title: 2008/721/EB: 2008 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos sprendimas, kuriuo įsteigiamas mokslinių komitetų ir vartotojų saugos, visuomenės sveikatos ir aplinkos ekspertų konsultacinis padalinys ir panaikinamas Sprendimas 2004/210/EB (Tekstas svarbus EEE)

text:
10.9.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 241/21

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2008 m. rugpjūčio 5 d.
   kuriuo įsteigiamas mokslinių komitetų ir vartotojų saugos, visuomenės sveikatos ir aplinkos ekspertų konsultacinis padalinys ir panaikinamas Sprendimas 2004/210/EB
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2008/721/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152 ir 153 straipsnius,
   kadangi:

               (1)

               Trys moksliniai komitetai buvo įsteigti Komisijos sprendimu 2004/210/EB (1) su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2007/263/EB (2): Vartotojų produktų mokslinis komitetas (VPMK), Sveikatos ir aplinkos pavojų mokslinis komitetas (SAPMK), Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinis komitetas (ANNPSMK).

               (2)

               Tam tikri SAPMK uždaviniai buvo perduoti vykdyti Europos cheminių medžiagų agentūrai (ECMA), įsteigtai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1907/2006 (3), todėl šio komiteto kompetencijos sritis reikėtų peržiūrėti.

               (3)

               Trijų mokslinių komitetų veiklos patirtis rodo, kad reikia keisti ir tobulinti komitetų struktūrą ir darbo tvarką.

               (4)

               Trijų mokslinių komitetų, įsteigtų Komisijos sprendimu 2004/210/EB, narių kadencija buvo pratęsta Komisijos sprendimu 2007/708/EB (4) ir baigsis 2008 m. gruodžio 31 d. Tų komitetų nariai eina pareigas, kol jie bus pakeisti arba jų paskyrimas atnaujintas.

               (5)

               Todėl siekiant aiškumo reikia pakeisti Sprendimą 2004/210/EB nauju sprendimu.

               (6)

               Pagrįsti ir laiku teikiami moksliniai patarimai yra labai svarbūs rengiant Komisijos pasiūlymus, sprendimus ir formuojant politiką, susijusią su vartotojų sauga, visuomenės sveikata ir aplinka. Todėl reikalinga lanksti konsultacinė struktūra, kuri užtikrintų, kad būtų paprasčiau naudotis labai kvalifikuota ir kompetentinga mokslininkų patirtimi.

               (7)

               Mokslinių komitetų patarimai klausimais, susijusiais su vartotojų sauga, visuomenės sveikata ir aplinka, turi būti grindžiami aukščiausios kokybės, nepriklausomumo ir nešališkumo bei skaidrumo principais, kaip apibūdinta Komisijos komunikate „Komisijos atliekamas specialių žinių rinkimas ir naudojimas: principai ir gairės. Žinių tobulinimas siekiant geresnės politikos“ (5), ir jie turi būti teikiami laikantis rizikos vertinimo gerosios patirties principų.

               (8)

               Svarbu, kad moksliniai komitetai kuo geriau naudotųsi kompetentingos mokslinės patirties, kurios gali prireikti konkrečiam klausimui spręsti, galimybėmis ES ir ne tik joje. Tam reikėtų įkurti mokslinių konsultantų grupę, apimančią reikiamas komitetų kompetencijos sritis.

               (9)

               Konsultacinio padalinio reorganizacija turi padidinti lankstumą ir leisti patarti Komisijai nustatytų kompetencijos sričių klausimais, taip pat dėl atsirandančių ir nustatomų naujų grėsmių sveikatai ir klausimais, kurie nėra priskiriami kitų Bendrijos rizikos vertinimo įstaigų kompetencijai, be to, turi sudaryti galimybes duoti patarimą skubiai, jei būtina, užtikrinti visišką skaidrumą ir suderinamumą bei bendradarbiavimą su kitomis Bendrijos įstaigomis ir atitinkamomis mokslinėmis organizacijomis.

               (10)

               Nepriklausomų mokslinių konsultacijų poreikis mokslinių komitetų kompetenciją atitinkančiose esamose ir naujose Bendrijos atsakomybės srityse tikriausiai ir toliau didės. Todėl reikia sustiprinti mokslinių konsultacijų teikimo rizikos vertinimo klausimais padalinių struktūrą, jų sudėtį ir taikyti veiksmingesnę darbo tvarką.

               (11)

               Įsteigtos įvairios Bendrijos įstaigos, kurios be kitų uždavinių turi vertinti riziką įvairiose srityse. Reikia užtikrinti mokslinių komitetų ir tokių įstaigų veiklos suderinamumą ir siekti geriau koordinuoti jų veiklą. Be to, moksliniai komitetai turi dirbti efektyviau, dalydamiesi informacija ir žiniomis bei bendradarbiaudami su kitomis mokslo įstaigomis ir organizacijomis nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis.

               (12)

               Mokslinių komitetų darbo tvarką reikėtų tobulinti, be vidaus veiklos organizuojant mokslinius posėdžius ir seminarus bei steigiant tinklus.

               (13)

               Išsaugant visišką nepriklausomumą, svarbu užtikrinti mokslinių komitetų veiklos atvirumą ir skaidrumą ir nustatyti atitinkamą dialogo su suinteresuotosiomis šalimis tvarką.

               (14)

               Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingi atvirumas ir skaidrumas turėtų būti užtikrinti laikantis visų Bendrijos teisės aktuose nustatytų asmens duomenų apsaugos ir visuomenės teisės susipažinti su dokumentais reikalavimų, įskaitant komercinio konfidencialumo apsaugą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1   SKYRIUS
   BENDROSIOS NUOSTATOS
   1 straipsnis
   Konsultacinis padalinys ir jo kompetencijos sritys
   1.   Įsteigiamas mokslinio rizikos vertinimo vartotojų saugos, visuomenės sveikatos ir aplinkos srityse konsultacinis padalinys. Šiam padaliniui priskiriami:

               a)

               Vartotojų produktų mokslinis komitetas (VPMK);

               b)

               Sveikatos ir aplinkos pavojų mokslinis komitetas (SAPMK);

               c)

               Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinis komitetas (ANNSPMK);

               d)

               Rizikos vertinimo mokslinių konsultantų grupė (toliau – grupė), kuri rems mokslinių komitetų veiklą pagal atitinkamas šio sprendimo nuostatas.

         2.   Konsultacinio padalinio kompetencijos sritys nustatytos I priede, nepažeidžiant Bendrijos teisės aktais kitoms įstaigoms, susijusioms su rizikos vertinimu, visų pirma Europos maisto saugos tarnybai, Europos vaistų vertinimo agentūrai, Europos cheminių medžiagų agentūrai ir Europos ligų kontrolės centrui, priskirtos kompetencijos.
   2 straipsnis
   Paskirtis
   1.   Komisija prašo mokslinių komitetų nuomonės Bendrijos teisėje nustatytais atvejais.
   2.   Komisija taip pat gali prašyti šių komitetų nuomonės šiais klausimais:

               a)

               labai svarbiais vartotojų saugai, visuomenės sveikatai ir aplinkai; ir

               b)

               neatitinkančiais kitų Bendrijos institucijų įgaliojimų.

