 11 24, p. 46).