title: 2017 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/538 dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinio pakeitimo pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo

text:
6.4.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 90/1

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/538
   2017 m. gruodžio 7 d.
   dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinio pakeitimo pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 5 ir 7 dalimis,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               vadovaudamasi 2017 m. gegužės 8 d. Tarybos sprendimu, kuriuo Komisijai suteikiami įgaliojimai pradėti derybas, Komisija Sąjungos vardu vedė derybas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 (1) (toliau –Bendradarbiavimo memorandumas NAT-I-9406) dalinio pakeitimo;

               (2)

               2017 m. liepos 28 d. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinis pakeitimas (toliau – 1 dalinis pakeitimas) buvo parafuotas;

               (3)

               1 dalinis pakeitimas turėtų būti pasirašytas Sąjungos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

               (4)

               pagal 1 dalinio pakeitimo II straipsnio A dalį 1 dalinis pakeitimas kartu su papildymu turėtų būti laikinai taikomas, kol bus užbaigtos jo įsigaliojimui būtinos procedūros;

               (5)

               būtina nustatyti Sąjungos dalyvavimo užtikrinant Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo oro eismo valdymo modernizavimo, civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bei visuotinio sąveikumo srityje memorandumo NAT-I-9406A (toliau – Bendradarbiavimo memorandumas NAT-I-9406A), išdėstyto 1 dalinio pakeitimo papildyme ir pakeičiančio Bendradarbiavimo memorandumą NAT-I-9406, vykdomąjį valdymą procedūrinę tvarką;

               (6)

               vadovaujantis Sutarties 218 straipsnio 7 dalimi, Tarybai tikslinga įgalioti Komisiją patvirtinti Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A priedų ir tų priedų priedėlių pakeitimus, taip pat iš anksto laiku pasikonsultavus su Tarybos paskirtu specialiuoju komitetu priimti papildomus priedus ir priedėlius,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Įgaliojama Sąjungos vardu pasirašyti Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 1 dalinį pakeitimą su sąlyga, kad minėtas dalinis pakeitimas bus sudarytas.
   Pasirašytino 1 dalinio pakeitimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti 1 dalinį pakeitimą Sąjungos vardu.
   3 straipsnis
   Pagal 1 dalinio pakeitimo II straipsnio A dalį 1 dalinis pakeitimas kartu su papildymu turėtų būti laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos (2) tol, kol bus užbaigtos jo įsigaliojimui būtinos procedūros.
   4 straipsnis
   Komisija, pasikonsultavusi su Tarybos paskirtu specialiuoju komitetu, nustato pozicijas, kurių Sąjunga turi laikytis užtikrinant Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A ir jo priedų vykdomąjį valdymą, kaip nurodyta Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A III straipsnyje, dėl:

               a)

               papildomų Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A priedų ir jų priedėlių priėmimo ir

               b)

               Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A priedų ir jų priedėlių pakeitimų priėmimo.

         5 straipsnis
   Nedarant poveikio šio sprendimo 4 straipsniui, Komisija gali imtis bet kokių tinkamų veiksmų pagal Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A III, IV, V, VII ir VIII straipsnius.
   6 straipsnis
   Komisija atstovauja Sąjungai pagal Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A XI straipsnį surengtose konsultacijose.
   7 straipsnis
   Komisija reguliariai informuoja Tarybą apie Bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406A įgyvendinimo pažangą.
   8 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2017 m. gruodžio 7 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. ANVELT

      (1)  Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumas NAT-I-9406 (OL L 89, 2011 4 5, p. 3).

      (2)  1 dalinio pakeitimo pasirašymo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.


title: 2018 m. kovo 20 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/539 dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų dvišalio susitarimo dėl prudencinių draudimo ir perdraudimo priemonių sudarymo

text:
6.4.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 90/36

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/539
   2018 m. kovo 20 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų dvišalio susitarimo dėl prudencinių draudimo ir perdraudimo priemonių sudarymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą, (1)

   kadangi:

               (1)

               remiantis Tarybos sprendimu (ES) 2017/1792 (2), Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų dvišalis susitarimas dėl prudencinių draudimo ir perdraudimo priemonių (toliau – Susitarimas) pasirašytas 2017 m. rugsėjo 22 su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

               (2)

               sudarius Susitarimą bus užtikrintas didesnis reguliavimo tikrumas taikant draudimo ir perdraudimo reguliavimo sistemas draudikams ir perdraudikams, veikiantiems Sąjungoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose, taip pat geresnė draudėjų bei kitų vartotojų apsauga priežiūros institucijoms bendradarbiaujant dėl keitimosi informacija;

               (3)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų dvišalis susitarimas dėl prudencinių draudimo ir perdraudimo priemonių. (3)

   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 8 straipsnyje numatytą pranešimą. (4)

   3 straipsnis
   Komisija, išklausiusi Tarybos darbo grupės dėl finansinių paslaugų nuomones, atstovauja Sąjungą Susitarimo 7 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete, ir prireikus, tačiau bent kartą per metus, praneša tai darbo grupei apie pažangą, pasiektą įgyvendinant Susitarimą
   4 straipsnis
   Visas pozicijas, kurios turi būti išreikštos Sąjungos vardu, pagal Sutartis priima Taryba, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 1 dalyje arba Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 9 dalyje.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2018 m. kovo 20 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ZAHARIEVA

      (1)  2018 m. kovo 1 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  2017 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/1792 dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų dvišalio susitarimo dėl prudencinių draudimo ir perdraudimo priemonių pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 258, 2017 10 6, p. 1).

      (3)  Susitarimas buvo paskelbtas OL L 258, 2017 10 6, p. 4 kartu su sprendimu dėl pasirašymo ir laikino taikymo.