         3.   Skubiais atvejais Komisija taip pat gali prašyti mokslinių komitetų duoti skubų patarimą dėl su konkrečiais pavojais susijusių mokslinių žinių.
   4.   Komisija gali prašyti mokslinio komiteto nustatyti mokslinių tyrimų poreikius ir įvertinti mokslinių tyrimų rezultatus pagal jo kompetencijos sritis.
   5.   Komisijos pageidavimu arba veikdami savo iniciatyva ir Komisijai pritarus, moksliniai komitetai gali organizuoti teminius seminarus, siekdami persvarstyti turimus duomenis ir mokslines žinias, susijusias su specialiais pavojais arba platesnio pobūdžio rizikos vertinimo klausimais. Komisijos pageidavimu jie teikia šių seminarų ataskaitas, dokumentus dėl pozicijų ar išvadas.
   Šiuose seminaruose be komitetų narių gali dalyvauti grupės moksliniai konsultantai ir nepriklausomi ekspertai, įskaitant panašias užduotis atliekančių Bendrijos, nacionalinių ar tarptautinių įstaigų ekspertus.
   Šiuos seminarus organizuoja mokslinių komitetų sekretoriatas. Sekretoriatas prireikus organizuoja ir užtikrina šių seminarų ataskaitų, dokumentų dėl pozicijų ar išvadų sklaidą.
   6.   Komisija gali prašyti mokslinių komitetų dalyvauti teminiuose tinkluose su kitomis Bendrijos įstaigomis ar mokslinėmis organizacijomis, siekiant stebėti ir prisidėti prie mokslinių žinių, susijusių su pavojais pagal I priede nurodytas kompetencijos sritis, plėtojimo.
   7.   Moksliniai komitetai atkreipia Komisijos dėmesį į savo kompetencijos sričiai priklausančią specifinę arba atsirandančią naują problemą, kuri, jų manymu, gali kelti tikrą ar potencialų pavojų vartotojų saugai, visuomenės sveikatai ar aplinkai, priimdami ar kreipdamiesi į Komisiją memorandumais ar pareiškimais dėl pozicijų. Komisija gali nuspręsti skelbti tokius memorandumus ir pareiškimus ir nustato, kokių veiksmų reikia imtis, įskaitant mokslinės nuomonės tuo klausimu prašymą.
   2   SKYRIUS
   MOKSLINIŲ KOMITETŲ IR KONSULTACINĖS GRUPĖS SUDĖTIS
   3 straipsnis
   Mokslinių komitetų narių skyrimas
   1.   VPMK, SAPMK ir ANNSPMK (kiekvieną iš jų) sudaro ne daugiau kaip 17 narių ir pačių komitetų iniciatyva gali būti įtraukta ne daugiau kaip 5 grupės moksliniai konsultantai, siekiant padėti komiteto darbui konkrečiais klausimais ar specifinėse srityse.
   2.   Mokslinių komitetų nariai skiriami Komisijos, remiantis jų kompetencija ir geografiniu pasiskirstymu, siekiant, kad būtų atspindėta visų pirma Europos mokslo klausimų ir požiūrių įvairovė. Komisija nustato kiekvieno komiteto narių skaičių, atsižvelgdama į poreikius.
   Kiekvieno mokslinio komiteto nariai yra vienos ar kelių tam komitetui nustatytų kompetencijos sričių moksliniai ekspertai ir visi kartu aprėpia plačiausią įmanomą sričių įvairovę.
   3.   Komisija mokslinių komitetų narius skiria iš tinkamų kandidatų sąrašo, paskelbto Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, ir Komisijos interneto svetainėje paskelbus kvietimą dalyvauti.
   4.   Mokslinio komiteto narys negali būti skiriamas daugiau kaip vieno iš 1 straipsnio 1 dalyje nustatytų komitetų nariu.
   4 straipsnis
   Konsultacinės grupės steigimas
   1.   Grupę sudaro moksliniai konsultantai, kurie yra vienos ar kelių 1 priede nurodytų ar susijusių kompetencijos sričių ekspertai ir visi kartu apima plačiausią įmanomą sričių įvairovę.
   2.   Komisija grupės mokslinius konsultantus skiria iš tinkamų kandidatų sąrašo, paskelbto Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, ir Komisijos interneto svetainėje paskelbus kvietimą dalyvauti.
   3.   Komisija, atsižvelgdama į mokslinių konsultacijų poreikį, gali bet kada priimti sprendimą dėl grupės mokslinių konsultantų skaičiaus pakeitimo.
   5 straipsnis
   Kadencijos
   1.   Mokslinių komitetų nariai yra skiriami trejiems metams ir ne ilgiau kaip trims kadencijoms iš eilės tame pačiame komitete. Jie savo pareigas eina tol, kol pakeičiami kitais arba jų kadencija pratęsiama.
   Siekiant užtikrinti patirties tęstinumą, išimties tvarka Komisija gali pratęsti mokslinio komiteto narių kadenciją ne ilgesniam kaip 18 mėnesių laikotarpiui.
   Nariai, užbaigę tris iš eilės kadencijas kuriame nors moksliniame komitete, turi teisę būti kito mokslinio komiteto nariai.
   2.   Jeigu narys neatitinka narystės kriterijų, nustatytų 12 straipsnyje nurodytose darbo tvarkos taisyklėse, arba pareiškia norą atsistatydinti, Komisija gali nutraukti jo narystę ir vietoje jo paskirti grupės konsultantą.
   3.   Grupės moksliniai konsultantai skiriami penkeriems metams, o jų kadencija gali būti atnaujinta.
   3   SKYRIUS
   KONSULTACINIO PADALINIO VEIKLA
   6 straipsnis
   Pasinaudojimas grupės parama
   1.   Kiekvienas mokslinis komitetas gali nuspręsti įtraukti į savo sudėtį kaip asocijuotus narius ne daugiau kaip penkis grupės mokslinius konsultantus mokslinei nuomonei parengti. Šie asocijuoti nariai dalyvauja komiteto veikloje ir diskusijose, susijusiose su svarstomu klausimu, atlikdami tas pačias funkcijas ir turėdami tą pačią atsakomybę ir teises kaip ir atitinkamo komiteto tikrieji nariai.
   2.   Kiekvienas mokslinis komitetas gali nuspręsti pakviesti ir kitus grupės mokslinius konsultantus mokslinei nuomonei parengti. Šie konsultantai dalyvauja su svarstomu klausimu susijusioje veikloje, bet jų funkcijos ir atsakomybė ribojami nuomonės parengimu.
   3.   Grupės moksliniai konsultantai mokslinių komitetų taip pat gali būti kviečiami padėti jiems duoti skubius patarimus Komisijos prašymu pagal 2 straipsnio 3 dalį arba dalyvauti 2 straipsnio 5 dalyje nurodytuose teminiuose seminaruose.
   4.   Grupės moksliniai konsultantai gali būti Komisijos kviečiami dalyvauti moksliniuose posėdžiuose arba suteikti Komisijos tarnyboms ad hoc informacijos konkrečiais klausimais.
   7 straipsnis
   Darbo grupės
   1.   Moksliniai komitetai gali sukurti darbo grupes konkrečioms užduotims, susijusioms su mokslinių nuomonių rengimu, spręsti. Šios darbo grupės kuriamos visų pirma tada, kai reikia nepriklausomos specialios patirties konkrečiu klausimu.
   2.   Komisijai pritarus moksliniai komitetai gali kviestis asocijuotus narius, kitus grupės mokslinius konsultantus, įvairių sričių nepriklausomus ekspertus, taip pat kitų Bendrijos įstaigų ekspertus, kurie, jų manymu, turi atitinkamų mokslinių žinių ir specialios patirties, kad prisidėtų prie jų veiklos.
   3.   Darbo grupėms pirmininkauja jas sušaukusio mokslinio komiteto narys, ir jos tam komitetui atsiskaito bei gali skirti pranešėją iš grupės narių. Ypatingai sudėtingiems daugiadalykio pobūdžio klausimams gali būti skiriamas daugiau negu vienas pranešėjas.
   4.   Kai klausimas yra bendras daugiau negu vienam moksliniam komitetui, prireikus sukuriama bendra darbo grupė, kurią sudaro atitinkamų komitetų nariai, asocijuoti nariai, grupės moksliniai konsultantai ir nepriklausomi ekspertai.
   8 straipsnis
   Stažuotojų dalyvavimas
   Komisijai pritarus ir pagal 12 straipsnyje nurodytas darbo tvarkos taisykles moksliniai komitetai gali leisti stažuotojams dalyvauti jų posėdžiuose, siekdami prisidėti prie rizikos vertinimo srities pajėgumo ugdymo.
   9 straipsnis
   Specialūs reikalavimai
   1.   Komisija gali reikalauti, kad mokslinis komitetas mokslinę nuomonę patvirtintų per nurodytą laiką.
   2.   Komisija gali reikalauti bendros nuomonės tais klausimais, kurie nėra priskiriami tik vieno mokslinio komiteto kompetencijai ar kuriuos turėtų nagrinėti daugiau negu vienas komitetas. Jei gautas Komisijos prašymas dėl bendros nuomonės, tą nuomonę moksliniai komitetai taip pat gali priimti 11 straipsnyje nurodytos tarpkomitetinės koordinavimo grupės iniciatyva.
   3.   Komisija prašyme dėl mokslinės nuomonės gali nurodyti vykdyti konsultacijas, klausymus ar bendradarbiauti su kitomis mokslinėmis įstaigomis, jei, jos nuomone, tai būtina rengiant tą nuomonę. Komitetas, pritarus Komisijai, taip pat gali nuspręsti organizuoti konsultacijas ir klausymus, jeigu to reikia nuomonei galutinai parengti.
   4.   Mokslinis komitetas gali prašyti papildomos informacijos iš suinteresuotųjų šalių mokslinei nuomonei galutinai parengti. Mokslinis komitetas gali nustatyti galutinį terminą jam reikalingai informacijai pateikti. Tokiu atveju mokslinis komitetas gali nuspręsti suspenduoti savo darbą rengiant atitinkamą mokslinę nuomonę. Jei reikalinga informacija per tą terminą nepateikiama, komitetas gali patvirtinti savo nuomonę remdamasis turima informacija.
   10 straipsnis
   Pirmininkų ir pirmininkų pavaduotojų rinkimai
   1.   Kiekvienas mokslinis komitetas iš savo narių išrenka pirmininką ir du pirmininko pavaduotojus. Rinkimai vyksta paprasta komiteto narių balsų dauguma. Pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencija yra treji metai ir gali būti atnaujinama.
   2.   Mokslinių komitetų pirmininko ir pirmininko pavaduotojų rinkimų tvarka nustatoma 12 straipsnyje nurodytose darbo tvarkos taisyklėse.
   11 straipsnis
   Mokslinių komitetų veiklos koordinavimas
   Tarpkomitetinė koordinavimo grupė, kurią sudaro mokslinių komitetų pirmininkai ir pirmininkų pavaduotojai, užtikrina trijų mokslinių komitetų veiklos koordinavimą pagal 12 straipsnyje nurodytas darbo tvarkos taisykles.
   12 straipsnis
   Darbo tvarkos taisyklės
   1.   Komisijos siūlymu ir jai pritarus moksliniai komitetai priima bendras darbo tvarkos taisykles.
   2.   Darbo tvarkos taisyklėmis užtikrinama, kad komitetai savo užduotis atliks laikydamiesi aukščiausios kokybės, nepriklausomumo ir skaidrumo principų ir atsižvelgdami į teisėtus prašymus dėl komercinio konfidencialumo bei rizikos vertinimo principus, kurie gali būti nustatyti Komisijos, atsižvelgiant į patirtį ir vykdomą tos srities politiką.
   3.   Darbo tvarkos taisyklės visų pirma apima II priede išvardytus klausimus.
   13 straipsnis
   Balsavimo taisyklės
   1.   Moksliniai komitetai priima nuomones, skubius patarimus, memorandumus ir (arba) pareiškimus dėl pozicijų visų atitinkamo komiteto narių, įskaitant asocijuotus narius, balsų dauguma.
   2.   Kiekvienas mokslinis komitetas visus kitus klausimus sprendžia savo narių balsų dauguma.
   3.   Apskaičiuojant 1 ir 2 dalyse nurodytą balsų daugumą neskaičiuojami tų komiteto narių, kurie atsistatydino arba kurių narystė buvo nutraukta pagal 5 straipsnio 2 dalį, balsai.
   14 straipsnis
   Nuomonių skirtumai, veiklos koordinavimas ir bendradarbiavimas su kitomis Bendrijos, nacionalinėmis ar tarptautinėmis įstaigomis
   1.   Moksliniai komitetai padeda Komisijai ir prisideda veiklos pradžioje nustatydami:

               a)

               veiklos koordinavimo ir bendradarbiavimo poreikius ir galimybes;

               b)

               galimus ar faktinius mokslinių nuomonių skirtumus su kitomis atitinkamomis panašias užduotis atliekančiomis Bendrijos, nacionalinėmis ar tarptautinėmis įstaigomis bendrais ar specialiais rizikos vertinimo klausimais.

