title: 2012/93/Euratomas: 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos

text:
18.2.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 47/25

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. gruodžio 19 d.
   dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos
   (2012/93/Euratomas)
   EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 7 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Mokslo ir technikos komitetu,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
   kadangi:

               (1)

               siekiant skatinti ir užtikrinti ekonomikos augimą ir Europos piliečių gerovę, itin svarbu pasitelkti bendras nacionalines ir Europos pastangas mokslinių tyrimų ir mokymo srityje;

               (2)

               2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (toliau – Bendroji programa) turėtų papildyti kitus Europos Sąjungos mokslinių tyrimų politikos srities veiksmus, kurie yra būtini siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, kurią 2010 m. birželio 17 d. priėmė Europos Vadovų Taryba, visų pirma švietimo, mokymo, konkurencingumo ir inovacijų, pramonės, užimtumo ir aplinkos sričių veiksmus;

               (3)

               Bendroji programa turėtų būti grindžiama 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimu 2006/970/Euratomas dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.) (3) priimtos Septintosios bendrosios programos laimėjimais, tuo pačiu suteikiant būtiną didesnę svarbą branduolinei saugai, taip prisidedant prie branduolinių mokslinių tyrimų perorientavimo. Įgyvendinant programą taip pat turėtų būti prisidedama prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo ir žinių ekonomikos bei visuomenės plėtojimo Europoje;

               (4)

               įgyvendinant Bendrąją programą turėtų būti prisidedama prie vienos iš strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų „Inovacijų sąjunga“, patvirtintos 2010 m. lapkričio 25 ir 26 d. Tarybos susitikimo išvadose, įgyvendinimo didinant konkurenciją dėl mokslinės kompetencijos ir spartinant pagrindinių branduolinės energijos srities inovacijų, būtent branduolių sintezės ir branduolinės saugos srityje, panaudojimą ir prisidedama kovojant su energetikos ir klimato kaitos sričių problemomis;

               (5)

               Europos energetikos politikos srityje Europos Vadovų Taryba 2007 m. kovo 8 ir 9 d. susitikime patvirtino, kad kiekviena valstybė narė pati sprendžia, ar jos energetikos struktūra bus paremta branduoline energetika, ir pabrėžė, kad tai reikia daryti toliau gerinant branduolinę saugą ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą. Taip pat pripažįstama, kad branduolinei energetikai šiuo metu tam tikrose valstybėse narėse tenka jungiamosios grandies technologijos vaidmuo;

               (6)

               neatsižvelgiant į branduolinės energetikos galimą poveikį energijos tiekimui ir ekonomikos augimui, didelės branduolinės avarijos gali sukelti grėsmę žmonių sveikatai. Todėl įgyvendinant Bendrąją programą branduolinės saugos ir tam tikrais atvejais saugumo aspektams turėtų būti skiriama kuo daugiau dėmesio. Bendrosios programos saugumo aspektai turėtų apimti tik tiesioginius Jungtinio tyrimų centro (toliau – JRC) veiksmus;

               (7)

               pagal Europos strateginį energetikos technologijų planą (toliau – SET planas), išdėstytą 2008 m. vasario 28 d. Tarybos išvadose, spartinamas mažo anglies dioksido kiekio technologijų kūrimas. 2011 m. vasario 4 d. susitikime Europos Vadovų Taryba sutiko, kad Sąjunga ir jos valstybės narės skatintų investicijas į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, saugias ir tvarias mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir daug dėmesio skirtų SET plane nustatytų technologijų prioritetų įgyvendinimui;

               (8)

               Bendrija sukūrė bendrą ir visiškai integruotą branduolių sintezės mokslinių tyrimų programą, kuri atlieka pagrindinį vaidmenį tarptautiniu lygiu branduolių sintezės, kaip energijos šaltinio, vystymo srityje;

               (9)

               priėmus 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimą dėl Europos atominės energijos bendrijos prisijungimo prie Pagrindų susitarimo dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje patvirtinimo, Bendrija 2006 m. gegužės 11 d. prisijungė prie Pagrindų susitarimo dėl tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje IV kartos tarptautinio forumo (GIF). GIF koordinuoja daugiašalį bendradarbiavimą pažangiųjų branduolinių sistemų ikikoncepcinio projektavimo mokslinių tyrimų srityje, be kita ko, siekiant tinkamai spręsti branduolinės saugos, atliekų, platinimo ir visuomenės nuomonės formavimo uždavinius, susijusius su Bendrąja programa;

               (10)

               2008 m. gruodžio 1 ir 2 d. vykusiame Tarybos posėdyje priimtose Tarybos išvadose dėl gebėjimų poreikio branduolinėje srityje pripažįstama, kad Bendrijoje būtina išlaikyti aukštą branduolinės srities mokymo lygį;

               (11)

               2010 m. Komisija gavo galutines Bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų veiklos 2007–2009 m. (tiesioginių ir netiesioginių veiksmų) įgyvendinimo ir rezultatų išorės vertinimo ataskaitas;

               (12)

               Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (toliau – ITER) projekto įgyvendinimas Europoje, remiantis 2006 m. lapkričio 21 d. susitarimu dėl Tarptautinės ITER branduolių sintezės energijos organizacijos įsteigimo siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą (4), turėtų būti pagrindinė branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų veiklos pagal Bendrąją programą dalis;

               (13)

               laikantis 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimo 2007/198/Euratomas, įsteigiančio Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiančio jai lengvatas (5), Bendrijos veiklai, kuria siekiama padėti įgyvendinti ITER projektą, visų pirma pastatyti ITER Kadaraše ir vykdyti ITER technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą pagal Bendrąją programą, vadovauja Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė;

               (14)

               pagal Bendrąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų remtis pagrindiniais etikos principais, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytus principus;

               (15)

               šiuo sprendimu visam Bendrosios programos įgyvendinimo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra biudžeto valdymo institucijos pagrindinis orientacinis dydis kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (6) 37 punkte;

               (16)