      (4)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.


title: 2018 m. kovo 27 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2018/547, kuriuo paskiriami struktūrinių vienetų vadovai, įgalioti priimti deleguotuosius sprendimus dėl nuosavų lėšų (ECB/2018/11)

text:
6.4.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 90/110

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2018/547
   2018 m. kovo 27 d.
   kuriuo paskiriami struktūrinių vienetų vadovai, įgalioti priimti deleguotuosius sprendimus dėl nuosavų lėšų (ECB/2018/11)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VYKDOMOJI VALDYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 11 straipsnio 6 dalį,
   atsižvelgdama į 2016 m. lapkričio 16 d. Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2017/933 dėl bendrosios įgaliojimų priimti sprendimus dėl teisinių priemonių, susijusių su priežiūros uždaviniais, delegavimo sistemos (ECB/2016/40) (1), ypač į jo 4 ir 5 straipsnius,
   atsižvelgdama į 2018 m. kovo 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2018/546 dėl įgaliojimų priimti sprendimus dėl nuosavų lėšų delegavimo (ECB/2018/10) (2), ypač į jo 2 straipsnį,
   atsižvelgdama į 2004 m. vasario 19 d. Sprendimą ECB/2004/2 dėl Europos Centrinio Banko darbo reglamento patvirtinimo (3), ypač į jo 10 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               siekiant spręsti klausimą dėl didelio sprendimų, kuriuos turi priimti Europos Centrinis Bankas (ECB), vykdydamas jam pavestus priežiūros uždavinius, skaičiaus, buvo nustatyta tam tikrų deleguotųjų sprendimų priėmimo procedūra;

               (2)

               delegavimo sprendimas įsigalioja Vykdomajai valdybai priėmus sprendimą, kuriuo paskiriami vienas arba daugiau struktūrinių vienetų vadovų, kurie sprendimus priima remdamiesi tuo delegavimo sprendimu;

               (3)

               Vykdomoji valdyba, skirdama struktūrinių vienetų vadovus, turėtų atsižvelgti į delegavimo sprendimo svarbą ir adresatų, kuriems turi būti siunčiami deleguotieji sprendimai, skaičių;

               (4)

               su Priežiūros valdybos pirmininku buvo konsultuojamasi dėl struktūrinių vienetų vadovų, kuriems turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti sprendimus dėl nuosavų lėšų,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Deleguotieji sprendimai dėl nuosavų lėšų
   Deleguotuosius sprendimus pagal Sprendimo (ES) 2018/546 (ECB/2018/10) 2 straipsnį priima vienas iš šių struktūrinių vienetų vadovų:

               a)

               Mikroprudencinės priežiūros I generalinio direktorato generalinis direktorius, jei atitinkamo prižiūrimo subjekto ar grupės priežiūrą vykdo Mikroprudencinės priežiūros I generalinis direktoratas;

               b)

               Mikroprudencinės priežiūros II generalinio direktorato generalinis direktorius, jei atitinkamo prižiūrimo subjekto ar grupės priežiūrą vykdo Mikroprudencinės priežiūros II generalinis direktoratas, arba

               c)

               nesant generalinio direktoriaus – generalinio direktoriaus pavaduotojas.

         2 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2018 m. kovo 27 d.

            ECB Pirmininkas

         Mario DRAGHI

      (1)  OL L 141, 2017 6 1, p. 14.

      (2)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 105.

      (3)  OL L 80, 2004 3 18, p. 33.


title: 2018 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/900, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/184/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Mianmarui / Birmai

text:
25.6.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               LI 160/9

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2018/900
   2018 m. birželio 25 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/184/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Mianmarui / Birmai
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2013 m. balandžio 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/184/BUSP (1) dėl ribojamųjų priemonių Mianmarui / Birmai;

               (2)

               2018 m. vasario 26 d. Taryba priėmė išvadas, kuriose pasmerkė plačiai paplitusius, sistemingai Mianmaro / Birmos karinių bei saugumo pajėgų toliau vykdomus sunkius žmogaus teisių pažeidimus. Išvadose paprašyta pateikti pasiūlymų dėl tikslinių ribojamųjų priemonių Mianmaro ginkluotųjų pajėgų (Tatmadaw) aukšto rango karininkams;

               (3)

               2018 m. balandžio 26 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/655 (2), kuris yra tikslinių ribojamųjų priemonių tam tikriems Mianmaro ginkluotosioms pajėgoms (Tatmadaw) ir sienos apsaugos policijai priklausantiems fiziniams asmenims, atsakingiems už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus, už trukdymą teikti humanitarinę pagalbą civiliams gyventojams, kuriems jos reikia, ir už trukdymą vykdyti nepriklausomus įtariamų šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų tyrimus, teisinis pagrindas;

               (4)

               atsižvelgiant į padėtį Mianmare / Birmoje ir į tai, kad tam tikri Mianmaro ginkluotųjų pajėgų (Tatmadaw) ir sienos apsaugos policijos padaliniai atsakingi už padarytus žmogaus teisių pažeidimus, septyni asmenys turėtų būti įtraukti į Sprendimo 2013/184/BUSP priede pateiktą fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ir įstaigų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą;

               (5)

               Sprendimo 2013/184/BUSP priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo 2013/184/BUSP priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Liuksemburge 2018 m. birželio 25 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         F. MOGHERINI

      (1)  2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/184/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Mianmarui/Birmai, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/232/BUSP (OL L 111, 2013 4 23, p. 75).

      (2)  2018 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/655, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/184/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Mianmarui / Birmai (OL L 108, 2018 4 27, p. 29).

      PRIEDAS
      Į Sprendimo 2013/184/BUSP priede pateiktą fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ir įstaigų sąrašą įtraukiami toliau nurodyti asmenys:

                     „Vardas, pavardė

                     Identifikavimo informacija

                     Priežastys

                     Įtraukimo į sąrašą data

                     1.

                     Aung Kyaw Zaw

                     Gimimo data: 1961 m. rugpjūčio 20 d.
                     Paso Nr.: DM000826
                     Išdavimo data: 2011 m. lapkričio 22 d.
                     Galiojimo pabaigos data: 2021 m. lapkričio 21 d.
                     Nacionalinis identifikavimo Nr.: BC 17444

                     Leitenantas generolas Aung Kyaw Zaw buvo Mianmaro ginkluotųjų pajėgų (Tatmadaw) specialiųjų operacijų biuro Nr. 3 vadas nuo 2015 m. rugpjūčio mėn. iki 2017 m. pabaigos. Specialiųjų operacijų biuras Nr. 3 prižiūrėjo Vakarų karinę apygardą, todėl tame kontekste leitenantas generolas Aung Kyaw Zaw yra atsakingas už žiaurumus ir šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos tuo laikotarpiu Vakarų karinė apygarda įvykdė prieš rohinjus Rachinų valstijoje. Tai apima be teismo sprendimo vykdytas egzekucijas, seksualinę prievartą ir sistemingą rohinjų namų ir pastatų deginimą.