         Jie padeda Komisijai išvengti nuomonių skirtumų, juos išspręsti ar patikslinti ir nustatyti bei palaikyti bendradarbiavimo ryšius su šiomis įstaigomis.
   2.   Komisija gali imtis iniciatyvos prašyti ir organizuoti bendrą mokslinių komitetų ir panašias užduotis atliekančių Bendrijos, nacionalinių ar tarptautinių įstaigų darbą. Ji visų pirma gali prašyti mokslinių komitetų parengti bendras nuomones su kitomis Bendrijos įstaigomis, joms pritarus.
   3.   Tais atvejais, kai nustatomas esminis nesutarimas moksliniais klausimais ir atitinkama įstaiga yra Bendrijos įstaiga, susiję moksliniai komitetai Komisijos prašymu bendradarbiauja su šia įstaiga, siekdami išspręsti nesutarimą arba pateikti Komisijai bendrą dokumentą, išaiškinantį ginčytinus mokslinius klausimus ir nustatantį abejones dėl turimų duomenų. Dokumentas skelbiamas viešai.
   4   SKYRIUS
   PRINCIPAI
   15 straipsnis
   Nepriklausomumas
   1.   Mokslinių komitetų nariai, asocijuoti nariai, kiti grupės moksliniai konsultantai ir nepriklausomi ekspertai skiriami asmeniškai. Jie negali deleguoti savo atsakomybės kitam asmeniui.
   2.   Mokslinių komitetų nariai, grupės moksliniai konsultantai ir darbo grupėse dalyvaujantys nepriklausomi ekspertai įsipareigoja veikti nepriklausomai nuo jokios išorinės įtakos.
   Tam jie pateikia pasižadėjimą veikti visuomenės labui ir interesų deklaraciją, kurioje nurodo, ar yra bet kokių tiesioginių ar netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi kenkiančiais jų nepriklausomumui.
   Tokios deklaracijos surašomos raštu. Mokslinių komitetų nariai ir grupės moksliniai konsultantai teikia kasmetines deklaracijas.
   3.   Mokslinių komitetų nariai, asocijuoti nariai, kiti moksliniai konsultantai ir nepriklausomi ekspertai, dalyvaujantys darbo grupių veikloje, kiekviename posėdyje pareiškia apie bet kurį konkretų interesą, kuris galėtų būti laikomas kenkiančiu jų nepriklausomumui darbotvarkėje svarstomais klausimais.
   16 straipsnis
   Skaidrumas
   1.   Mokslinių komitetų veikla vykdoma labai skaidriai. Visų pirma, Komisija nedelsdama savo interneto svetainėje skelbia:

               a)

               moksliniams komitetams skirtą prašymą dėl nuomonių;

               b)

               mokslinių komitetų, tarpkomitetinės koordinavimo grupės ir darbo grupių posėdžių darbotvarkes ir protokolus;

               c)

               mokslinių komitetų priimtas mokslines nuomones ir skubius patarimus, įskaitant mažumos nuomones ir darbo grupių narių, kurie pateikė atitinkamą nuomonę, pavardes; mažumos nuomonės susiejamos su jas pateikusiais nariais ar konsultantais;

               d)

               bendras mokslinių komitetų darbo tvarkos taisykles;

               e)

               mokslinių komitetų narių ir grupės mokslinių konsultantų pavardes, kiekvieno nario ir konsultanto trumpą gyvenimo aprašymą;

               f)

               mokslinių komitetų narių, grupės mokslinių konsultantų ir darbo grupėje dirbusių nepriklausomų ekspertų interesų deklaracijas.

         2.   1 dalyje nurodytos skaidrumo taisyklės taikomos pagal 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmens apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokio duomenų judėjimo (6) ir 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (7) reikalavimus, ypač dėl komercinio konfidencialumo.
   17 straipsnis
   Konfidencialumas
   Mokslinių komitetų nariai, asocijuoti nariai ir nepriklausomi ekspertai neatskleidžia informacijos, gautos dirbant moksliniuose komitetuose, teminiuose seminaruose, vienoje iš darbo grupių ar dalyvaujant kitoje su šio sprendimo taikymu susijusioje veikloje, kai jiems pranešama, kad ši informacija yra konfidenciali.
   5   SKYRIUS
   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
   18 straipsnis
   Komisijos mokslinių komitetų sekretoriatas
   1.   Mokslinių komitetų ir jų darbo grupių, tarpkomitetinės koordinavimo grupės ir kiti posėdžiai, seminarai ar kiti su šio sprendimo taikymu susiję renginiai šaukiami Komisijos.
   2.   Komisija organizuoja mokslinių komitetų ir jų darbo grupių bei kitos šio sprendimo taikymu susijusios veiklos mokslinį ir administracinį sekretoriatą.
   3.   Sekretoriatas atsakingas už mokslinių komitetų efektyviai veiklai, atitikties darbo tvarkos taisyklėms stebėsenai, visų pirma dėl aukščiausios kokybės, nepriklausomumo ir skaidrumo reikalavimų laikymosi, informacijai apie komitetų veiklą teikti ir dialogui su suinteresuotosiomis šalimis užtikrinti, įskaitant komitetų klausymų organizavimą, nuomonėms ir kitiems viešiems dokumentams skelbti reikalingą mokslinę ir administracinę paramą. Be to, sekretoriatas padeda komitetams ir organizuoja bei taiko nuomonių kokybės kontrolę, kaip nustatyta darbo tvarkos taisyklėse, kiek tai susiję su jų išbaigtumu, nuoseklumu, aiškumu, atitiktimi prašymams ir redagavimo standartams.
   4.   Sekretoriatas užtikrina mokslinių komitetų veiklos mokslinį ir techninį koordinavimą ir, jei būtina, jų veiklos koordinavimą su kitomis Bendrijos, nacionalinėmis ir tarptautinėmis įstaigomis, taip pat taiko suinteresuotųjų šalių dialogo procedūras pagal darbo tvarkos taisykles ir teikia informaciją apie komitetų veiklą.
   19 straipsnis
   Išmokos ir atlygiai
   Mokslinių komitetų nariai, asocijuoti nariai, konsultacinės grupės moksliniai konsultantai ir nepriklausomi ekspertai turi teisę į atlygį už dalyvavimą komitetų posėdžiuose, teminiuose seminaruose, darbo grupių ir Komisijos organizuotuose kituose posėdžiuose bei renginiuose ir pranešėjo konkrečiu klausimu pareigas, kaip nustatyta III priede.
   Kelionės ir pragyvenimo išlaidas apmoka Komisija.
   20 straipsnis
   Mokslinių komitetų keitimas
   Moksliniai komitetai, įsteigti pagal šio sprendimo 1 straipsnio 1 dalį, pakeičia esamus mokslinius komitetus, įsteigtus Sprendimu 2004/210/EB, tokia tvarka:

               a)

               Vartotojų saugos mokslinis komitetas pakeičia Vartotojų produktų mokslinį komitetą;

               b)

               Sveikatos ir aplinkos pavojų mokslinis komitetas pakeičia to paties pavadinimo komitetą;

               c)

               Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinis komitetas pakeičia to paties pavadinimo komitetą.

         21 straipsnis
   Panaikinimai
   1.   Sprendimas 2004/210/EB panaikinamas.
   Tačiau trys komitetai, įsteigti tuo sprendimu, atlieka savo užduotis tol, kol pradės veikti šiuo sprendimu įsteigti moksliniai komitetai.
   2.   Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą; nuorodos į komitetus, įsteigtus panaikintu sprendimu, laikomos nuorodomis į atitinkamus šiuo sprendimu įkurtus komitetus.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 5 d.

            Komisijos vardu

         Androulla VASSILIOU

            Komisijos narė

      (1)  OL L 66, 2004 3 4, p. 45.

      (2)  OL L 114, 2007 5 1, p. 14.

      (3)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1; pataisyta OL L 136, 2007 5 29, p. 3.

      (4)  OL L 287, 2007 11 1, p. 25.

      (5)  COM(2002) 713, galutinis, 2002 m. gruodžio 11 d.

      (6)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

      (7)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

      I PRIEDAS
      KOMPETENCIJOS SRITIS
      1.   Vartotojų produktų mokslinis komitetas
      Jis teikia nuomones su visų tipų grėsmėmis (cheminėmis, biologinėmis, mechaninėmis ir kitomis fizinėmis grėsmėmis) sveikatai ir saugai, keliamomis vartotojams skirtų ne maisto produktų (pavyzdžiui, kosmetikos produktai ir jų sudedamosios dalys, žaislai, audiniai, drabužiai, asmens higienos ir namų ūkio produktai, kaip antai, plovikliai ir pan.) ir paslaugų (pvz., tatuiruočių darymas, dirbtinės saulės vonios ir pan.) susijusių klausimų.
      2.   Sveikatos ir aplinkos pavojų mokslinis komitetas
      Jis teikia nuomones dėl pavojų sveikatai ir aplinkai, susijusių su aplinkoje esančiais teršalais ir kitais biologiniais bei fiziniais veiksniais ar besikeičiančiomis fizinėmis sąlygomis, kurios gali turėti neigiamą poveikį sveikatai ir aplinkai, pvz., oro kokybe, vandeniu, atliekomis ir dirvožemiu, taip pat gyvavimo ciklo vertinimu aplinkos požiūriu. Komitetas taip pat nagrinėja su biocidų toksiškumu ir ekotoksiškumu susijusius sveikatos ir saugos klausimus.
      Nepažeidžiant Europos cheminių medžiagų agentūrai (ECHA) suteiktos kompetencijos, Vartotojų saugos mokslinis komitetas (VSMK) ir kitos Europos rizikos vertinimo agentūros gali būti prašomi Komisijos apsvarstyti, bendradarbiaujant su kitomis Europos agentūromis ir visų pirma ECHA, su cheminių, biocheminių ir biologinių junginių, kurių naudojimas gali turėti neigiamų pasekmių žmonių sveikatai ir aplinkai, toksiškumo ir ekotoksiškumo vertinimu susijusius klausimus. Be to, komitetas nagrinės klausimus, susijusius su cheminių medžiagų, įskaitant šių medžiagų mišinius, pavojaus sveikatai ir aplinkai vertinimo metodikos aspektais, kiek tai reikalinga pagrįstiems ir nuosekliems savo kompetencijos sričių patarimams teikti, taip pat siekdamas padėti spręsti atitinkamus klausimus, glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis Europos agentūromis.
      3.   Atsirandančių ir naujai nustatomų sveikatos pavojų mokslinis komitetas
      Jis teikia nuomones klausimais, susijusiais su atsirandančiomis ar naujai nustatomomis grėsmėmis sveikatai ir aplinkai, ir plataus pobūdžio, sudėtingais ir daugiadalykiais klausimais, reikalaujančiais visapusiško pavojaus vartotojų saugai ar visuomenės sveikatai vertinimo, ir su jais susijusiais klausimais, kurių neaprėpia kitos Bendrijos rizikos vertinimo įstaigos.
      Galimų veiklos sričių pavyzdžiai: galimi pavojai, susiję su rizikos veiksnių sąveika, sinerginis poveikis, kumuliatyvinis poveikis, atsparumas antimikrobinėms medžiagoms, naujos technologijos, kaip antai nanotechnologijos, medicinos prietaisai, įskaitant tuos, kuriuose naudojamos gyvūnų ir (arba) žmogaus kilmės medžiagos, audinių inžinerija, kraujo produktai, vaisingumo mažėjimas, endokrininių organų vėžys, fiziniai pavojai, kaip antai triukšmas ir elektromagnetiniai laukai (iš mobiliųjų telefonų, siųstuvų ir elektroniniais prietaisais kontroliuojamos namų aplinkos), bei naujų pavojų vertinimo metodikos. Komitetas taip pat gali būti prašomas nagrinėti pavojaus, susijusio su visuomenės sveikatą lemiančiais veiksniais ir neužkrečiamomis ligomis, klausimus.