               JRC turėtų prisidėti prie orientuotos į vartotojo poreikius mokslinės ir technologinės paramos teikimo kuriant, plėtojant, įgyvendinant ir stebint Sąjungos politikos kryptis itin daug dėmesio skiriant saugos ir saugumo srities moksliniams tyrimams. Šiuo atžvilgiu JRC konkrečiose savo kompetencijos srityse turėtų toliau veikti kaip Sąjungos nepriklausomas informacijos apie mokslą ir technologijas centras. JRC visų pirma turėtų turėti reikiamus pajėgumus teikti nepriklausomas mokslines ir technines žinias branduolinių incidentų bei avarijų srityje;

               (17)

               tarptautiniai ir pasauliniai Europos mokslinių tyrimų veiklos aspektai yra svarbūs siekiant gauti abipusės naudos. Todėl dalyvauti Bendrojoje programoje turėtų būti leidžiama tuo tikslu reikiamus susitarimus sudariusioms šalims, o projektų lygiu ir vadovaujantis abipusės naudos principu – ir trečiųjų šalių subjektams bei tarptautinėms mokslinio bendradarbiavimo organizacijoms;

               (18)

               Bendrąja programa turėtų būti prisidedama prie Sąjungos plėtros teikiant mokslinę ir technologinę paramą šalims kandidatėms Sąjungos acquis įgyvendinimui ir jų integracijai į Europos mokslinių tyrimų erdvę;

               (19)

               2009 m. kovo 26 d. Komisijos komunikate dėl branduolinio ginklo neplatinimo pripažįstamas JRC vaidmuo branduolinio saugumo mokslinių tyrimų ir mokymo srityje;

               (20)

               be to, pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (7), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (8) ir 1999 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (9) taip pat reikėtų imtis tinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams bei sukčiavimui ir išieškoti prarastas, neteisingai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Bendrosios programos priėmimas
   2012 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui priimama 2012–2013 m. branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos daugiametė bendroji programa (toliau – Bendroji programa).
   2 straipsnis
   Tikslai
   1.   Bendrąja programa siekiama Sutarties 1 straipsnyje ir 2 straipsnio a punkte nurodytų bendrųjų tikslų, itin daug dėmesio skiriant branduolinei saugai bei saugumui ir radiacinei saugai, ir prisidedama prie Inovacijų sąjungos kūrimo bei remiamasi Europos mokslinių tyrimų erdve.
   2.   Bendroji programa apima Bendrijos mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą, tarptautinį bendradarbiavimą, techninės informacijos sklaidą, eksploatavimo veiklą ir mokymą, o ją sudaro dvi specialiosios programos.
   3.   Pirmoji specialioji programa apima šiuos netiesioginius veiksmus:

               a)

               branduolių sintezės energijos mokslinius tyrimus, siekiant sukurti saugaus, tvaraus, nekenksmingo aplinkai ir ekonomiško energijos šaltinio technologiją;

               b)

               branduolių dalijimąsi, saugą ir radiacinę saugą siekiant padidinti branduolių dalijimosi ir kitų spinduliuotės naudojimo pramonėje bei medicinoje būdų saugą ir pagerinti radioaktyviųjų atliekų tvarkymą.

         4.   Antroji specialioji programa apima Jungtinio tyrimų centro (toliau – JRC) vykdomą tiesioginę mokslinių tyrimų veiklą branduolinių atliekų tvarkymo, poveikio aplinkai, saugos ir saugumo srityje.
   5.   Dviejų specialiųjų programų tikslai ir pagrindinės kryptys nurodyti I priede.
   3 straipsnis
   Didžiausia suma ir kiekvienai specialiajai programai skiriamos dalys
   Didžiausia Bendrajai programai įgyvendinti skiriama suma yra 2 560 270 000 EUR. Ši suma paskirstoma taip:

               a)

               2 straipsnio 3 dalyje nurodytai specialiajai programai, kuri bus įgyvendinama vykdant netiesioginius veiksmus:

                           —

                           branduolių sintezės energijos moksliniams tyrimams –

                           2 208 809 000 EUR (10),

                           —

                           branduolių dalijimosi, saugos ir radiacinės saugos tyrimams –

                           118 245 000 EUR;

               b)

               2 straipsnio 4 dalyje nurodytai specialiajai programai, įgyvendintinai vykdant tiesioginius veiksmus:

                           —

                           JRC branduolinei veiklai –

                           233 216 000 EUR.

         Išsamios Bendrijos finansinio įnašo į Bendrąją programą taisyklės nustatytos II priede.
   4 straipsnis
   Sąjungos finansinių interesų apsauga
   Pagal šį sprendimą finansuojant Bendrijos veiksmus, reglamentai (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 taikomi visiems Sąjungos teisės nuostatų pažeidimams, įskaitant pagal Bendrąją programą nustatyto sutartinio įsipareigojimo pažeidimus, kilusius dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiklos ar neveikimo, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaroma ar būtų padaryta žala Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar jos valdomiems biudžetams.
   5 straipsnis
   Pagrindiniai etikos principai
   Visa mokslinių tyrimų veikla pagal Bendrąją programą atliekama laikantis pagrindinių etikos principų.
   6 straipsnis
   Stebėsena, vertinimas ir peržiūra
   1.   Komisija nuolat ir sistemingai stebi, kaip įgyvendinama Bendroji programa bei jos specialiosios programos, ir reguliariai rengia ataskaitas apie šios stebėsenos rezultatus ir juos platina. 2013 m. pradžioje Tarybai pateikiama speciali stebėsenos ataskaita, skirta Bendrojoje programoje numatytai branduolinės saugos ir saugumo veiklai įgyvendinti.
   2.   Pasibaigus Bendrajai programai, Komisija, pasitelkusi nepriklausomus ekspertus, ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. atlieka jos loginio pagrindo, įgyvendinimo ir pasiekimų išorės vertinimą. Vertinimo išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.
   7 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 19 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. KOROLEC

      (1)  2011 m. lapkričio 17 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). Nuomonė pateikta po neprivalomos konsultacijos.

      (2)  OL C 318, 2011 10 29, p. 127. Nuomonė pateikta po neprivalomos konsultacijos.

      (3)  OL L 400, 2006 12 30, p. 60.