                     2018 6 25

                     2.

                     Maung Maung Soe

                     Gimimo data: 1964 m. kovo mėn.
                     Nacionalinis identifikavimo Nr.: Tatmadaw Kyee 19571

                     Generolas majoras Maung Maung Soe buvo Mianmaro ginkluotųjų pajėgų (Tatmadaw) Vakarų karinės apygardos vadas nuo 2016 m. spalio mėn. iki 2017 m. lapkričio mėn. ir prižiūrėjo karines operacijas Rachinų valstijoje. Tame kontekste jis yra atsakingas už žiaurumus ir šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos tuo laikotarpiu Vakarų karinė apygarda įvykdė prieš rohinjus Rachinų valstijoje. Tai apima be teismo sprendimo vykdytas egzekucijas, seksualinę prievartą ir sistemingą rohinjų namų ir pastatų deginimą.

                     2018 6 25

                     3.

                     Than Oo

                     Gimimo data: 1973 m. spalio 12 d.
                     Nacionalinis identifikavimo Nr.: BC 25723

                     Brigados generolas Than Oo yra Mianmaro ginkluotųjų pajėgų (Tatmadaw) 99-osios lengvųjų pėstininkų divizijos vadas. Tame kontekste jis yra atsakingas už žiaurumus ir šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos 2017 m. antroje pusėje 99-oji lengvųjų pėstininkų divizija įvykdė prieš rohinjus Rachinų valstijoje. Tai apima be teismo sprendimo vykdytas egzekucijas, seksualinę prievartą ir sistemingą rohinjų namų ir pastatų deginimą.

                     2018 6 25

                     4.

                     Aung Aung

                     Nacionalinis identifikavimo Nr.: BC 23750

                     Brigados generolas Aung Aung yra Mianmaro ginkluotųjų pajėgų (Tatmadaw) 33-iosios lengvųjų pėstininkų divizijos vadas. Tame kontekste jis yra atsakingas už žiaurumus ir šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos 2017 m. antroje pusėje 33-ioji lengvųjų pėstininkų divizija įvykdė prieš rohinjus Rachinų valstijoje. Tai apima be teismo sprendimo vykdytas egzekucijas, seksualinę prievartą ir sistemingą rohinjų namų ir pastatų deginimą.

                     2018 6 25

                     5.

                     Khin Maung Soe

                     Generolas majoras Khin Maung Soe yra 15-osios Mianmaro ginkluotųjų pajėgų (Tatmadaw) lengvųjų pėstininkų divizijos, kuriai priklauso pėstininkų batalionas Nr. 564, vadas. Tame kontekste jis yra atsakingas už žiaurumus ir šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos 2017 m. antroje pusėje 15-oji lengvųjų pėstininkų divizija, visų pirma pėstininkų batalionas Nr. 564 įvykdė prieš rohinjus Rachinų valstijoje. Tai apima be teismo sprendimo vykdytas egzekucijas, seksualinę prievartą ir sistemingą rohinjų namų ir pastatų deginimą.

                     2018 6 25

                     6.

                     Thura San Lwin

                     Gimimo data: 1957 m.

                     Brigados generolas Thura San Lwin buvo sienos apsaugos policijos vadas nuo 2016 m. spalio mėn. iki 2017 m. spalio mėn. pradžios. Tame kontekste jis yra atsakingas už žiaurumus ir šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos tuo laikotarpiu sienos apsaugos policija įvykdė prieš rohinjus Rachinų valstijoje. Tai apima be teismo sprendimo vykdytas egzekucijas ir sistemingą rohinjų namų ir pastatų deginimą.

                     2018 6 25

                     7.

                     Thant Zin Oo

                     Thant Zin Oo yra 8-ojo saugumo policijos bataliono vadas. Tame kontekste jis yra atsakingas už žiaurumus ir šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos 2017 m. antroje pusėje 8-asis saugumo policijos batalionas įvykdė prieš rohinjus Rachinų valstijoje. Šiurkštūs žmogaus teisių pažeidimai apima be teismo sprendimo vykdytas egzekucijas ir sistemingą rohinjų namų ir pastatų deginimą. Tie pažeidimai buvo vykdomi kartu su Mianmaro ginkluotųjų pajėgų (Tatmadaw) 33-iąja lengvųjų pėstininkų divizija, vadovaujama brigados generolo Aung Aung, ir tai divizijai tiesiogiai remiant. Todėl Thant Zin Oo yra susijęs su įtrauktu į sąrašą brigados generolu Aung Aung.

                     2018 6 25“


title: 2018 m. liepos 16 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/1215 dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių

text:
5.9.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 224/4

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/1215
         2018 m. liepos 16 d.
         dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 148 straipsnio 2 dalį,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
         atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
         pasikonsultavę su Regionų komitetu,
         atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę (3),
         kadangi:

                     (1)

                     valstybės narės ir Sąjunga turi veikti, siekdamos plėtoti suderintą strategiją, skirtą užimtumui ir, visų pirma, kvalifikuotos, parengtos, gebančios prisitaikyti darbo jėgos, taip pat ir į ekonomikos pokyčius reaguojančių darbo rinkų rėmimui, kad būtų pasiekti Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyti visiško užimtumo ir socialinės pažangos tikslai. Valstybės narės, užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje, atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką, susijusią su vadovybės ir darbuotojų pareigomis;

                     (2)

                     Sąjunga turi kovoti su socialine atskirtimi bei diskriminacija ir skatinti socialinį teisingumą, socialinę apsaugą, taip pat moterų ir vyrų lygybę. Nustatydama ir įgyvendindama savo politiką ir veiksmus, Sąjunga turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su skurdu bei socialine atskirtimi ir su aukštos kokybės švietimu bei mokymu;

                     (3)

                     vadovaudamasi Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), Sąjunga parengė ir įgyvendino fiskalinės, makroekonominės ir struktūrinės politikos derinimo priemones. Kaip šių priemonių dalis, šios valstybių narių užimtumo politikos gairės kartu su Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (4) nustatytomis valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendromis gairėmis sudaro integruotas strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo gaires. Jomis turi būti vadovaujamasi, įgyvendinant politiką valstybėse narėse ir Sąjungoje, atspindint valstybių narių tarpusavio priklausomybę. Tokiu būdu suderinta Europos ir nacionalinė politika bei reformos turi sudaryti tinkamą bendrą ekonominės ir socialinės politikos priemonių derinį, kuriuo turėtų būti užtikrintas teigiamas šalutinis poveikis;