      II PRIEDAS
      DARBO TVARKOS TAISYKLĖS
      Bendros darbo tvarkos taisyklės, kurias moksliniai komitetai turi priimti pagal 12 straipsnį, visų pirma apima šiuos klausimus:
      1.   Mokslinių komitetų veiklos koordinavimas

                  a)

                  atsakingo už mokslines nuomones tais klausimais, kurie nėra priskiriami tik vieno mokslinio komiteto kompetencijai ar kuriuos turėtų nagrinėti daugiau negu vienas komitetas, mokslinio komiteto skyrimas;

                  b)

                  bendrų nuomonių, skubių patarimų, memorandumų ir (arba) pareiškimų dėl pozicijos priėmimas;

                  c)

                  mokslinių komitetų koordinavimo, įskaitant reikalus, susijusius su rizikos vertinimo derinimu ir tarpkomitetinės koordinavimo grupės veikimu, užtikrinimo procedūros.

            2.   Sprendimų procedūros komitetuose

                  a)

                  mokslinio komiteto pirmininko ir pirmininko pavaduotojų rinkimai;

                  b)

                  nuomonių priėmimo tvarka:

                              —

                              įprastomis sąlygomis,

                              —

                              rašytine tvarka įprastomis sąlygomis, ir

                              —

                              nuomonių tvirtinimo pagal paspartintą rašytinę tvarką, jei dėl reikalo skubumo reikalinga;

                  c)

                  skubaus patarimo, kurio prašo Komisija pagal 2 straipsnio 3 dalį, suteikimo tvarka; kuria būtina užtikrinti komiteto teikiamo patarimo kokybę ir tinkamą priėmimą;

                  d)

                  memorandumų ir dokumentų dėl pozicijos priėmimas, siekiant atkreipti Komisijos dėmesį į specifines ar atsirandančias naujas problemas.

            3.   Mokslinio darbo organizavimas

                  a)

                  mokslinių komitetų darbo grupių, įskaitant bendras darbo grupes, kūrimas ir darbo organizavimas;

                  b)

                  grupės mokslinių konsultantų paslaugų panaudojimas komitetų veikloje ir nepriklausomų ekspertų įtraukimas;

                  c)

                  pranešėjų skyrimas ir jų užduočių, susijusių su mokslinių komitetų nuomonių projektų rengimu, apibūdinimas;

                  d)

                  mokslinių nuomonių forma ir turinys bei procedūros, užtikrinančios ir tobulinančios jų darnumą bei redagavimo standartus;

                  e)

                  posėdžių, teminių seminarų ir tinklų organizavimas ir dalyvavimas juose;

                  f)

                  stažuotojų įtraukimas.

            4.   Komiteto narių, asocijuotų ir kitų grupės mokslinių konsultantų, nepriklausomų ekspertų ir stažuotojų pareigos

                  a)

                  narystės kriterijai ir sąlygos, kuriomis narystė komitete nutrūksta;

                  b)

                  17 straipsnyje nustatytų konfidencialumo reikalavimų įgyvendinimas;

                  c)

                  narių, asocijuotų ir kitų grupės mokslinių konsultantų bei nepriklausomų ekspertų atsakomybė ir pareigos, susijusios su jų santykiais su prašymų teikėjais, specialių interesų grupėmis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis;

                  d)

                  sąlygos ir tvarka, pagal kurią komiteto narys, asocijuotas ar kitas mokslinis konsultantas ar nepriklausomas ekspertas turėtų būti pašalinti iš diskusijų ir (arba) balsavimo konkrečiu komitete ar darbo grupėje svarstomu klausimu, jei esama pagrįstų abejonių dėl jo nepriklausomumo.

            5.   Santykiai su trečiosiomis šalims

                  a)

                  nesutampančių nuomonių su panašias užduotis atliekančiomis Bendrijos, nacionalinėmis ir tarptautinėmis įstaigomis nustatymo, sprendimo ar išsiaiškinimo procedūros, įskaitant keitimąsi informacija ir bendrų posėdžių organizavimą;

                  b)

                  mokslinio komiteto atstovavimas išorės veikloje, ypač santykiuose su kitomis panašią veiklą vykdančiomis Bendrijos ar tarptautinėmis įstaigomis;

                  c)

                  dialogo su suinteresuotosiomis šalimis organizavimo tvarka, visų pirma gamintojų ar specialiomis interesų grupių ar kitų suinteresuotųjų šalių klausymų organizavimas;

                  d)

                  mokslinių nuomonių ir kitų dokumentų skelbimas.

      III PRIEDAS
      ATLYGIS
      Mokslinių komitetų nariai, grupės moksliniai konsultantai ir nepriklausomi ekspertai turi teisę gauti toliau nurodytą atlygį už dalyvavimą mokslinių komitetų veikloje.

                  Už dalyvavimą posėdžiuose:

                              —

                              300 EUR už kiekvieną visą dalyvavimo dieną arba 150 EUR už dalyvavimą rytiniame ar popietiniame mokslinio komiteto, darbo grupės arba išoriniame posėdyje, susijusiame su mokslinio komiteto darbu.

                  Už pranešėjo klausimu, kai reikia ne mažiau kaip vienos dienos nuomonės projektui parengti, pareigas, Komisijai iš anksto raštu sutikus:

                              —

                              300 EUR.

                              —

                              Tais atvejais, kai visiškai pateisinama, ir atsižvelgiant į biudžeto galimybes, ši suma gali būti padidinta iki 600 EUR už klausimus, kurie siejami su itin dideliu darbo krūviu.

            Komisija reguliariai vertins poreikį pritaikyti šį atlygį prie kainų indeksų, kitose Europos įstaigose ekspertams mokamo atlygio pokyčių ir komitetų narių, asocijuotų narių, kitų mokslinių konsultantų ir nepriklausomų ekspertų darbo krūvio. Pirmasis vertinimas įvyks 2009 m.


title: 2009 m. kovo 16 d. Tarybos sprendimas 2009/558/BUSP dėl Europos Sąjungos ir Izraelio susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų sudarymo

text:
24.7.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 192/63

         TARYBOS SPRENDIMAS 2009/558/BUSP
   2009 m. kovo 16 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Izraelio susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų sudarymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 24 straipsnį,
   atsižvelgdama į pirmininkaujančios valstybės narės rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               2008 m. vasario 18 d. posėdyje Taryba nusprendė įgalioti pirmininkaujančią valstybę narę, kuriai padeda Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis, ir visokeriopai dalyvaujant Komisijai, pagal Europos Sąjungos sutarties 24 straipsnį pradėti derybas su Izraelio Valstybe, siekiant sudaryti susitarimą dėl informacijos saugumo.

               (2)

               Gavusi įgaliojimus pradėti derybas, pirmininkaujanti valstybė narė, padedant Generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, derėjosi dėl Izraelio ir Europos Sąjungos susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų.

               (3)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Izraelio susitarimas dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos Pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, kad jis taptų privalomas Europos Sąjungai.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 16 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. VONDRA

    ---documentbreak---

               24.7.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 192/64

         VERTIMAS
   Europos Sąjungos ir Izraelio
   SUSITARIMAS
   dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų
   IZRAELIO VALSTYBĖS VYRIAUSYBĖ,
   atstovaujama Izraelio gynybos ministerijos,
   ir
   EUROPOS SĄJUNGA,
   toliau – ES,
   atstovaujama Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės,
   toliau – Šalys,
   KADANGI Šalys ketina bendradarbiauti bendro intereso srityse, visų pirma susijusiose su gynybos ir saugumo klausimais;
   KADANGI vykdant visapusiškas ir veiksmingas Šalių konsultacijas bei bendradarbiavimą gali reikėti susipažinti su Izraelio ir ES įslaptinta informacija bei medžiaga ir keistis įslaptinta informacija bei susijusia medžiaga tarp Izraelio ir ES;
   KADANGI Šalys nori apsaugoti įslaptintą informaciją ir medžiagą, kuria jos tarpusavyje keičiasi;
   KADANGI įslaptintos informacijos ir susijusios medžiagos, kuria naudojamasi ir kuria keičiamasi, apsaugai būtinos atitinkamos saugumo priemonės,
   SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Siekiant įgyvendinti visapusiško ir veiksmingo Šalių bendradarbiavimo bendro intereso srityse, visų pirma susijusiose su gynybos ir saugumo klausimais, tikslus šis Susitarimas dėl keitimosi įslaptinta informacija ir medžiaga saugumo procedūrų (toliau – Susitarimas) taikomas visų formų ir visų sričių įslaptintai informacijai ar medžiagai, kurią Šalys pateikė ar kuria pasikeitė.
   2 straipsnis
   Šiame Susitarime:
   a)   įslaptinta informacija– visa informacija (t. y. žinios, kurios gali būti perduodamos bet kokia forma, įskaitant rašytinę, žodinę ar vaizdinę formas) ar medžiaga, kuri pagal kurios nors iš Šalių vidaus įstatymus ir kitus teisės aktus yra susijusi su jų atitinkamais saugumo interesais ir turi būti saugoma nuo neleistino atskleidimo ir kuriai yra suteikta kurios nors iš šio Susitarimo Šalių slaptumo žyma (toliau – įslaptinta informacija);
   b)   medžiaga– dokumentai, gaminiai ar medžiagos, į kuriuos ar kuriuose gali būti įrašyta ar pateikta informacija, neatsižvelgiant į jų fizines savybes, įskaitant toliau išvardytus dalykus, bet jais neapsiribojant: rašytinė medžiaga (laiškas, užrašas, protokolas, ataskaita, memorandumas, signalas/pranešimas), kompiuterinė įranga, kompiuterio diskai, CD ROM, USB raktai, įranga, mechanizmai, aparatai, prietaisai, modeliai, fotografijos/skaidrės/eskizai, įrašai, juostos, kasetės, filmai, reprodukcijos, žemėlapiai, schemos, planai, užrašų knygelės, trafaretai, nuorašams naudotas kalkinis popierius, rašomųjų mašinėlių ar spausdintuvų juostelės.
   3 straipsnis
   Šiame Susitarime ES – Europos Sąjungos Taryba (toliau – Taryba), Tarybos Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis, Tarybos Generalinis sekretoriatas ir Europos Bendrijų Komisija (toliau – Europos Komisija).
   4 straipsnis
   Kiekviena Šalis:

               a)

               saugo įslaptintą informaciją, kurią pagal šį Susitarimą pateikė kita Šalis ar kuria ji pasikeitė su kita Šalimi, laikydamasi vidaus įstatymų ir kitų teisės aktų;

               b)

               užtikrina, kad būtų išlaikyta informaciją teikiančiosios Šalies nustatyta įslaptintos informacijos, kuri pateikiama arba kuria pasikeičiama pagal šį Susitarimą, saugumo žyma. Gaunančioji Šalis saugo tokią įslaptintą informaciją pagal savo įslaptintos informacijos saugumo nuostatuose išdėstytas nuostatas, taikomas informacijai ar medžiagai, pažymėtai lygiaverte saugumo žyma, kaip nurodyta 6 straipsnyje. Tai darydamos Šalys visai šiai įslaptintai informacijai suteikia tokio paties laipsnio slaptumo apsaugą, koks yra numatytas jų pačių įslaptintai informacijai, žymimai lygiaverte slaptumo žyma;

               c)