      (4)  OL L 358, 2006 12 16, p. 62.

      (5)  OL L 90, 2007 3 30, p. 58.

      (6)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (7)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

      (8)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

      (9)  OL L 136, 1999 5 31, p. 8.

      (10)  Į šią bendrą sumą įtrauktas pakankamas ne ITER statybai, o kitai veiklai, kaip išvardyta I priede, skirtas finansavimas.

      I PRIEDAS

         MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, TEMOS IR VEIKLA

      ĮVADAS
      Bendrąją programą sudaro dvi dalys, atitinkančios netiesioginius veiksmus, susijusius su branduolių sintezės energijos moksliniais tyrimais ir branduolių dalijimusi bei radiacine sauga, ir JTC vykdomą tiesioginę mokslinių tyrimų veiklą.
      I.A.   BRANDUOLIŲ SINTEZĖS ENERGIJOS MOKSLINIAI TYRIMAI

         Tikslas

      Siekiant kurti saugius, tvarius, nekenksmingus aplinkai ir ekonomiškai perspektyvius elektrinėms skirtų reaktorių prototipus, sukurti reikiamą žinių bazę ir kaip esminį etapą įgyvendinti ITER projektą.

         Loginis pagrindas

      Manoma, kad po kelių dešimtmečių branduolių sintezė gali ypatingai prisidėti prie tvaraus ir saugaus energijos tiekimo Sąjungoje užtikrinimo. Sėkmingai ją plėtojant būtų sudarytos sąlygos tiekti saugią, tvarią ir nekenksmingą aplinkai energiją. Ilgalaikis Europos branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų tikslas, apimantis visą su branduolių sinteze susijusią veiklą valstybėse narėse ir asocijuotosiose trečiosiose šalyse, – bendrai sukurti ekonomiškai perspektyvius reaktorių prototipus šiuos reikalavimus atitinkančioms elektrinėms.
      Pirmasis strategijos prioritetas šiam ilgalaikiam tikslui pasiekti – pastatyti ITER (svarbų eksperimentinį įrenginį, turintį įrodyti branduolių sintezės energijos gamybos mokslinį ir techninį pagrįstumą), o po to pastatyti DEMO – demonstracinę branduolių sintezės jėgainę. Taip pat bus parengta tikslinė ITER mokslinių tyrimų bei plėtros rėmimo ir DEMO reikalingos su technologijomis ir fizika susijusios ribotos veiklos programa.
      Pasaulinis branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų ir plėtros aspektas numatytas 2006 m. lapkričio 21 d. Susitarime įsteigti Tarptautinę ITER branduolių sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą ir Japonijos Vyriausybės ir Bendrijos susitarime bendrai vykdyti platesnio požiūrio veiklą branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų srityje (1).
      Be to, vykdomas tarptautinis bendradarbiavimas pagal aštuonis galiojančius dvišalius Bendrijos ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo branduolių sintezės energijos srityje susitarimus.

         Veikla

      1.   ITER projekto įgyvendinimas
      Ši veikla apima bendro ITER projekto įgyvendinimo darbus, visų pirma Tarptautinės ITER branduolių sintezės energijos organizacijos ir Europos ITER įgyvendinimo bendrosios įmonės valdymą ir personalo klausimus, taip pat bendrą techninę ir administracinę paramą, įrangos bei įrenginių statybą ir paramą projektui įgyvendinti statybos metu.
      2.   ITER eksploatavimo parengiamieji moksliniai tyrimai ir plėtra
      Pagal tikslinę fizikos ir technologijų programą bus eksploatuojamas Jungtinis Europos toras (JET) ir kiti su ITER susiję magnetiškai palaikomos sintezės įrenginiai. Šia programa bus įvertintos specifinės esminės ITER technologijos, sujungtos ITER projekto alternatyvos ir pasirengta eksploatuoti ITER.
      3.   Su technologijomis susijusi ribota DEMO parengiamoji veikla
      Bus toliau plėtojamos branduolių sintezės medžiagos ir pagrindinės branduolių sintezės technologijos ir tęsiamas grupės, besirengiančios tarptautinio branduolių sintezės medžiagų švitinimo įrenginio (IFMIF) statybai, darbas.
      4.   Ilgesnio laikotarpio mokslinių tyrimų ir plėtros veikla
      Bus vykdoma ribota veikla, susijusi su magnetiškai palaikomos sintezės schemų patobulintomis koncepcijomis (daugiausia dėmesio skiriant pasirengimui eksploatuoti W7-X stelaratoriaus įrenginį) ir su teorija bei modeliavimu, kad būtų galima aiškiai suprasti branduolių sintezės plazmos savybes.
      5.   Žmogiškieji ištekliai, švietimas ir mokymas
      Atsižvelgiant į su ITER projektu susijusius neatidėliotinus bei vidutinės trukmės poreikius ir į tolesnę branduolių sintezės plėtrą, bus imamasi iniciatyvų siekiant parengti ITER darbuotojų kartą (pagal skaičių, gebėjimus ir aukšto lygio išsilavinimą bei patirtį).
      6.   Infrastruktūra
      ITER bus nauja mokslinių tyrimų infrastruktūra, turinti svarbų Europos aspektą.
      7.   Pramonė ir technologijų perdavimo procesai
      Kad įgyvendinant ITER projektą sukurtos inovacijos būtų sparčiai perduodamos Europos pramonei, reikia naujos organizacinės struktūros. Tai bus Branduolių sintezės sektoriaus inovacijų forumo uždavinys; šiame forume bus parengtas branduolių sintezės technologijų veiksmų planas ir žmogiškųjų išteklių vystymo iniciatyvos, o juose daugiausia dėmesio bus skiriama inovacijoms ir galimybėms pateikti naujų produktų ir paslaugų.
      I.B.   BRANDUOLIŲ DALIJIMASIS, SAUGA IR RADIACINĖ SAUGA

         Tikslas

      Sukurti patikimą mokslinį ir techninį pagrindą siekiant paspartinti ilgojo pusamžio radioaktyviųjų atliekų saugesnio tvarkymo praktinį tobulinimą, visų pirma pagerinant branduolinės energijos naudojimo saugos lygį (2), tuo pačiu prisidedant prie tausaus išteklių naudojimo ir ekonominio efektyvumo ir užtikrinant tvirtą bei socialiai priimtiną asmenų ir aplinkos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės sistemą.