                     (4)

                     užimtumo politikos gairės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, galiojančius Sąjungos teisės aktus ir įvairias Sąjungos iniciatyvas, įskaitant 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (5), 2016 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (6), 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendaciją dėl įgūdžių tobulinimo krypčių (7) ir 2018 m. kovo 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (8);

                     (5)

                     Europos semestras šias skirtingas priemones sujungia į visa apimančią sistemą, skirtą integruotai daugiašalei ekonomikos, biudžeto, užimtumo bei socialinės politikos stebėsenai, ir juo siekiama įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, be kita ko, užimtumo, švietimo ir skurdo mažinimo srityse, kaip nustatyta Tarybos sprendime 2010/707/ES (9). Remiant tokius politikos tikslus kaip investicijų didinimas, struktūrinių reformų vykdymas ir atsakingos fiskalinės politikos užtikrinimas, nuo 2015 m. Europos semestras buvo nuolat stiprinamas ir racionalizuojamas. Ypač buvo sustiprintas jo užimtumo ir socialinis aspektas ir suintensyvintas dialogas su valstybėmis narėmis, socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais;

                     (6)

                     Sąjungos atsigavimas po ekonomikos krizės prisideda prie teigiamų tendencijų darbo rinkoje, tačiau tarp valstybių narių ir jų viduje tebėra daug svarbių problemų ir didelių ekonominių bei socialinių rodiklių skirtumų. Per krizę išryškėjo glaudi valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų tarpusavio priklausomybė. Pagrindinis uždavinys šiandien – užtikrinti, kad Sąjungoje būtų daroma pažanga skatinant pažangų, tvarų ir integracinį augimą ir darbo vietų kūrimą. Šiuo tikslu reikia imtis suderintų, plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis, vadovaujantis SESV ir Sąjungos nuostatomis dėl ekonomikos valdymo. Tokiais politikos veiksmais, kuriais derinamos pasiūlos ir paklausos priemonės, taip pat turėtų būti suteiktas postūmis investicijoms, jie turėtų apimti atnaujintą įsipareigojimą tinkama eilės tvarka vykdyti struktūrines reformas, kuriomis būtų gerinamas našumas, augimo rezultatai, socialinė sanglauda ir ekonominis atsparumas sukrėtimams, ir fiskalinės atsakomybės prisiėmimą, kartu atsižvelgiant į jų poveikį užimtumui ir socialinį poveikį;

                     (7)

                     reformos darbo rinkoje, įskaitant nacionalinius darbo užmokesčio nustatymo mechanizmus, turėtų atitikti nacionalinę socialinio dialogo praktiką ir suteikti reikalingą galimybę plačiai svarstyti socioekonominius klausimus, be kita ko, patobulinimus konkurencingumo, darbo vietų kūrimo, mokymosi visą gyvenimą bei mokymo politikos ir realiųjų pajamų srityse;

                     (8)

                     valstybės narės ir Sąjunga taip pat turėtų švelninti ekonomikos ir finansų krizės socialinius padarinius ir siekti sukurti įtraukią visuomenę, kurioje žmonėms būtų suteikta galių numatyti ir valdyti pokyčius ir jie galėtų aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime ir ekonomikoje, kaip nurodyta ir Komisijos rekomendacijoje 2008/867/EB (10). Turėtų būti kovojama su nelygybe ir diskriminacija. Turėtų būti užtikrinta prieiga ir galimybės visiems ir turėtų būti mažinamas skurdas bei socialinė atskirtis (be kita ko, vaikų), visų pirma, užtikrinant veiksmingą darbo rinkų ir socialinės apsaugos sistemų veikimą ir šalinant kliūtis šviestis, mokytis ir dalyvauti darbo rinkoje, be kita ko, investuojant į ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą. Turėtų būti toliau realizuojamas neįgaliųjų potencialas prisidėti prie ekonomikos augimo ir socialinio vystymosi. Sąjungos darbo vietose įsitvirtinant naujiems ekonomikos ir verslo modeliams, darbo santykiai taip pat kinta. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl naujų darbo formų atsiradę darbo santykiai išlaikytų ir stiprintų Europos socialinį modelį;

                     (9)

                     2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pasirašė tarpinstitucinę deklaraciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (11) po išsamių ir plataus masto viešų konsultacijų. Ramstyje nustatyta dvidešimt principų ir teisių, kuriais siekiama remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei socialinės gerovės sistemas. Jie suskirstyti į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybės įsidarbinti, tinkamų darbo sąlygų, socialinės apsaugos ir įtraukties. Šis ramstis yra orientacinė valstybių narių užimtumo ir socialinių rodiklių stebėsenos priemonė, kuria skatinamos nacionalinio lygmens reformos ir nustatoma atnaujinto konvergencijos visoje Europoje proceso kryptis. Atsižvelgiant į šių principų svarbą struktūrinės politikos koordinavimui, užimtumo gairės yra suderintos su Europos socialinių teisių ramsčio principais;

                     (10)

                     prie Europos socialinių teisių ramsčio pridedama rodiklių suvestinė, kuria turėtų būti stebimas ramsčio įgyvendinimas ir su juo susijusi pažanga, nustatant valstybių narių tendencijas ir rodiklius ir vertinant pažangą, padarytą, siekiant didėjančios socioekonominės konvergencijos. Kai tikslinga, į šią analizę bus atsižvelgiama Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro kontekste;

                     (11)

                     integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas. Valstybės narės turėtų visokeriopai pasinaudoti Europos socialinio fondo ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, kad skatintų užimtumą, socialinę įtrauktį, darbo jėgos įgūdžių tobulinimą, mokymąsi visą gyvenimą bei švietimą ir pagerintų viešąjį administravimą. Nors integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos, palaikant partnerystę su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, taip pat socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus;

                     (12)

                     Užimtumo komitetas ir Socialinės apsaugos komitetas, vadovaudamiesi atitinkamais Sutartyje nustatytais savo įgaliojimais, turėtų stebėti, kaip, atsižvelgiant į užimtumo politikos gaires, įgyvendinama atitinkama politika. Šie komitetai ir kiti Tarybos parengiamieji organai, susiję su ekonominės ir socialinės politikos koordinavimu, turėtų glaudžiai tarpusavyje bendradarbiauti. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dialogas politikos klausimais turėtų būti tęsiamas, visų pirma, dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių;

                     (13)

                     pasikonsultavo su Socialinės apsaugos komitetu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Priimamos priede pateiktos valstybių narių užimtumo politikos gairės. Šios gairės yra strategijos „Europa 2020“ integruotų gairių dalis.