               šią įslaptintą informaciją naudoja tik informacijos rengėjo nustatytais tikslais ir saugumo sąlygomis arba tik tais tikslais, kuriais ši informacija buvo pateikta ar ja buvo pasikeista; tai taip pat taikoma įslaptintos įrangos vietai;

               d)

               be informaciją teikiančiosios Šalies išankstinio raštiško sutikimo neatskleidžia šios įslaptintos informacijos trečiosioms šalims ar ES institucijoms, ar subjektams, neišvardytiems 3 straipsnyje;

               e)

               su įslaptinta informacija leidžia susipažinti tik tiems asmenims, kuriems būtina ją žinoti (t. y. kurie, eidami savo oficialias pareigas, turi ja naudotis) ir kurių patikimumą atitinkama Šalis prireikus atitinkamai patikrino ir suteikė atitinkamą leidimą.

         5 straipsnis
   1.   Viena Šalis (informaciją teikiančioji Šalis) gali atskleisti arba perduoti įslaptintą informaciją kitai Šaliai (informaciją gaunančiajai Šaliai).
   2.   Norėdama atskleisti informaciją kitiems gavėjams nei Šalys, informaciją gaunančioji Šalis, gavusi išankstinį rašytinį informaciją teikiančiosios Šalies sutikimą, priima sprendimą dėl įslaptintos informacijos atskleidimo ar perdavimo.
   3.   Kiekviena Šalis dėl įslaptintos informacijos perdavimo kitai Šaliai sprendžia kiekvienu atveju atskirai. Įgyvendinant 1 ir 2 dalis perduoti informaciją be atskiro leidimo galima tik tais atvejais, kai Šalys nustato ir suderina savo veiklos reikalavimus atitinkančią tvarką dėl tam tikrų kategorijų informacijos.
   4.   Iš informaciją teikiančiosios Šalies gautą įslaptintą informaciją gaunančioji Šalis, gavusi išankstinį raštišką informaciją teikiančiosios Šalies sutikimą, gali pateikti rangovui ar būsimam rangovui. Prieš rangovui ar būsimam rangovu perduodama ar atskleisdama iš informaciją teikiančiosios Šalies gautą įslaptintą informaciją, gaunančioji Šalis, laikydamasi vidaus taisyklių ir nuostatų, užtikrina, kad visi tokie rangovai ar būsimi rangovai bei rangovo infrastruktūra būtų pajėgūs apsaugoti įslaptintą informaciją ir būtų atliktas atitinkamas patikimumo patikrinimas.
   5.   Laikydamasi vidaus taisyklių ir nuostatų kiekviena Šalis užtikrina infrastruktūros ir įstaigų, kuriose saugoma kitos Šalies jai atskleista įslaptinta informacija, saugumą ir užtikrina, kad visuose tokiuose infrastruktūros objektuose ar įstaigose būtų imtasi visų būtinų priemonių, skirtų įslaptintai informacijai kontroliuoti ir apsaugoti.
   6 straipsnis
   1.   Įslaptinta informacija žymima taip:

               a)

            Izraelio Valstybėje įslaptinta informacija žymima
                   (Visiškai slaptai),
                   (Slaptai) arba
                   (Konfidencialiai);

               b)

               ES įslaptinta informacija žymima TRES SECRET UE/ES TOP SECRET, SECRET UE, CONFIDENTIEL UE arba RESTREINT UE.

         2.   Vartojamos atitinkamos saugumo žymos:

               Izraelio žymos

               ES žymos

                   (Visiškai slaptai)

               TRES SECRET UE/ES TOP SECRET

                   (Slaptai)

               SECRET UE

                   (Konfidencialiai)

               CONFIDENTIEL UE

               (Izraelis neturi atitikmens)

               RESTREINT UE

         Izraelis įsipareigoja RESTREINT UE pažymėtai įslaptintai informacijai suteikia tokią pačią apsaugą kaip jo  (Konfidencialiai) pažymėtai įslaptintai informacijai.
   7 straipsnis
   Abi Šalys užtikrina, kad jos turės įdiegtą saugumo sistemą ir saugumo priemones, grindžiamas pagrindiniais principais ir būtiniausiais saugumo standartais, nustatytais jų atitinkamuose vidaus įstatymuose ir kituose teisės aktuose ir atspindėtais priemonėse, kurios turi būti patvirtintos pagal 12 straipsnį, siekiant užtikrinti, kad įslaptintai informacijai, kuri pateikiama arba kuria pasikeičiama pagal šį Susitarimą, būtų taikoma lygiaverčio lygio apsauga.
   8 straipsnis
   1.   Šalys užtikrina, kad visų asmenų, kuriems einant jų oficialias pareigas būtina naudotis įslaptinta informacija, kuri pateikiama arba kuria pasikeičiama pagal šį Susitarimą, arba kurie dėl savo pareigų ar funkcijų gali turėti galimybę ja naudotis, patikimumas būtų atitinkamai patikrintas prieš suteikiant jiems galimybę naudotis tokia įslaptinta informacija.
   2.   Patikimumo patikrinimo procedūrų tikslas yra pagal vidaus taisykles ir nuostatus nustatyti, ar atsižvelgiant į visus su asmeniui susijusius atitinkamus veiksnius tam asmeniui gali būti suteikta galimybė naudotis įslaptinta informacija.
   9 straipsnis
   Šalys teikia savitarpio pagalbą įslaptintos informacijos, kuri pateikiama arba kuria pasikeičiama pagal šį Susitarimą, saugumo ir bendro saugumo intereso reikalų srityse. 12 straipsnyje nurodytos institucijos konsultuojasi tarpusavyje saugumo klausimais ir organizuoja apsilankymus, skirtus pagal Šalių atitinkamas kompetencijos sritis įvertinti saugumo priemonių, kurios turi būti patvirtintos pagal tą straipsnį, veiksmingumą. Tokių apsilankymų ir kitų šiam Susitarimui įgyvendinti skirtų apsilankymų praktiniai aspektai nustatomi priemonėse, kurios turi būti patvirtintos pagal 12 straipsnį.
   10 straipsnis
   1.   Šiame Susitarime:

               a)

               visa ES skirta korespondencija siunčiama Tarybai šiuo adresu:

                           Council of the European Union

                           Chief Registry Officer

                           Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                           B 1048 Brussels

                           BELGIUM;

                     išskyrus 2 dalyje numatytus atvejus, Tarybos vyriausiasis registracijos padalinio pareigūnas visą korespondenciją perduoda valstybėms narėms ir Europos Komisijai;

               b)

               visa Izraeliui skirta korespondencija siunčiama Gynybos įstaigos Saugumo direktoratui D.S.D.E (MALMAB) šiuo adresu:

                           Ministry of Defense

                           Kaplan St.

                           Hakirya Tel-Aviv

                           ISRAEL.