         Loginis pagrindas

      Branduolinė energija yra viena iš diskusijos apie priemones, skirtas kovoti su klimato kaita ir Europos priklausomumui nuo importuojamos energijos sumažinti, sudėtinių dalių. Platesniame kontekste, ieškant ateityje tvarios energijos balanso struktūros, Bendrąja programa, vykdant joje numatytą mokslinių tyrimų veiklą, bus taip pat prisidedama prie debatų apie branduolių dalijimosi energijos teikiamą naudą ir apribojimus mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikai. Užtikrinant dar aukštesnius saugos lygius, pažangesnės branduolinės technologijos taip pat galėtų suteikti galimybių labai pagerinti veiksmingumą ir išteklių naudojimą ir sumažinti atliekų kiekį, palyginti su dabartinėmis technologijomis. Branduolinės saugos aspektams bus teikiama kuo daugiau dėmesio.
      Reikia toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti Bendrijos gerų saugos rezultatų tęstinumą ir siekti, kad radiacinės saugos gerinimas ir toliau būtų prioritetinė sritis. Pagrindinės problemos yra veikiančių reaktorių sauga ir ilgojo pusamžio radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, ir abi šios problemos šiuo metu sprendžiamos techniškai, tačiau reikia pasitelkti ir politines bei visuomenės pastangas. Esminis principas naudojant spinduliuotę visose srityse – pramonėje ir medicinoje – yra žmonių ir aplinkos apsauga. Visose nurodytose teminėse srityse iš esmės siekiama užtikrinti aukštą saugos lygį.
      Nuo Euratomo septintosios bendrosios programos įgyvendinimo pradžios pradėta vykdyti tris svarbias Europos bendradarbiavimo branduolinių mokslų ir technologijų srityje iniciatyvas. Tai Tvarios branduolinės energijos technologijų platforma (SNETP), Geologinio atliekų šalinimo įgyvendinimo technologijų platforma (IGDTP) ir Europos daugiadalykė mažų dozių iniciatyva (MELODI). Pagal SNETP ir IGDTP iniciatyvas vykdoma veikla labai atitinka strateginio energetikos technologijų plano prioritetus, o pagrindinė SNETP organizacijų grupė yra atsakinga už vykdomos Europos pramonės iniciatyvos tvaraus branduolių dalijimosi srityje (ESNII) įgyvendinimą. Jos apima veiklą, vykdomą pagal Bendrosios programos taikymo sritį, visų pirma tokiu mastu, kiek tai susiję su branduoline sauga.
      Vis labiau didėja SNETP, IGDTP bei MELODI ir kitų Sąjungos lygio suinteresuotųjų subjektų forumų, tokių kaip Europos branduolinės energetikos forumas (ENEF) ir Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupė (ENSREG), sąveika, o didesnės sinergijos bus ieškoma vykdant veiklą pagal Bendrąją programą, tuo pačiu primenant, kad pramoninių produktų ir paslaugų kūrimą turėtų finansuoti pats pramonės sektorius.
      Bendroji programa ypatinga tuo, kad labai daug dėmesio skiriama aukšto lygio saugos skatinimui, taip pat atsižvelgiant į tarptautinį kontekstą. Šia programa ir toliau bus remiamos iniciatyvos, kuriomis siekiama užtikrinti, kad Europoje įrenginiai, mokymas ir mokymo galimybės išliktų tinkami atsižvelgiant į dabartines nacionalinių programų kryptis ir į visos Sąjungos interesus, visų pirma branduolinės saugos ir radiacinės saugos srityje. Tai labiau nei kas nors kitas užtikrins, kad būtų išlaikyta tinkama saugos kultūra.

         Veikla

      1.   Galutinių radioaktyviųjų atliekų tvarkymas
      Į įgyvendinimą orientuotų mokslinių tyrimų veikla, susijusi su likusiais pagrindiniais panaudoto kuro ir ilgaamžių radioaktyviųjų atliekų giluminio geologinio atliekų šalinimo aspektais, atitinkamais atvejais technologijų bei saugos demonstravimo veikla ir parama bendro Europos požiūrio į pagrindinius klausimus, susijusius su atliekų tvarkymu nuo išmetimo iki šalinimo.
      2.   Reaktorių sistemos
      Moksliniai tyrimai, siekiant užtikrinti, kad visos atitinkamos Europoje naudojamos reaktorių sistemos arba tos reaktorių sistemos, kurios galėtų būti naudojamos Europoje ateityje, kiek tai būtina siekiant išlaikyti plačias branduolinės saugos profesines žinias Europoje (įskaitant kuro ciklo įrenginius) veiktų saugiai, išimtinai dėmesį skiriant saugos aspektams, įskaitant visų kuro ciklo valdymo aspektų, tokių kaip skaidymas ir virsmas, mokslinius tyrimus. Papildomos priemonės siekiant prisidėti prie debatų apie tvarią energijos balanso struktūrą Europoje.
      3.   Radiacinė sauga
      Moksliniai tyrimai, visų pirma mažų dozių rizikos, naudojimo medicinoje ir nelaimingų atsitikimų valdymo tyrimai, siekiant įdiegti tvirtą, teisingą ir socialiai priimtiną apsaugos sistemą, be kita ko, atsižvelgiant į spinduliuotės naudojimo medicinoje ir pramonėje naudą.
      4.   Infrastruktūra
      Parama pagrindinių mokslinių tyrimų pirmiau nurodytose prioritetinėse teminėse srityse infrastruktūros objektų naudojimui ir nuolatinių galimybių jais naudotis sudarymui bei jų bendradarbiavimui.
      5.   Žmogiškieji ištekliai ir mokymas
      Parama mokslinės kompetencijos ir žmogiškųjų išteklių išsaugojimui ir tolesnei plėtrai siekiant užtikrinti, kad ilguoju laikotarpiu branduoliniame sektoriuje dirbtų tinkamai kvalifikuoti mokslo darbuotojai, inžinieriai ir darbuotojai.
      II.   JUNGTINIO TYRIMŲ CENTRO (JRC) BRANDUOLINĖ VEIKLA