            2 straipsnis
            Valstybės narės atsižvelgia į priede pateiktas gaires savo užimtumo politikoje ir reformų programose, apie kurias pranešama pagal SESV 148 straipsnio 3 dalį.

            3 straipsnis
            Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

            Priimta Briuselyje 2018 m. liepos 16 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  2018 m. balandžio 19 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

            (2)  2018 m. kovo 14 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

            (3)  2018 m. gegužės 3 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

            (4)  2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2015/1184 dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (OL L 192, 2015 7 18, p. 27).

            (5)  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.

            (6)  OL C 67, 2016 2 20, p. 1.

            (7)  OL C 484, 2016 12 24, p. 1.

            (8)  OL C 153, 2018 5 2, p. 1.

            (9)  2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas 2010/707/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 308, 2010 11 24, p. 46).

            (10)  2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendacija 2008/867/EB dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtrauktiems (OL L 307, 2008 11 18, p. 11).

            (11)  OL C 428, 2017 12 13, p. 10.

            PRIEDAS
            5 gairė. Darbo jėgos paklausos didinimas
            Valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas kokybiškų darbo vietų kūrimui, be kita ko, mažindamos kliūtis, su kuriomis įmonės susiduria, įdarbindamos žmones, skatindamos atsakingą verslumą ir tikrai savarankišką darbą ir, visų pirma, remdamos labai mažų ir mažųjų įmonių kūrimą ir augimą. Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti socialinę ekonomiką ir socialines inovacijas. Valstybės narės turėtų remti tas naujoviškas darbo formas, kuriomis kuriamos kokybiško darbo galimybės.
            Mokesčių našta nuo darbo jėgos turėtų būti perkelta kitiems apmokestinimo šaltiniams, kuriais mažiau varžomas užimtumas ir augimas, atsižvelgiant į mokesčių sistemos perskirstomąjį poveikį, kartu apsaugant pajamas, reikalingas tinkamai socialinei apsaugai ir augimo skatinimo išlaidoms padengti.
            Valstybės narės, gerbdamos socialinių partnerių savarankiškumą, turėtų skatinti taikyti skaidrius ir numatomus darbo užmokesčio nustatymo mechanizmus, kuriais būtų sudarytos sąlygos užtikrinti, kad darbo užmokestis atspindėtų našumo pokyčius, ir būtų nustatytas sąžiningas darbo užmokestis, kuriuo užtikrinamas deramas gyvenimo lygis. Šiais mechanizmais reikėtų atsižvelgti į skirtingus įgūdžių lygius ir ekonominės veiklos rezultatų skirtumus tarp regionų, sektorių ir bendrovių. Valstybės narės ir socialiniai partneriai, laikydamiesi nacionalinės praktikos, turėtų užtikrinti tinkamą minimaliojo darbo užmokesčio dydį, atsižvelgdami į jo poveikį konkurencingumui, darbo vietų kūrimui ir dirbančiųjų skurdui.
            6 gairė. Darbo jėgos pasiūlos didinimas ir galimybių įsidarbinti, įgūdžių bei kompetencijų gerinimas
            Technologijų, aplinkos ir demografinių pokyčių sąlygomis valstybės narės, bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais, turėtų skatinti našumą ir įsidarbinamumą, užtikrindamos, kad per visą žmonių profesinį gyvenimą būtų tinkamai teikiamos aktualios žinios, įgūdžiai ir kompetencijos, atsižvelgiant į esamus ir būsimus darbo rinkos poreikius. Valstybės narės turėtų vykdyti būtinas investicijas tiek į pirminį, tiek į tęstinį švietimą ir mokymą (mokymąsi visą gyvenimą). Jos turėtų dirbti kartu su socialiniais partneriais, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, įmonėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, spręsdamos struktūrines švietimo ir mokymo sistemų problemas, kad būtų užtikrintas kokybiškas ir įtraukus švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą. Jos turėtų siekti užtikrinti, kad, keičiant profesinę veiklą, būtų perkeliamos teisės į mokymą. Tai turėtų visiems suteikti galimybę geriau numatyti darbo rinkos poreikius ir prisitaikyti prie jų, taip pat sėkmingai valdyti profesinės veiklos keitimą, tokiu būdu didinant bendrą ekonomikos atsparumą sukrėtimams.
            Valstybės narės turėtų skatinti lygias galimybes visiems švietimo srityje, įskaitant ikimokyklinį ugdymą. Jos turėtų didinti bendrą švietimo lygį, ypač žemiausios kvalifikacijos asmenų ir palankių sąlygų neturinčių besimokančių asmenų švietimo lygį. Jos turėtų užtikrinti kokybiškus mokymosi rezultatus, stiprinti pagrindinius įgūdžius, mažinti mokyklos nebaigusių jaunų asmenų skaičių ir didinti suaugusiųjų dalyvavimą tęstinio švietimo ir mokymo sistemoje. Valstybės narės turėtų savo profesinio rengimo ir mokymo sistemose stiprinti mokymąsi darbo vietoje (be kita ko, vykdant kokybiškas ir veiksmingas pameistrystės programas), didinti tretinio mokslo aktualumą darbo rinkai, gerinti įgūdžių stebėseną ir prognozavimą, užtikrinti, kad įgūdžiai būtų geriau matomi ir palyginami, ir didinti galimybes pripažinti ir patvirtinti ne formaliojo švietimo ir mokymo sistemoje įgytus įgūdžius ir kompetencijas. Jos turėtų tobulinti ir plėsti lankstaus tęstinio profesinio rengimo ir mokymo pasiūlą ir naudojimąsi jais. Valstybės narės taip pat turėtų remti žemos kvalifikacijos suaugusiuosius, kad išlaikytų arba padidintų jų ilgalaikį įsidarbinamumą gerindamos galimybes naudotis kokybiškomis mokymosi galimybėmis ir naudojimąsi jomis, šiuo tikslu nustatydamos įgūdžių tobulinimo kryptis, įskaitant įgūdžių vertinimą, užtikrindamos švietimo ir mokymo pasiūlą, atitinkančią darbo rinkos galimybes, ir įgytų įgūdžių patvirtinimą bei pripažinimą.
            Turėtų būti kovojama su nedarbu ir neveiklumu, be kita ko, laiku ir koordinuotai teikiant veiksmingą ir konkrečiai pritaikytą pagalbą, pagrįstą parama darbo paieškai, mokymui ir perkvalifikavimui. Siekiant reikšmingai sumažinti ilgalaikį bei struktūrinį nedarbą ir užkirsti jam kelią, turėtų būti taikomos visapusiškos strategijos, kurios apimtų išsamų konkrečios padėties įvertinimą ne vėliau kaip po 18 mėnesių nedarbo. Jaunimo nedarbo ir nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo problemos turėtų būti ir toliau sprendžiamos, užkertant kelią mokyklos nebaigimui ir struktūriškai tobulinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, be kita ko, visiškai įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą (1).
            Valstybės narės turėtų siekti šalinti kliūtis dalyvauti darbo rinkoje bei paskatas joje nedalyvauti, taip pat suteikti paskatas joje dalyvauti, visų pirma, labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims. Valstybės narės turėtų remti neįgaliesiems pritaikytą darbo aplinką, be kita ko, teikdamos tikslinę finansinę paramą ir paslaugas, suteikiančias galimybes jiems dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime.
            Valstybės narės turėtų užtikrinti lyčių lygybę ir didesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, užtikrindamos lygias galimybes bei galimybes siekti karjeros ir šalindamos dalyvavimo kliūtis. Turėtų būti sprendžiamas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo klausimas, be kita ko, užtikrinant vienodą užmokestį už vienodą arba vienodos vertės darbą. Turėtų būti skatinama derinti tiek moterų, tiek vyrų darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, visų pirma, suteikiant galimybę naudotis ilgalaike priežiūra ir prieinamomis kokybiškomis ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priežiūros pareigų turintys tėvai ir kiti asmenys turėtų galimybę pasinaudoti tinkamomis šeimos nario priežiūros atostogomis ir lanksčiomis darbo sąlygomis, kad būtų suderintas darbo, šeimos ir privatus gyvenimas, ir skatinti, kad moterys ir vyrai subalansuotai naudotųsi šiomis teisėmis.