         2.   Išimtiniais atvejais iš vienos Šalies gauta korespondencija, kuria gali naudotis tik tam tikri tos Šalies kompetentingi pareigūnai, organai ar tarnybos, dėl darbinių priežasčių gali būti adresuojama ir prieinama tik tam tikriems kitos Šalies kompetentingiems pareigūnams, organams ar tarnyboms, kurie yra konkrečiai nurodyti gavėjais, atsižvelgiant į jų kompetenciją ir laikantis būtinumo žinoti principo.
   ES atveju tokia korespondencija perduodama per Tarybos vyriausiąjį registracijos padalinio pareigūną arba Europos Komisijos saugumo direktorato vyriausiąjį registracijos pareigūną, kai tokia informacija adresuojama Europos Komisijai.
   Izraelio atveju tokia korespondencija perduodama per Gynybos įstaigos Saugumo direktoratą D.S.D.E (MALMAB). Tais atvejais, kai ES nori pateikti įslaptintą informaciją kitoms Izraelio ministerijoms ar organizacijoms nei Izraelio gynybos ministerija, Gynybos įstaigos Saugumo direktoratas D.S.D.E (MALMAB) Tarybos vyriausiajam registracijos padalinio pareigūnui nurodo Izraelio saugumo tarnybą, atsakingą už šias ministerijas ar organizacijas, kuri taiko lygiaverčius įslaptintos informacijos apsaugos standartus.
   11 straipsnis
   Šio Susitarimo įgyvendinimą prižiūri Izraelio gynybos ministerija, Tarybos Generalinis sekretorius ir už saugumo klausimus atsakingas Europos Komisijos narys.
   12 straipsnis
   1.   Šiam Susitarimui įgyvendinti 2, 3 ir 4 dalyse nurodytos trys institucijos patvirtina saugumo priemones, nustatančias įslaptintos informacijos abipusės apsaugos pagal šį Susitarimą standartus.
   2.   Gynybos įstaigos saugumo direktoratas D.S.D.E (MALMAB), laikydamasis Izraelio gynybos ministerijos nurodymų ir jos vardu parengia Izraeliui pagal šį Susitarimą pateiktos įslaptintos informacijos apsaugos saugumo priemones.
   3.   Tarybos Generalinio sekretoriato saugumo tarnyba, laikydamasi Tarybos Generalinio sekretoriaus nurodymų ir jo vardu, veikdama Tarybos vardu ir jos vadovaujama, parengia Europos Sąjungai pagal šį Susitarimą pateiktos įslaptintos informacijos apsaugos saugumo priemones.
   4.   Europos Komisijos saugumo direktoratas, kuris veikia vadovaujamas už saugumo klausimus atsakingo Europos Komisijos nario, parengia įslaptintos informacijos, kuri pagal šį Susitarimą pateikiama ar kuria pasikeičiama Europos Komisijos viduje ir jos patalpose, apsaugos saugumo priemones.
   5.   ES atveju 1 dalyje nurodytas saugumo priemones tvirtina Tarybos saugumo komitetas.
   13 straipsnis
   Informaciją gaunančioji Šalis informuoja informaciją teikiančiąją Šalį apie visus įrodytus ar įtariamus jos įslaptintos informacijos praradimo ar neteisėto atskleidimo atvejus. Informaciją gaunančioji Šalis pradeda tyrimą aplinkybėms nustatyti. Informaciją teikiančiajai Šaliai perduodami tyrimo rezultatai ir informacija apie priemones, kurių buvo imtasi tokių atvejų pasikartojimui išvengti. 12 straipsnyje nurodytos institucijos gali nustatyti atitinkamas procedūras.
   14 straipsnis
   Kiekviena Šalis padengia savo išlaidas, patirtas įgyvendinant šį Susitarimą.
   15 straipsnis
   Prieš Šalims viena kitai pateikiant ar pasikeičiant įslaptinta informacija pagal šį Susitarimą, 12 straipsnyje nurodytos atsakingos saugumo institucijos sutaria, kad Šalys gali apsaugoti įslaptintą informaciją pagal šio Susitarimo nuostatas ir priemones, kurios turi būti patvirtintos pagal 12 straipsnį.
   16 straipsnis
   Šis Susitarimas nekliudo Šalims sudaryti kitų susitarimų, susijusių su įslaptintos informacijos teikimu ar keitimusi ja, jei tokie susitarimai neprieštarauja šio Susitarimo nuostatoms.
   17 straipsnis
   Visi Izraelio ir Europos Sąjungos nesutarimai, kylantys aiškinant ar taikant šį Susitarimą, sprendžiami tik Šalių derybų keliu. Vykstant deryboms abi Šalys toliau vykdo šiame Susitarime nustatytus įsipareigojimus.
   18 straipsnis
   1.   Šis Susitarimas įsigalioja po to, kai Šalys viena kitai praneša apie šiam tikslui būtinų vidaus procedūrų užbaigimą.
   2.   Kiekviena Šalis praneša kitai Šaliai apie savo įstatymų ir kitų teisės aktų pakeitimus, kurie galėtų turėti įtakos šiame Susitarime nurodytos įslaptintos informacijos apsaugai.
   3.   Kurios nors Šalies prašymu šis Susitarimas gali būti peržiūrėtas siekiant padaryti galimus pakeitimus.
   4.   Visi šio Susitarimo pakeitimai daromi tik raštu ir bendru Šalių sutarimu. Jie įsigalioja tuomet, kai abi Šalys viena kitai pateikia 1 dalyje nurodytus pranešimus.
   19 straipsnis
   Šį Susitarimą viena Šalis gali nutraukti pateikdama kitai Šaliai raštišką pranešimą apie nutraukimą. Sutartis nutraukiama praėjus šešiems mėnesiams nuo dienos, kurią kita Šalis gauna pranešimą, tačiau tai neturi poveikio įsipareigojimams, jau kilusiems pagal šio Susitarimo nuostatas. Visų pirma visa įslaptinta informacija, kuri buvo pateikta arba kuria buvo pasikeista pagal šį Susitarimą, toliau saugoma laikantis šiame Susitarime išdėstytų nuostatų.
   Tai patvirtindami, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą.

      Priimta Tel Avive 2009 m. birželio 11 d. dviem egzemplioriais, kurių kiekvienas sudarytas anglų kalba.

            Izraelio vardu

            Gynybos ministras

            Europos Sąjungos vardu

            Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis


title: 2005 m. sausio 24 d. Tarybos sprendimas 2005/296/BUSP, TVR, dėl Europos Sąjungos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų sudarymo

text:
13.4.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 94/38

         TARYBOS SPRENDIMAS 2005/296/BUSP, TVR
   2005 m. sausio 24 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų sudarymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 24 ir 38 straipsnius,
   atsižvelgdama į pirmininkaujančios valstybės narės rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. lapkričio 27–28 d. susitikime Taryba nusprendė įgalioti pirmininkaujančią valstybę narę, padedant Generaliniam sekretoriui–vyriausiajam įgaliotiniui, pagal Europos Sąjungos sutarties 24 ir 38 straipsnius pradėti derybas su tam tikromis trečiosiomis šalimis, kad Europos Sąjunga su kiekviena iš jų pasirašytų susitarimą dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų.

               (2)

               Gavusi įgaliojimus pradėti derybas, pirmininkaujanti valstybė narė, padedama Generalinio sekretoriaus–vyriausiojo įgaliotinio, susitarė su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija dėl susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų.

               (3)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimas dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, kad jis įpareigotų Europos Sąjungą.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. sausio 24 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         F. BODEN

   SUSITARIMAS
   tarp Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Europos Sąjungos dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų
   BUVUSIOJI JUGOSLAVIJOS RESPUBLIKA MAKEDONIJA,
   atstovaujama Vyriausybės,
   ir
   EUROPOS SĄJUNGA,
   toliau – ES,
   atstovaujama Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės,
   toliau – Šalys,
   PRISIMINDAMOS bendrą įsipareigojimą prisidėti prie stabilizavimo ir asociacijos proceso, kuris visuomet liks Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos būsimo stojimo į ES europinio kurso pagrindu;
   ATSIŽVELGDAMOS Į TAI, kad Šalys turi bendrų tikslų visais būdais stiprinti savo saugumą ir užtikrinti savo piliečiams aukštą saugos lygį saugumo srityje;
   ATSIŽVELGDAMOS Į TAI, kad Šalys sutinka, jog reikėtų plėtoti tarpusavio konsultacijas ir bendradarbiavimą su saugumu susijusiais bendro intereso klausimais;
   ATSIŽVELGDAMOS Į TAI, kad šiomis aplinkybėmis Šalims būtina nuolat keistis įslaptinta informacija;
   PRIPAŽINDAMOS, KAD visavertėms ir veiksmingoms konsultacijoms bei bendradarbiavimui gali prireikti pasinaudoti kurios nors iš Šalių įslaptinta informacija ir medžiaga, taip pat Šalims keistis įslaptinta informacija ir susijusia medžiaga;
   SUPRASDAMOS, KAD tokiam naudojimuisi ir keitimuisi įslaptinta informacija bei susijusia medžiaga reikalingos atitinkamos saugumo priemonės;
   SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Siekiant įgyvendinti tikslus visais būdais stiprinti kiekvienos iš Šalių saugumą, šis Susitarimas taikomas Šalių viena kitai suteiktai ar pasikeistai bet kurios formos įslaptintai informacijai ar medžiagai.
   2 straipsnis
   Šiame Susitarime įslaptinta informacija tai bet kokia informacija (t. y. žinios, kurios gali būti perduodamos bet kokia forma) ar medžiaga, kurią, kaip nustatyta, reikia saugoti nuo neleistino atskleidimo ir kuriai yra suteikta slaptumo žyma (toliau įslaptinta informacija).
   3 straipsnis
   Šiame Susitarime ES tai – Europos Sąjungos Taryba (toliau – Taryba), Tarybos Generalinis sekretorius–vyriausiasis įgaliotinis ir Generalinis sekretoriatas bei Europos Bendrijų Komisija (toliau – Europos Komisija).
   4 straipsnis
   Kiekviena Šalis:

               a)

               saugo kitos Šalies suteiktą ar su kita Šalimi pasikeistą šio Susitarimo reglamentuojamą įslaptintą informaciją;

               b)

               užtikrina, kad būtų išlaikyta teikiančiosios Šalies nustatyta suteiktos ar pasikeistos šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos slaptumo žyma. Gaunančioji Šalis saugo įslaptintą informaciją pagal saugumą reglamentuojančiuose teisės aktuose dėl lygiavertę slaptumo žymą turinčios informacijos ar medžiagos išdėstytas nuostatas, kaip nustatyta saugumo priemonėse, kurių turi būti imtasi remiantis 11 ir 12 straipsniais;

               c)

               nenaudoja tokios šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos kitais tikslais, išskyrus nustatytus informacijos teikėjo ir tuos, kuriais informacija suteikta ar ja pasikeista;

               d)

               be informacijos teikėjo išankstinio sutikimo neatskleidžia tokios šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos trečiosioms šalims ar bet kuriai ES institucijai ar subjektui, neišvardytiems 3 straipsnyje.

         5 straipsnis
   1.   Įslaptintą informaciją viena Šalis (teikiančioji Šalis) gali atskleisti arba teikti kitai Šaliai (gaunančiajai Šaliai) laikydamasi informacijos teikėjo kontrolės principo.
   2.   Teikiant informaciją gavėjams, kurie nėra šio Susitarimo Šalys, sprendimą dėl įslaptintos informacijos atskleidimo ar teikimo priima gaunančioji Šalis, gavusi teikiančiosios Šalies sutikimą, laikydamasi informacijos teikėjo kontrolės principo, kaip apibrėžta saugumą reglamentuojančiuose teisės aktuose.
   3.   Įgyvendinant 1 ir 2 dalis neleidžiamas bendrasis perdavimas, išskyrus atvejus, kai Šalys nustato ir suderina jų veiklos reikalavimus atitinkančią tvarką dėl tam tikrų kategorijų informacijos.
   6 straipsnis
   Abi Šalys ir 3 straipsnyje nurodyti jų subjektai turi saugumo struktūrą ir saugumo programas, paremtas tokiais Šalių saugumo sistemose įgyvendinamais pagrindiniais principais ir būtiniausiais saugumo standartais, kurie turi būti nustatyti remiantis 11 ir 12 straipsniais, kad būtų užtikrinta, jog šio Susitarimo reglamentuojamai įslaptintai informacijai būtų taikoma lygiaverčio lygio apsauga.
   7 straipsnis
   1.   Šalys užtikrina, kad visų asmenų, kuriems vykdant jų oficialias pareigas būtina naudotis pagal šį Susitarimą suteikta arba pasikeista įslaptinta informacija arba dėl kurių pareigų ar funkcijų ši galimybė gali būti suteikta, patikimumas būtų tinkamai patikrinamas prieš suteikiant jiems galimybę naudotis tokia informacija.
   2.   Patikimumo patikrinimo tvarka turi sudaryti sąlygas nustatyti, ar asmuo, atsižvelgiant į jo lojalumą ir patikimumą, gali naudotis įslaptinta informacija.
   8 straipsnis
   Šalys teikia savitarpio pagalbą šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos saugumo ir bendro saugumo intereso reikalų srityse. Saugumo priemonių, kurios turi būti patvirtintos pagal 11 ir 12 straipsnius, veiksmingumui įvertinti pagal savo atsakomybės sritis 11 straipsnyje nurodytos institucijos vykdo abipuses saugumo konsultacijas ir patikrinimus.
   9 straipsnis
   1.   Šiame Susitarime

               a)

               ES atveju:
               visa korespondencija siunčiama Tarybai šiuo adresu:

                           Council of the European Union

                           Chief Registry Officer

                           Rue de la Loi/Wetstraat 175

                           B-1048 Brussels.