         Tikslas

      JTC specialiosios branduolinės programos tikslas – įvykdyti Sutartyje nurodytus mokslinių tyrimų ir plėtros srities įpareigojimus, ypač akcentuojant branduolinę saugą bei radiacinę saugą, ir Komisijai bei valstybėms narėms teikti paramą saugumo kontrolės priemonių ir branduolinio ginklo neplatinimo, atliekų tvarkymo, branduolinių įrenginių saugos ir kuro ciklo, radioaktyvumo aplinkoje ir radiacinės saugos srityse. JTC ir toliau stiprins savo kaip Europos etalono vaidmenį informacijos sklaidos ir profesionalių darbuotojų bei jaunųjų mokslininkų mokymo bei švietimo srityse, visų pirma branduolinės saugos bei saugumo ir radiacinės saugos klausimais.

         Loginis pagrindas

      Būtinai reikia plėtoti žinias, gebėjimus ir kompetenciją, kad, įgyvendinant Sąjungos politikos kryptis branduolinių reaktorių ir kuro ciklų saugos, branduolinio saugumo kontrolės priemonių ir saugumo srityse, būtų remiamasi reikiamomis naujausiomis nepriklausomomis ir patikimomis mokslinėmis žiniomis. JTC uždaviniuose pabrėžiamą į vartotoją orientuotą paramą Sąjungos politikai papildys aktyvus vaidmuo Europos mokslinių tyrimų erdvėje atliekant aukštos kokybės mokslinių tyrimų veiklą glaudžiai bendradarbiaujant su pramonės ir kitomis įstaigomis ir kuriant valstybių narių viešųjų ir privačiųjų institucijų tinklus.

         Veikla

                  1.

                  Branduolinių atliekų tvarkymo ir poveikio aplinkai srityje dėmesys bus skiriamas neaiškumų mažinimui ir neišspręstų atliekų šalinimo klausimų sprendimui, siekiant parengti veiksmingus labai radioaktyvių branduolinių atliekų valdymo sprendimus pagal dvi pagrindines pasirinktis (tiesioginis šalinimas arba skaidymas ir virsmas). Taip pat bus atliekama veikla, siekiant pagerinti aktinoidų fizinių, cheminių bei pagrindinių savybių supratimą ir modeliavimą ir sukurti labai tikslių branduolinių bazinių duomenų bazę branduolinei energetikai ir nebranduoliniam naudojimui (pvz., medicinoje). Siekiant padidinti radiologinės apsaugos pastangas, ir toliau bus kuriami radioizotopų dispersijos aplinkosauginiai modeliai ir atliekami aplinkos radioaktyvumo stebėjimo bandymai siekiant padėti suderinti nacionalinius stebėjimo procesus ir sistemas.

                  2.

                  Branduolinės saugos srityje bus prisidedama prie mokslinių tyrimų vykdymo kuro ciklų saugos srityje, daugiausia dėmesio skiriant dabartinių Sąjungos reaktorių saugai. Moksliniai tyrimai taip pat bus vykdomi reaktorių saugos srityje – naujų novatoriškų modelių, novatoriškų kuro ciklų saugos ir saugumo kontrolės aspektų, ilgesnio degimo arba naujų rūšių kuro srityse. Be to, bus plėtojami branduolinei saugai Europoje svarbių reaktorių sistemų saugos reikalavimai ir pažangesni vertinimo metodai. Be to, JTC koordinuos Europos indėlį vykdant IV kartos tarptautinio forumo mokslinių tyrimų ir plėtros iniciatyvą, atlikdamas integruojamąjį vaidmenį ir skleisdamas informaciją apie šios srities mokslinius tyrimus. Be to, jis teiks mokslines ekspertines žinias branduolinių incidentų ir avarijų klausimais.

                  3.

                  Branduolinio saugumo srityje toliau bus padedama vykdyti Bendrijos įsipareigojimus, visų pirma rengiami kuro ciklo įrenginių kontrolės metodai, įgyvendinami papildomame protokole numatyti aplinkos mėginių ėmimo ir integruotų saugumo kontrolės priemonių reikalavimai ir užkertamas kelias branduolinių bei radioaktyviųjų medžiagų naudojimui ne pagal paskirtį, susijusiam su neteisėta šių medžiagų prekyba, įskaitant branduolinės teismo ekspertizės tyrimus.

         (1)  OL L 246, 2007 9 21, p. 34.

         (2)  Bet kuri branduolinio saugumo mokslinių tyrimų veikla pagal II antraštinę dalį „Jungtinio tyrimų centro (JTC) branduolinė veikla“.

      II PRIEDAS

         FINANSAVIMO PLANAI

      Remdamasi Bendrajai programai įgyvendinti nustatytomis dalyvavimo taisyklėmis, Bendrija mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklai, įskaitant specialiosiose programose numatytą demonstravimo veiklą, skirs paramą pagal įvairius finansavimo planus. Šie planai bus naudojami atskirai arba kartu įvairių kategorijų pagal Bendrąją programą įgyvendinamiems veiksmams finansuoti.
      1.   FINANSAVIMO PLANAI BRANDUOLIŲ SINTEZĖS ENERGIJOS SRITYJE
      Branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų srityje dėl ypatingo tokios veiklos pobūdžio reikalinga speciali tvarka. Finansinė parama bus skiriama veiklai, vykdomai remiantis procedūromis, nustatytomis:

                  1.1.

                  Komisijos ir valstybių narių ar pilnateisių asocijuotųjų trečiųjų šalių arba Komisijos ir valstybių narių ar pilnateisių asocijuotųjų trečiųjų šalių subjektų asociacijos sutartyse dėl dalies Bendrijos branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų programos vykdymo remiantis Sutarties 10 straipsniu;

                  1.2.