            7 gairė. Darbo rinkų veikimo ir socialinio dialogo veiksmingumo gerinimas
            Kad valstybės narės galėtų pasinaudoti dinamiška ir našia darbo jėga, naujais darbo ir verslo modeliais, jos turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros bei saugumo principų klausimais, derindamos teises ir pareigas. Jos turėtų mažinti darbo rinkų segmentaciją ir užkirsti jai kelią, kovoti su nedeklaruojamu darbu ir skatinti perėjimą prie neterminuotų įdarbinimo formų. Darbo vietų apsaugos taisyklės, darbo teisė ir institucijos – visos turėtų užtikrinti tiek tinkamą įdarbinimo aplinką, tiek reikiamą lankstumą, kad darbdaviai galėtų greitai prisitaikyti prie kintančių ekonominių aplinkybių, tačiau kartu turėtų būti išlaikyta tinkama darbuotojų apsauga ir sveika, saugi bei gerai pritaikyta darbo aplinka. Turėtų būti užkirstas kelias tokiems darbo santykiams, dėl kurių sudaromos mažų garantijų darbo sąlygos, be kita ko, kovojant su piktnaudžiavimu netipinėmis sutartimis. Neteisingo atleidimo iš darbo atveju turėtų būti užtikrinta galimybė pasinaudoti veiksmingu ir nešališku ginčų sprendimu ir teise į teisių gynimą, įskaitant tinkamą kompensaciją.
            Vykdant politiką, turėtų būti siekiama gerinti ir remti dalyvavimą darbo rinkoje, darbo jėgos pasiūlos ir paklausos derinimą bei asmenų statuso pokyčius darbo rinkoje. Valstybės narės turėtų veiksmingai aktyvinti ir sutekti galimybes tiems, kurie gali dalyvauti darbo rinkoje. Valstybės narės turėtų didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą, plėsdamos jų tikslinę auditoriją, informavimo veiklą, aprėptį ir geriau ją susiedamos su bedarbių pajamų rėmimu, kol jie ieško darbo, ir remiantis jų teisėmis ir pareigomis. Valstybės narės turėtų siekti, kad valstybinės užimtumo tarnybos dirbtų veiksmingiau ir rezultatyviau, užtikrindamos, kad būtų laiku teikiama konkrečiai pritaikyta pagalba darbo ieškantiems asmenims, remdamos darbo rinkos paklausą ir įgyvendindamos veiklos rezultatais grindžiamo valdymo principus.
            Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad bedarbiams pagrįstos trukmės laikotarpį būtų mokamos tinkamo dydžio bedarbio pašalpos, atitinkančios jų įmokas ir nacionalines atitikties reikalavimams taisykles. Tokios pašalpos neturėtų būti atgrasančiu veiksniu siekti kuo greičiau vėl įsidarbinti ir kartu turėtų būti vykdoma aktyvi darbo rinkos politika.
            Turėtų būti skatinamas besimokančių asmenų ir darbuotojų judumas, siekiant didinti įsidarbinamumo įgūdžius ir išnaudoti visą Europos darbo rinkos potencialą. Turėtų būti pašalintos judumo kliūtys švietimo ir mokymo, profesinių ir asmeninių pensijų srityse ir kvalifikacijų pripažinimo srityje. Valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kuriais būtų užtikrinta, kad administracinėmis procedūromis nebūtų sudaromos bereikalingos kliūtys kitų valstybių narių darbuotojams, kurie pradeda dirbti. Valstybės narės taip pat turėtų užkirsti kelią piktnaudžiavimui esamomis taisyklėmis ir spręsti galimo protų nutekėjimo iš tam tikrų regionų problemą.
            Remdamosi esama nacionaline praktika ir siekdamos veiksmingesnio socialinio dialogo ir geresnių socioekonominių rezultatų, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad socialiniai partneriai laiku ir prasmingai būtų įtraukti į užimtumo, socialinių ir, kai aktualu, ekonominių reformų bei politikos rengimą ir įgyvendinimą, be kita ko, remdamos didesnius socialinių partnerių gebėjimus. Socialiniai partneriai turėtų būti skatinami jiems svarbiais klausimais derėtis ir sudaryti kolektyvines sutartis, visapusiškai atsižvelgiant į jų autonomiškumą ir kolektyvinių veiksmų teisę.
            Kai aktualu, remdamosi esama nacionaline praktika valstybės narės turėtų atsižvelgti į patirtį užimtumo ir socialiniais klausimais, įgytą atitinkamose pilietinės visuomenės organizacijose.
            8 gairė. Lygių galimybių visiems skatinimas, socialinės įtraukties skatinimas ir kova su skurdu
            Valstybės narės turėtų skatinti įtraukias ir visiems atviras darbo rinkas, įgyvendindamos veiksmingas priemones, kuriomis būtų kovojama su visų formų diskriminacija ir skatinamos nepakankamai atstovaujamų grupių lygios galimybės darbo rinkoje. Jos turėtų užtikrinti vienodą požiūrį užimtumo, socialinės apsaugos, švietimo ir galimybės gauti prekių bei paslaugų srityje, nepaisant lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos.
            Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jomis būtų užtikrinama veiksminga, rezultatyvi, tvari ir tinkama socialinė apsauga visais asmens gyvenimo etapais, puoselėdamos socialinę įtrauktį ir į viršų nukreiptą socialinį judumą, skatindamos dalyvavimą darbo rinkoje ir kovodamos su nelygybe, be kita ko, naudodamosi savo mokesčių ir išmokų sistemų struktūra. Universalius metodus papildžius selektyviais metodais padidės socialinės apsaugos sistemų veiksmingumas. Modernizavus socialinės apsaugos sistemas turėtų būtų užtikrintas geresnis prieinamumas, tvarumas, tinkamumas ir kokybė.
            Valstybės narės turėtų parengti ir įgyvendinti prevencines integruotas strategijas, suderindamos tris aktyvios įtraukties aspektus: tinkamą pajamų rėmimą, įtraukias darbo rinkas ir galimybes naudotis kokybiškomis paslaugomis, atitinkančiomis individualius poreikius. Socialinės apsaugos sistemomis turėtų būti užtikrintos visų, neturinčių pakankamai išteklių, tinkamo dydžio minimalių pajamų išmokos ir puoselėjama socialinė įtrauktis, skatinant žmones aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime.
            Siekiant užtikrinti lygias galimybes, be kita ko, moterims, vaikams ir jaunuoliams, itin svarbi yra galimybė naudotis įperkamomis, prieinamomis ir kokybiškomis paslaugomis, pavyzdžiui, ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra, nemokykline priežiūra, švietimu, mokymu, aprūpinimu būstu, sveikatos priežiūros paslaugomis ir ilgalaike priežiūra. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama kovai su skurdu ir socialine atskirtimi, be kita ko, dirbančiųjų ir vaikų skurdo mažinimui. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi galėtų gauti pagrindines paslaugas. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad asmenys, kuriems to reikia, arba pažeidžiamoje padėtyje esantys asmenys turėtų galimybę gauti tinkamą socialinį būstą ar pagalbą aprūpinimo būstu srityje. Konkrečiai turėtų būti sprendžiama benamystės problema. Turėtų būti atsižvelgiama į specifines neįgaliųjų reikmes.
            Valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę laiku naudotis įperkamomis ir kokybiškomis profilaktinės sveikatos priežiūros bei medicininio gydymo ir ilgalaikės priežiūros paslaugomis, kartu užtikrindamos tvarumą ilguoju laikotarpiu.
            Atsižvelgiant į ilgėjančią vidutinę gyvenimo trukmę ir demografinius pokyčius, valstybės narės turėtų užtikrinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų pensijų sistemų tinkamumą ir tvarumą, suteikiant lygias galimybes moterims ir vyrams įgyti teises į pensiją, be kita ko, naudojant papildomas pensijų sistemas, kad būtų užtikrintos tinkamos pajamos. Pensijų reformos turėtų būti remiamos taikant priemones, kuriomis būtų ilginamas darbingas amžius, pavyzdžiui, didinant faktinį pensinį amžių, ir turėtų būti įtrauktos į vyresnių žmonių aktyvumo strategijas. Valstybės narės turėtų užmegzti konstruktyvų dialogą su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir sudaryti sąlygas tinkamai laipsniškai pradėti vykdyti reformas.