                     Visą korespondenciją Tarybos vyriausiasis registracijos padalinio pareigūnas perduoda valstybėms narėms ir Europos Komisijai pagal 2 dalį.

               b)

               Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos atveju:
               visa korespondencija adresuojama Įslaptintos informacijos saugumo direktorato vyriausiajam registracijos padalinio pareigūnui ir atitinkamais atvejais perduodama per tos valstybės misiją prie Europos Bendrijų šiuo adresu:

                           Registry Officer

                           Avenue Louise 209A

                           B-1050 Brussels.

         2.   Išskirtiniais atvejais vienos Šalies korespondencija, kuria gali naudotis tik tam tikri tos Šalies kompetentingi pareigūnai, organai ar tarnybos, dėl operatyvinių priežasčių gali būti adresuojama ir prieinama tik tam tikriems kitos Šalies kompetentingiems pareigūnams, organams ar tarnyboms, kurie yra konkrečiai nurodyti gavėjais, atsižvelgiant į jų kompetenciją ir laikantis būtinumo žinoti principo. ES atveju tokia korespondencija perduodama per Tarybos vyriausiąjį registracijos padalinio pareigūną.
   10 straipsnis
   Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos įslaptintos informacijos saugumo direktorato direktorius ir Tarybos bei Europos Komisijos Generaliniai sekretoriai prižiūri šio Susitarimo įgyvendinimą.
   11 straipsnis
   Šiam Susitarimui įgyvendinti:

               1)

               Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos įslaptintos informacijos saugumo direktoratas, veikiantis savo Vyriausybės vardu ir jai prižiūrint, yra atsakingas už saugumo priemonių dėl šaliai suteiktos įslaptintos informacijos apsaugos parengimą;

               2)

               Tarybos Generalinio sekretoriato saugumo tarnyba (toliau – TGS saugumo tarnyba), vadovaujama Tarybos Generalinio sekretoriaus ir jo vardu, veikianti Tarybos vardu ir jai prižiūrint, yra atsakinga už saugumo priemonių dėl ES pagal šį Susitarimą suteiktos įslaptintos informacijos apsaugos parengimą.

               3)

               Europos Komisijos saugumo direktoratas, veikiantis Europos Komisijos vardu ir jai prižiūrint, yra atsakingas už saugumo priemonių dėl pagal šį Susitarimą suteiktos arba pasikeistos įslaptintos informacijos apsaugos Europos Komisijoje ir jos patalpose parengimą.

         12 straipsnis
   Saugumo priemonėse, kurios turi būti patvirtintos pagal 11 straipsnį susitarus trims atitinkamoms tarnyboms, nustatomi šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos abipusio saugumo užtikrinimo standartai. ES šiuos standartus tvirtina Tarybos saugumo komitetas. Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje šiuos standartus tvirtina Įslaptintos informacijos saugumo direktorato direktorius.
   13 straipsnis
   11 straipsnyje nurodytos institucijos nustato tvarką, kurios reikia laikytis įrodžius arba įtarus šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos neteisėtą atskleidimą.
   14 straipsnis
   Prieš Šalims viena kitai suteikiant šio Susitarimo reglamentuojamą įslaptintą informaciją, 11 straipsnyje nurodytos atsakingos saugumo institucijos turi patvirtinti, kad gaunančioji Šalis gali apsaugoti šio Susitarimo reglamentuojamą informaciją tokiu būdu, kuris atitiktų priemones, kurios turi būti patvirtintos pagal 11 ir 12 straipsnius.
   15 straipsnis
   Šis Susitarimas jokiu būdu nekliudo Šalims sudaryti kitų susitarimų, susijusių su šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos teikimu ar keitimusi ja, jei tokie susitarimai neprieštarauja šio Susitarimo nuostatoms.
   16 straipsnis
   Visi ES ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos nesutarimai, kylantys aiškinant ar taikant šį Susitarimą, sprendžiami Šalių derybomis.
   17 straipsnis
   1.   Šis Susitarimas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiuo tikslu būtinų vidaus procedūrų užbaigimą.
   2.   Bet kurios iš Šalių prašymu šis Susitarimas gali būti peržiūrėtas siekiant apsvarstyti galimus pakeitimus.
   3.   Bet koks šio Susitarimo pakeitimas sudaromas tik raštu ir bendru Šalių susitarimu. Jis įsigalioja įvykdžius 1 dalyje nustatytą abipusio pranešimo sąlygą.
   18 straipsnis
   Šį Susitarimą viena Šalis gali denonsuoti kitai Šaliai pateikdama raštišką denonsavimo pranešimą. Toks denonsavimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo dienos, kurią kita Šalis gauna pranešimą, tačiau tai neturi poveikio pagal šio Susitarimo nuostatas jau prisiimtiems įsipareigojimams. Visų pirma visa pagal šį Susitarimą suteikta ar pasikeista įslaptinta informacija toliau saugoma laikantis šiame Susitarime išdėstytų nuostatų.
   Skopje, 2005 m. kovo 25 d.
   Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos Vyriausybei
   Gerbiamasis Pone,
   Turiu garbės pasiūlyti, jei tai priimtina Jūsų Vyriausybei, šį laišką ir Jūsų patvirtinimą laikyti tolygiais Europos Sąjungos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų pasirašymui.
   Prie šio laiško pridėtas pirmiau minėto Susitarimo tekstas buvo patvirtintas 2005 m. sausio 24 d. Europos Sąjungos Tarybos sprendimu.
   Šis laiškas taip pat laikomas pranešimu, pateiktu Europos Sąjungos vardu pagal Susitarimo 17 straipsnio 1 dalį.
   Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

         Europos Sąjungos vardu

      Michael SAHLIN

         ES specialusis įgaliotinis

   Skopje, 2005 m. kovo 25 d.
   Gerbiamasis Pone,
   Makedonijos Respublikos Vyriausybės vardu turiu garbės pranešti, kad gavau Jūsų šios dienos laišką dėl Makedonijos Respublikos ir Europos Sąjungos susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų pasirašymo kartu su pridėtu Susitarimo tekstu.
   Laikau šį pasikeitimą laiškais Susitarimo pasirašymu.
   Tačiau pareiškiu, kad Makedonijos Respublika nesutinka su pavadinimu, vartojamu mano šaliai įvardyti pirmiau minėtame Susitarime, turint galvoje, kad mano šalies konstitucinis pavadinimas yra Makedonijos Respublika.
   Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

      Dr. Stojan SLAVESKI

         Direktorius

   Skopje, 2005 m. kovo 25 d.
   Gerbiamasis Pone,
   Turiu garbės pranešti, kad gavau Jūsų šios dienos laišką.
   Europos Sąjunga pažymi, kad pasikeitimas laiškais tarp Europos Sąjungos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, kuris yra tolygus Europos Sąjungos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų pasirašymui, buvo užbaigtas ir kad tai negali būti interpretuojama kaip kokios nors formos ar turinio Europos Sąjungos sutikimas su kitu nei „Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija“ pavadinimu ar kito pavadinimo pripažinimas.
   Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

         Europos Sąjungos vardu

      Michael SAHLIN

         ES specialusis įgaliotinis


title: 2016 m. vasario 12 d. Tarybos sprendimas (Euratomas) 2016/2116, kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Susitarimą, kuriuo pratęsiamas Pagrindų susitarimo dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje galiojimas

text:
3.12.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 329/1

         TARYBOS SPRENDIMAS (Euratomas) 2016/2116
   2016 m. vasario 12 d.
   kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Susitarimą, kuriuo pratęsiamas Pagrindų susitarimo dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje galiojimas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą pastraipą,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               IV kartos tarptautinis forumas (angl. GIF, Generation IV International Forum) yra Jungtinių Amerikos Valstijų iniciatyva 2001 m. sukurtas mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srities tarptautinio bendradarbiavimo pagrindas. GIF tikslas – bendromis pastangomis kurti naujų koncepcijų branduolinės energijos sistemas, siekiant ne tik užtikrinti patikimą energijos tiekimą, bet ir veiksmingai spręsti branduolinės saugos, atliekų mažinimo, branduolinio ginklo neplatinimo ir visuomenei aktualius klausimus;

               (2)

               2003 m. liepos 30 d., remdamasi 2002 m. lapkričio 4 d. Komisijos sprendimu, Bendrija pasirašė GIF chartiją (toliau – chartija)ir taip prisijungė prie GIF (chartija pirmą kartą šalių pasirašyta 2001 m.). 2011 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimu pradinis 10 metų trukmės Bendrijos prisijungimo prie chartijos laikotarpis pratęstas neribotam laikui su sąlyga, kad Bendrija galės iš chartijos pasitraukti Sąjungos valstybių narių vienbalsiu pritarimu. Bet kuri GIF narė, įskaitant Bendriją, gali pasitraukti iš chartijos, raštu pranešusi apie tokį sprendimą prieš 90 dienų. Chartijoje nėra nuostatų dėl ją pasirašiusių šalių finansinių mainų ar specialių biudžeto asignavimų, todėl jai taikoma Euratomo sutarties 101 straipsnio trečia pastraipa;

               (3)

               kad įgyvendintų chartiją, ją pasirašiusiosios šalys sudarė Pagrindų susitarimą dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje (toliau – Pagrindų susitarimas), kuriuo nustatomos bendradarbiavimo sąlygos bei susitarimai dėl sistemų ir projektų;