                  Europos branduolių sintezės plėtros susitarime – daugiašaliame Komisijos bei valstybėse narėse ir asocijuotosiose trečiosiose šalyse įsteigtų ar jų vardu veikiančių organizacijų susitarime, kuriame, be kita ko, apibrėžiama tolesnių branduolių sintezės technologijų mokslinių tyrimų sistema asocijuotosiose organizacijose ir pramonėje, JET įrenginių naudojimas ir Europos indėlis į tarptautinį bendradarbiavimą;

                  1.3.

                  Europos ITER įgyvendinimo bendrojoje įmonėje remiantis Sutarties 45–51 straipsniais;

                  1.4.

                  Bendrijos ir trečiųjų šalių tarptautiniuose susitarimuose dėl veiklos branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų ir plėtros srityje, visų pirma ITER ir platesnio požiūrio veiklos susitarimuose;

                  1.5.

                  kituose daugiašaliuose Bendrijos ir asocijuotųjų organizacijų susitarimuose, visų pirma Susitarime dėl personalo judumo;

                  1.6.

                  bendrai finansuojamuose veiksmuose, kuriais siekiama skatinti branduolių sintezės energijos mokslinius tyrimus ir prie jų prisidėti ir kurie vykdomi su valstybių narių ar Bendrosios programos asocijuotųjų trečiųjų šalių, su kuriomis nesudaryta asociacijos sutartis, įstaigomis.

            Be pirmiau nurodytos veiklos, bus galima skirti paramą žmogiškųjų išteklių plėtros ir skatinimo veiklai, stipendijoms, su infrastruktūra susijusioms integruotoms iniciatyvoms, taip pat gali būti imamasi specialiųjų paramos veiksmų, visų pirma siekiant koordinuoti branduolių sintezės energijos mokslinius tyrimus, imtis tyrinėjimų šiai veiklai remti, remti publikacijų leidybą, keitimąsi informacija ir mokymą, kad būtų skatinamas technologijų perdavimas.
      2.   FINANSAVIMO PLANAI KITOSE SRITYSE
      Pagal Bendrąją programą vykdoma kitų nei branduolių sintezės energija sričių veikla bus finansuojama pagal įvairius finansavimo planus. Šie planai bus naudojami atskirai arba kartu įvairių kategorijų pagal Bendrąją programą įgyvendinamiems veiksmams finansuoti.
      Sprendimuose dėl specialiųjų programų, darbo programų ir kvietimų teikti paraiškas atitinkamai bus nurodyta:

                  —

                  įvairių kategorijų veiksmams finansuoti naudojamo (-ų) plano (-ų) rūšis (-ys),

                  —

                  paramą galinčių gauti dalyvių kategorijos (pvz., mokslinių tyrimų organizacijos, universitetai, įmonės, valdžios institucijos),

                  —

                  veiklos rūšys, kurioms gali būti skiriamas finansavimas (moksliniai tyrimai, plėtra, demonstravimo veikla, mokymas, sklaida, žinių perdavimas ir kita susijusi veikla).

            Kai gali būti naudojami skirtingi finansavimo planai, darbo programose gali būti patikslinami temai, pagal kurią turi būti teikiamos paraiškos, naudotini finansavimo planai.
      Finansavimo planai yra tokie:

                  a)

                  Remti veiklą, kuri daugiausia įgyvendinama pagal kvietimus teikti paraiškas:

                              1.

                              Bendradarbiavimo projektai
                              Parama skirtingų šalių dalyvių konsorciumų vykdomiems mokslinių tyrimų projektams, kurių tikslas – plėsti naujas žinias, kurti naujas technologijas, produktus ar moksliniams tyrimams skirtus bendruosius išteklius. Atskirose srityse pagal skirtingas temas vykdomų projektų dydis, apimtis ir vidaus organizavimas gali skirtis. Projektai gali apimti mažos ar vidutinės apimties tikslinių mokslinių tyrimų veiksmus arba didelius integruotus projektus, kuriems skiriami nemaži ištekliai, kad būtų pasiektas numatytas tikslas. Į projektų darbo planus bus įtraukiama parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros galimybių plėtrai.

                              2.

                              Kompetencijos tinklai
                              Parama jungtinėms mokslinių tyrimų programoms, įgyvendinamoms kelių mokslinių tyrimų organizacijų, integravusių savo atitinkamos srities veiklą, ir vykdomoms mokslinių tyrimų grupių ilgalaikio bendradarbiavimo pagrindu. Kad būtų įgyvendinamos šios jungtinės mokslinių tyrimų programos, tos organizacijos turės prisiimti oficialius įsipareigojimus. Į projektų darbo planus bus įtraukiama parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros galimybių plėtrai.

                              3.

                              Koordinavimo ir paramos veiksmai
                              Parama veiklai, kurios tikslas – koordinuoti ar remti mokslinius tyrimus (tinklai, mainai, galimybės pasinaudoti tarptautinėmis mokslinių tyrimų infrastruktūromis, tyrimai, konferencijos, indėlis statant naują infrastruktūros objektą ir kt.) arba skatinti žmogiškųjų išteklių plėtrą (pvz., tinklai ir mokymo programų parengimas). Šie veiksmai taip pat gali būti įgyvendinami kitomis priemonėmis, ne tik pagal kvietimus teikti paraiškas.

                  b)

                  Pagal Tarybos sprendimus, priimtus remiantis Komisijos pasiūlymu, įgyvendinamiems veiksmams remti Bendrija skirs finansinę paramą plataus masto iniciatyvoms, finansuojamoms iš įvairių šaltinių:

                              —

                              finansinis įnašas bendrosioms įmonėms įgyvendinti remiantis Sutarties 45–51 straipsniuose nurodytomis procedūromis ir nuostatomis,

                              —

                              finansinis įnašas Europos interesus atitinkančiai naujai infrastruktūrai kurti.