               (1)  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.


title: 2018 m. rugsėjo 4 d. Tarybos sprendimas, kuriuo priimama Tarybos pozicija dėl 2019 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto

text:
6.9.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  C 314/4

         TARYBOS SPRENDIMAS
         2018 m. rugsėjo 4 d.
         kuriuo priimama Tarybos pozicija dėl 2019 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto
         (2018/C 314/05)
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 314 straipsnio 3 dalį, kartu su Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi, ypač jos 106a straipsniu,
         kadangi:

                     1.

                     2018 m. birželio 21 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl 2019 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (1);

                     2.

                     Taryba išnagrinėjo Komisijos pasiūlymą, kad nustatytų poziciją, kuri pajamų požiūriu būtų suderinta su 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimu 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (2), o išlaidų požiūriu – su 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3),

               NUSPRENDĖ:

            Vienintelis straipsnis
            2018 m. rugsėjo 4 d. Taryba priėmė Tarybos poziciją dėl 2019 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto.
            Visą pozicijos tekstą galima rasti Tarybos svetainėje (http://www.consilium.europa.eu/) arba iš jos atsisiųsti.

            Priimta Briuselyje 2018 m. rugsėjo 4 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               G. BLÜMEL

            (1)  COM(2018) 600 final.

            (2)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

            (3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.


title: 2018 m. rugsėjo 28 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/1474, kuriuo skiriami Regionų komiteto du Austrijos Respublikos pasiūlyti nariai ir keturi Austrijos Respublikos pasiūlyti pakaitiniai nariai

text:
3.10.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 247/7

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/1474
         2018 m. rugsėjo 28 d.
         kuriuo skiriami Regionų komiteto du Austrijos Respublikos pasiūlyti nariai ir keturi Austrijos Respublikos pasiūlyti pakaitiniai nariai
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
         atsižvelgdama į Austrijos Vyriausybės pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2015 m. sausio 26 d., 2015 m. vasario 5 d. ir 2015 m. birželio 23 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) ir (ES) 2015/994 (3), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d.