               (4)

               pagal 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimą dėl Europos atominės energijos bendrijos prisijungimo prie Pagrindų susitarimo patvirtinimo ir 2006 m. sausio 12 d. Komisijos sprendimą, priimtus pagal Sutarties 101 straipsnio antrą pastraipą, prie Pagrindų susitarimo 2006 m. sausio 24 d. prisijungė Bendrija, kai tinkamai įgaliotas Komisijos narys pasirašė prisijungimo dokumentą, kuris po to 2006 m. vasario 10 d. buvo deponuotas Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai Paryžiuje. Jungtinis tyrimų centras paskirtas Bendrijos vykdymo atstovu pagal Pagrindų susitarimo III straipsnio 2 dalį;

               (5)

               2005 m. vasario 28 d. įsigaliojusio Pagrindų susitarimo galiojimo laikas buvo 10 metų, o 2015 m. vasario 26 d., keturioms šalims sutikus laikyti Susitarimą, kuriuo pratęsiamas Pagrindų susitarimo dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje galiojimas (toliau – Galiojimo pratęsimo susitarimas), įpareigojančiu, jo galiojimas pratęstas pagal Pagrindų susitarime numatytą specialią galiojimo pratęsimo procedūrą. Bendrija ir kitos susitarimą pasirašiusios šalys, negalėjusios laiku baigti savo vidaus patvirtinimo procedūrų, gali po to atnaujinti savo dalyvavimą susitarime jį pasirašydamos pagal Galiojimo pratęsimo susitarimo II straipsnio 3 dalį;

               (6)

               Bendrijos dalyvavimo Pagrindų susitarime atnaujinimui nedaro poveikio joks sprendimas dėl Bendrijos dalyvavimo įvairiose GIF sistemose ir susijusiuose projektų susitarimuose masto. Bendrija savarankiškai nustatys savo intelektinio ir finansinio dalyvavimo GIF veikloje pobūdį;

               (7)

               todėl turėtų būti pritarta tam, kad Komisija, pagal specialią galiojimo pratęsimo procedūrą pasirašiusi Galiojimo pratęsimo susitarimą, Bendrijos vardu atnaujintų Pagrindų susitarimą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pritariama tam, kad Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Susitarimą, kuriuo pratęsiamas Pagrindų susitarimo dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje galiojimas.
   Galiojimo pratęsimo susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM


title: 1990 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvarta pasirašymo Europos ekonominės bendrijos vardu

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31990D0611

Oficialusis leidinys L 326 , 24/11/1990 p. 0056 - 0057

		Tarybos sprendimas1990 m. spalio 22 d.dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvarta pasirašymo Europos ekonominės bendrijos vardu(90/611/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 113 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,kadangi 1989 m. birželio 8 d. Jungtinių Tautų būstinėje Niujorke Bendrija, kaip ir visos valstybės narės, pasirašė 1988 m. gruodžio 19 d. Vienoje priimtą Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvarta,kadangi Konvencija galėjo greitai įsigalioti dėl Jungtinių Tautų darbo, Tarybos, 1989 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikimo ir Kovos su narkotikais komiteto (CELAD) veiklos,kadangi dauguma valstybių narių baigs vidaus ratifikavimo procedūras per keletą ateinančių mėnesių, vėliausiai iki 1991 m. birželio 30 d,kadangi atsižvelgdama į jos kompetencijai priklausančius klausimus Bendrija turi patvirtinti Konvenciją vėliausiai tą pačią dieną kaip ir pirmosios valstybės narės,NUSPRENDĖ:1 straipsnisJungtinių Tautų konvencija dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvarta tvirtinama Europos ekonominės bendrijos vardu.2 straipsnisTarybos pirmininkas Bendrijos vardu atiduoda saugoti Konvencijos patvirtinimo aktą Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.Taip pat pagal Konvencijos 27 straipsnį Tarybos pirmininkas atiduoda saugoti kompetencijos deklaraciją, kuri pateikiama šio sprendimo priede.Priimta Liuksemburge, 1990 m. spalio 22 d.Tarybos varduPirmininkasG. De Michelis--------------------------------------------------PRIEDAS2 STRAIPSNIO ANTROJE PASTRAIPOJE MINIMA DEKLARACIJAEuropos ekonominės bendrijos kompetencija klausimais, kuriems taikoma ši Jungtinių Tautų konvencija dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvarta (Deklaracija pagal Konvencijos 27 straipsnio 2 punktą)Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvarta 27 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad savo oficialiuose patvirtinimo dokumentuose ekonominės integracijos regioninės organizacijos pareiškia apie savo kompetenciją klausimais, kuriuos reguliuoja ši Konvencija.Europos ekonominė bendrija įsteigta Romos sutartimi, kuri buvo pasirašyta 1957 m. kovo 25 d. ir įsigaliojo 1958 m. sausio 1 d. Sutartis iš dalies pakeista ir papildyta Suvestiniu Europos aktu, kuris įsigaliojo 1987 m. liepos 1 d.Pagal pirmiau minėtas nuostatas šiuo metu Europos ekonominės bendrijos kompetencijai priklauso prekybos politikos klausimai, susiję su medžiagomis, kurios dažnai naudojamos neteisėtai gaminant narkotines ir psichotropines medžiagas, t. y. Konvencijos 12 straipsnyje numatyti klausimai.Naudojimasis įgaliojimais, kuriuos remdamosi Sutartimis valstybės narės perdavė Bendrijoms, savo kilme nuolat keičiasi. Todėl Bendrijos pasilieka teisę teikti kitas deklaracijas pagal Konvencijos 27 straipsnio 2 dalį.--------------------------------------------------


title: 1998 m. gruodžio 16 d. Vykdomojo komiteto Sprendimas dėl kvietimą, rėmimą ir apgyvendinimą patvirtinančios suderintos formos įvedimo (SCH/Com-ex (98) 57)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

41998D0057

Oficialusis leidinys L 239 , 22/09/2000 p. 0299 - 0307

		Vykdomojo komiteto Sprendimas1998 m. gruodžio 16 d.dėl kvietimą, rėmimą ir apgyvendinimą patvirtinančios suderintos formos įvedimo(SCH/Com-ex (98) 57)VYKDOMASIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 132 straipsnį,atsižvelgdamas į minėtos Konvencijos 9 straipsnį,kadangi visos Šengeno valstybės, atsižvelgdamos į savo bendrą asmenų judėjimo politiką, yra suinteresuotos vizų išdavimui taikyti vienodas taisykles, kad nebūtų leista atsirasti neigiamiems padariniams atvykimui į Šengeno teritoriją ir vidaus saugumui,siekdamas remtis jau sukaupta Bendrųjų konsulinių instrukcijų naudojimo teigiama patirtimi ir dar labiau suderinti vizų išdavimo tvarką,vadovaudamasis Šengeno partnerių solidarumo principu,NUSPRENDĖ:Bendrųjų konsulinių instrukcijų dėl vizų V skyriaus (Kitų dokumentų tikrinimas atsižvelgiant į prašymą) 1.4 punktas nustato suderintos apgyvendinimo suteikimo įrodymo formos naudojimą.Pridedama forma leidžia didelį lankstumą ir gali būti pritaikyta prie teisinės padėties kiekvienoje Susitariančiojoje Šalyje, nes Šengeno valstybės šiuo metu naudoja labai skirtingas formas įvairiems įsipareigojimo tipams.Dėl šių skirtumų itin padidėja netinkamo naudojimo rizika, todėl Šengeno valstybės įveda dokumentą, turintį savybių, kuriomis siekiama užkirsti kelią padirbinėjimui ir klastojimui.Taigi standartinio dokumento yra vienoda:- maketavimas ir struktūra,- apsauginės savybės.Ši standartinė forma įvedama 1999 m. Šengeno konvenciją įgyvendinančiose valstybėse, kuriose nacionalinės teisės aktai numato tokį įrodymą.1. Bendrųjų konsulinių instrukcijų V skyriaus 1.4 punkte pridedamas šis sakinys:"Tais atvejais, kai Šengeno valstybių nacionaliniai įstatymai reikalauja kvietimų iš privačių asmenų arba verslo kelionėms įrodymo, rėmimo deklaracijų ar apgyvendinimo įrodymo, naudojama suderinta forma [1]."2. Šengeno Susitariančiosios Šalys papildo suderintą formą pagal savo nacionalinius įstatymus.3. Šengeno valstybių rėmimo deklaracijoms, kvietimams ar apgyvendinimo įrodymui naudotina suderinta forma parengiama centriniu lygmeniu pagal A priede pateiktas specifikacijas (techninis apsauginių savybių aprašas) ir pagal A1 ir A2 priedus (pavyzdžiai). Privalomieji standartiniai suderintos formos elementai yra pateikti B priede.4. Susitariančiųjų Šalių išduodamų dokumentų pavyzdžiai pridedami prie Bendrųjų konsulinių instrukcijų kaip 15 priedas.5. Prancūzija pateikia plėveles, kitoms Šengeno valstybėms reikalingas formų gamybai. Susitariančiosios Šalys kartu padengia išlaidas.6. Dokumentų apsauginės savybės tikrinamos reguliariais laiko tarpais (jei galima, kas dveji metai), nepaisant bendrų pataisų, kurių gali prireikti, jei forma būtų klastojama arba jei būtų atskleistos su apsauginėmis savybėmis susijusios prevencinės priemonės.7. Dokumentas yra gaminamas bent trimis kalbomis.8. Šis sprendimas įsigalioja, kai Šengeno valstybės atsiunčia pranešimus, kad jos yra įgyvendinusios būtinas priemones.Berlynas, 1998 m. gruodžio 16 d.PirmininkasC. H. Schapper[1] Šiuos principus taiko Belgija, Danija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Islandija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Norvegija, Austrija, Portugalija ir Švedija.--------------------------------------------------KONFIDENCIALUA priedasTechninis formos aprašas--------------------------------------------------A1 priedas+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------A2 priedas+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------B priedas+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2014/585/ES: 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos lyčių lygybės instituto 2012 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
5.9.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 266/222

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2014 m. balandžio 3 d.
   dėl Europos lyčių lygybės instituto 2012 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2014/585/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto 2012 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos lyčių lygybės instituto 2012 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Instituto atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2014 m. vasario 18 d. rekomendaciją (05849/2014 – C7–0054/2014),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1922/2006, įsteigiantį Europos lyčių lygybės institutą (4), ypač į jo 15 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5),

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (6), ypač į jo 108 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A7–0230/2014),

               1.

               patvirtina Europos lyčių lygybės instituto direktoriui, kad Instituto 2012 finansinių metų biudžetas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos lyčių lygybės instituto direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 365, 2013 12 13, p. 127.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 403, 2006 12 30, p. 9.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  OL L 328, 2013 12 7, p. 42.