            Bendrija įgyvendins finansavimo planus laikydamasi 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamento (Euratomas) Nr. 139/2012, kuriuo nustatomos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės (1), nuostatų dėl įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisyklių, atitinkamų valstybės pagalbos priemonių, visų pirma valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai sistemos ir šioje srityje taikomų tarptautinių taisyklių. Remiantis šia tarptautine sistema, finansinio dalyvavimo šioje programoje mastą ir formą reikės peržiūrėti kiekvienu konkrečiu atveju, ypač jei galima gauti finansavimą iš kitų viešojo sektoriaus lėšų, įskaitant kitus Sąjungos finansavimo šaltinius, pvz., Europos investicijų banką.
      Jei bus įmanoma ir tikslinga, papildomas finansavimas iš struktūrinių fondų bus suteiktas dalyvaujantiems įgyvendinant netiesioginį veiksmą mažiau išsivysčiusiuose regionuose (konvergencijos regionuose, kaip apibrėžta 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (2), 5 straipsnyje, įskaitant regionus, atitinkančius reikalavimus gauti finansavimą iš struktūrinių fondų pagal konvergencijos tikslą, regionus, atitinkančius reikalavimus gauti finansavimą iš Sanglaudos fondo, ir atokiausius regionus).
      3.   TIESIOGINIAI VEIKSMAI. JUNGTINIS TYRIMŲ CENTRAS
      Bendrijos veiksmus įgyvendins JRC; tie veiksmai vadinami tiesioginiais pagal 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimą 2012/95/Euratomas dėl tiesioginiais Jungtinio tyrimų centro veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (3).

         (1)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1.

         (2)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

         (3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 40.


title: 2007 m. birželio 18 d. Tarybos sprendimas 2007/423/BUSP, įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/293/BUSP, atnaujinančią priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo Buvusiajai Jugoslavijai (ICTY) mandato įgyvendinimą

text:
19.6.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 157/23

      TARYBOS SPRENDIMAS 2007/423/BUSP
   2007 m. birželio 18 d.
   įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/293/BUSP, atnaujinančią priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo Buvusiajai Jugoslavijai (ICTY) mandato įgyvendinimą
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Tarybos bendrąją poziciją 2004/293/BUSP (1), ypač į jos 2 straipsnį kartu su Europos Sąjungos sutarties 23 straipsnio 2 dalimi,
   kadangi:

               (1)

               Bendrąja pozicija 2004/293/BUSP Taryba patvirtino priemones, skirtas užkirsti kelią atvykti į valstybių narių teritorijas ar per jas vykti tranzitu asmenims, kurie dalyvauja veikloje, padedančioje laisvėje esantiems asmenims ir toliau išvengti teisingumo už nusikaltimus, dėl kurių Tarptautinis baudžiamasis tribunolas Buvusiajai Jugoslavijai (ICTY) jiems yra pareiškęs oficialius kaltinimus, arba veikia kitokiais būdais, galinčiais trukdyti ICTY veiksmingai įgyvendinti savo mandatą.

               (2)

               Ante Gotovina perdavus ICTY, Bendrosios pozicijos 2 straipsnyje nurodytų ir su A. Gotovina susijusių tam tikrų asmenų pavardės turėtų būti išbrauktos iš sąrašo. Taip pat būtina atnaujinti informaciją apie kitus į sąrašą įtrauktus asmenis.

               (3)

               Be to, į sąrašą turėtų būti įtraukti kiti asmenys, kurie dalyvauja veikloje, padedančioje laisvėje esantiems asmenims ir toliau išvengti teisingumo už nusikaltimus, dėl kurių ICTY jiems yra pareiškęs oficialius kaltinimus, arba veikia kitokiais būdais, galinčiais trukdyti ICTY veiksmingai įgyvendinti savo mandatą.

               (4)

               Bendrosios pozicijos 2004/293/BUSP priede pateiktas sąrašas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrosios pozicijos 2004/293/BUSP priede pateiktas asmenų sąrašas pakeičiamas šio sprendimo priede pateiktu sąrašu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge, 2007 m. birželio 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  OL L 94, 2004 3 31, p. 65. Bendroji pozicija su paskutiniais pakeitimais, padarytais Bendrąja pozicija 2007/150/BUSP (OL L 66, 2007 3 6, p. 21).

      PRIEDAS

                  1.

                  BILBIJA, Milorad
                  Svetko BILBIJA sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1956 8 13, Sanski Most, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 3715730
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GCD9986
                  Asmens tapatybės Nr.: 1308956163305
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Brace Pantica 7, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina

                  2.

                  BJELICA, Milovan
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1958 10 19, Rogatica, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 0000148, išduotas 1998 7 26 Srpsko Sarajeve (paskelbtas negaliojančiu)
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03ETA0150
                  Asmens tapatybės Nr.: 1910958130007
                  Slapyvardžiai: Cicko
                  Adresas: CENTREK bendrovė Pale, Bosnija ir Hercegovina

                  3.

                  DJORDJEVIC, Jelena (mergautinė pavardė, vardas: GLUSICA Jelena)
                  Vlastimir ir Sojka DJORDJEVIC duktė
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1977 2 7 Zajecar, Serbija
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Beogradskog Bataljona 39, Belgradas, Serbija
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Vlastimir DJORDJEVIC duktė

                  4.

                  DJORDJEVIC, Sojka
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1949 9 29, Knjazevac savivaldybė, Serbija
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Beogradskog Bataljona 39, Belgradas, Serbija
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Vlastimir DJORDJEVIC sutuoktinė

                  5.

                  ECIM, Ljuban
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1964 1 6, Sviljanac, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 0144290, išduotas 1998 11 21 Bania Luka (paskelbtas negaliojančiu)
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GCE3530
                  Asmens tapatybės Nr.: 0601964100083
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Ulica Stevana Mokranjca 26, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina

                  6.

                  HADZIC, Goranka
                  Branko ir Milena HADZIC duktė
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1962 6 18, Vinkovci savivaldybė, Kroatija
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 1806962308218 (JMBG), asmens tapatybės kortelės Nr. 569934/03
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbija
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Goran HADZIC sesuo

                  7.

                  HADZIC, Ivana
                  Goran and Zivka HADZIC duktė
                  Gimimo data/Gimimo vieta: gimusi 1983 2 25, Vukovar, Kroatija
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbija
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Goran HADZIC duktė

                  8.