                     (2)

                     pasibaigus Michael HÄUPL ir Herwig VAN STAA kadencijai tapo laisvos dvi Regionų komiteto narių vietos;

                     (3)

                     pasibaigus Renate BRAUNER, Brigitta PALLAUF ir Barbara SCHWARZ kadencijai tapo laisvos trys Regionų komiteto pakaitinių narių vietos;

                     (4)

                     Günther PLATTER paskyrus Regionų komiteto nariu tapo laisva pakaitinio nario vieta,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2020 m. sausio 25 d. į Regionų komitetą skiriami:

                        a)

                        nariais:

                                    —

                                    Günther PLATTER, Landeshauptmann von Tirol,

                                    —

                                    Michael LUDWIG, Landeshauptmann/Bürgermeister von Wien,

                        b)

                        pakaitiniais nariais:

                                    —

                                    Sonja LEDL-ROSSMANN, Präsidentin des Landtags von Tirol,

                                    —

                                    Peter HANKE, Stadtrat für Finanzen und Budget der Stadt Wien,

                                    —

                                    Brigitta PALLAUF, Präsidentin des Landtags von Salzburg,

                                    —

                                    Martin EICHTINGER, Landesrat für Wohnen, Arbeitsmarkt und Internationale Beziehungen von Niederösterreich.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2018 m. rugsėjo 28 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               M. SCHRAMBÖCK

            (1)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/116, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2015 1 27, p. 42).

            (2)  2015 m. vasario 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/190, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 31, 2015 2 7, p. 25).

            (3)  2015 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/994, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 159, 2015 6 25, p. 70).


title: 2018 m. rugsėjo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2018/1505 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Bulgarijai, Graikijai, Lietuvai ir Lenkijai

text:
15.10.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 258/3

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/1505
         2018 m. rugsėjo 12 d.
         dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Bulgarijai, Graikijai, Lietuvai ir Lenkijai
         EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,
         atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 11 punktą,
         atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) tikslas – suteikti Sąjungai galimybę greitai, veiksmingai ir lanksčiai reaguoti nelaimės atvejais, kad būtų parodytas solidarumas su gaivalinių nelaimių ištiktų regionų gyventojais;

                     (2)

                     didžiausia Fondo metinė suma neturi viršyti 500 000 000 EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (3) 10 straipsnyje;

                     (3)

                     2018 m. sausio 11 d. Bulgarija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl potvynio, kurį 2017 m. spalio 25 ir 26 d. sukėlė smarkios liūtys ir audros;

                     (4)

                     2017 m. spalio 11 d. Graikija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2017 m. liepos 20 d. Pietų Egėjo regioną ir Koso salą sukrėtusio žemės drebėjimo;

                     (5)

                     2017 m. gruodžio 22 d. Lietuva pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl potvynių, kuriuos sukėlė ilgalaikės liūtys 2017 m. vasarą ir rudenį;

                     (6)

                     2017 m. spalio 25 d. Lenkija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2017 m. rugpjūčio 9 ir 12 d. praūžusių ypač smarkių audrų ir liūčių;

                     (7)

                     Bulgarijos, Graikijos, Lietuvos ir Lenkijos paraiškos atitinka Fondo finansinės paramos teikimo sąlygas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4 straipsnyje;

                     (8)

                     todėl Fondo lėšos turėtų būti mobilizuotos siekiant Bulgarijai, Graikijai, Lietuvai ir Lenkijai suteikti finansinę paramą;

                     (9)

                     siekiant kuo greičiau mobilizuoti Fondo lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            2018 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizuojamos tokios įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumos: Bulgarijai – 2 258 225 EUR, Graikijai – 2 535 796 EUR, Lietuvai – 16 918 941 EUR, Lenkijai – 12 279 244 EUR.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
            Jis taikomas nuo 2018 m. rugsėjo 12 d.

            Priimta Strasbūre 2018 m. rugsėjo 12 d.

                  Europos Parlamento vardu

                  Pirmininkas

               A. TAJANI

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               K. EDTSTADLER

            (1)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

            (2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

            (3)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).


title: 2018 m. spalio 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/1528 dėl Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena pasirašymo Sąjungos vardu

text:
15.10.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 257/1

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/1528
         2018 m. spalio 11 d.
         dėl Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena pasirašymo Sąjungos vardu
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2003 m. gegužės mėn. Komisija priėmė komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimas, miškų valdymas ir prekyba mediena (FLEGT). Europos Sąjungos veiksmų plano pasiūlymas“, kuriuo ragino imtis kovos su neteisėtu miškų kirtimu priemonių, sudarant savanoriškos partnerystės susitarimus su medieną gaminančiomis šalimis (toliau – ES veiksmų planas). Tarybos išvados dėl ES veiksmų plano priimtos 2003 m. spalio mėn. (1), o Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją tuo klausimu 2005 m. liepos 7 d. (2);

                     (2)

                     2005 m. gruodžio 5 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su medieną gaminančiomis šalimis dėl partnerystės susitarimų, kuriais būtų įgyvendintas ES veiksmų planas;

                     (3)

                     2005 m. gruodžio 20 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2173/2005 (3), kuriuo nustatyta FLEGT licencijavimo schema medienos importui į Sąjungą iš šalių, su kuriomis Sąjunga sudarė savanoriškos partnerystės susitarimus;

                     (4)

                     derybos su Vietnamo Socialistine Respublika buvo sėkmingai užbaigtos ir Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimas dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena (toliau – Susitarimas) 2017 m. gegužės 11 d. buvo parafuotas;

                     (5)

                     Susitarimas turėtų būti pasirašytas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Įgaliojama Sąjungos vardu pasirašyti Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena su sąlyga, kad minėtas Susitarimas bus sudarytas (4).

            2 straipsnis
            Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą.

            3 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2018 m. spalio 11 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               J. MOSER

            (1)  OL C 268, 2003 11 7, p. 1.

            (2)  OL C 157 E, 2006 7 6, p. 482.

            (3)  2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo (OL L 347, 2005 12 30, p. 1).

            (4)  Susitarimo tekstas bus paskelbtas kartu su sprendimu dėl jo sudarymo.