                  HADZIC, Srecko
                  Goran and Zivka HADZIC sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1987 10 8, Vukovar, Kroatija
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbija
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Goran HADZIC sūnus

                  9.

                  HADZIC, Zivka
                  Branislav NUDIC duktė
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1957 6 9, Vinkovci, Kroatija
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbija
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Goran HADZIC sutuoktinė

                  10.

                  JOVICIC, Predrag
                  Desmir JOVICIC sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1963 3 1, Pale, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 4363551
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03DYA0852
                  Asmens tapatybės Nr.: 0103963173133
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Milana Simovica 23, Pale, Bosnija ir Hercegovina

                  11.

                  KARADZIC, Aleksandar
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1973 5 14, Sarajevo Centar, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 0036395. Galiojo iki 1998 10 12
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Asmens tapatybės Nr.:
                  Slapyvardžiai: Sasa
                  Adresas:

                  12.

                  KARADZIC, Ljiljana (mergautinė pavardė: ZELEN)
                  Vojo ir Anka duktė
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1945 11 27, Sarajevo Centar, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Asmens tapatybės Nr.:
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas:

                  13.

                  KARADZIC, Luka
                  Vuko ir Jovanka KARADZIC sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1951 7 31, Savnik savivaldybė, Juodkalnija.
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Dubrovacka 14, Belgradas, Serbija, ir Janka Vukotica 24, Rastoci, Niksic savivaldybė, Juodkalnija
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Radovan KARADZIC brolis

                  14.

                  KARADZIC-JOVICEVIC, Sonja
                  Radovan KARADZIC ir Ljiljana ZELEN-KARADZIC duktė
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1967 5 22, Sarajevas, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 2205967175003 (JMBG); asmens tapatybės kortelės numeris 04DYB0041
                  Slapyvardžiai: Seki
                  Adresas: Dobroslava Jevdjevica 9, Pale, Bosnija ir Hercegovina
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Radovan KARADZIC duktė

                  15.

                  KESEROVIC, Dragomir
                  Slavko sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1957 6 8, Piskavica/Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 4191306
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04GCH5156
                  Asmens tapatybės Nr.: 0806957100028
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas:

                  16.

                  KIJAC, Dragan
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1955 10 6, Sarajevas, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Asmens tapatybės Nr.:
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas:

                  17.

                  KOJIC, Radomir
                  Milanko ir Zlatana sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1950 11 23, Bijela Voda, Sokolac, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 4742002, išduotas 2002 m. Sarajeve (galioja iki 2007 m.)
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03DYA1935. Išduota 2003 7 7 Sarajeve.
                  Asmens tapatybės Nr.: 2311950173133
                  Slapyvardžiai: Mineur arba Ratko
                  Adresas: 115 Trifka Grabeza, Pale arba viešbutis KRISTAL, Jahorina, Bosnija ir Hercegovina

                  18.

                  KOVAC, Tomislav
                  Vaso sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1959 12 4, Sarajevas, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Asmens tapatybės Nr.: 0412959171315
                  Slapyvardžiai: Tomo
                  Adresas: Bijela, Juodkalnija; ir Pale, Bosnija ir Hercegovina

                  19.

                  KUJUNDZIC, Predrag
                  Vasilija sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1961 1 30, Suho Pole, Doboj, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GFB1318
                  Asmens tapatybės Nr.: 3001961120044
                  Slapyvardžiai: Predo
                  Adresas: Doboj, Bosnija ir Hercegovina

                  20.

                  LUKOVIC, Milorad Ulemek
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1968 5 15, Belgradas, Serbija
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Asmens tapatybės Nr.:
                  Slapyvardžiai: Legija (padirbta nacionalinė asmens tapatybės kortelė IVANIC, Zeljko vardu)
                  Adresas: įkalintas (Belgrado regiono kalėjimas, Bacvanska 14, Belgradas)

                  21.

                  MALIS, Milomir
                  Dejan Malis sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1966 8 3, Bjelice
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Asmens tapatybės Nr.: 0308966131572
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Vojvode Putnika, Foca, Bosnija ir Hercegovina

                  22.

                  MANDIC, Momcilo
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1954 5 1, Kalinovik, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 0121391, išduotas 1999 5 12 Srpsko Sarajeve, Bosnija ir Hercegovina (paskelbtas negaliojančiu)
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Asmens tapatybės Nr.: 0105954171511
                  Slapyvardžiai: Momo
                  Adresas: įkalintas

                  23.

                  MARIC, Milorad
                  Vinko Maric sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1957 9 9, Visoko, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 4587936
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04GKB5268
                  Asmens tapatybės Nr.: 0909957171778
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Vuka Karadzica 148, Zvornik, Bosnija ir Hercegovina

                  24.

                  MICEVIC, Jelenko
                  Luka ir Desenka, mergautinė pavardė Simic, sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1947 8 8, Borci prie Konjic, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 4166874
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03BIA3452
                  Asmens tapatybės Nr.: 0808947710266
                  Slapyvardžiai: Filaret
                  Adresas: Milesevo vienuolynas, Serbija

                  25.

                  MLADIC, Biljana (mergautinė pavardė STOJCEVSKA)
                  Strahilo STOJCEVSKI ir Svetlinka STOJCEVSKA duktė
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1972 5 30, Skopjė, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 3005972455086 (JMBG)
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: registruota adresu Blagoja Parovica 117a, Belgradas, tačiau gyvena adresu Vidikovacki venac 83, Belgradas, Serbija
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Ratko MLADIC marti

                  26.

                  MLADIC, Darko
                  Ratko ir Bosiljka MLADIC sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1969 8 19, Skopjė, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija
                  Paso Nr.: SCG paso Nr. 003220335, išduotas 2002 2 26.
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 1908969450106 (JMBG); asmens tapatybės kortelė B112059, išduota 1994 4 8, Belgrado SUP
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Vidikovacki venac 83, Belgradas, Serbija
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Ratko MLADIC sūnus

                  27.

                  NINKOVIC, Milan
                  Simo sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1943 6 15, Doboj, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 3944452
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04GFE3783
                  Asmens tapatybės Nr.: 1506943120018
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas:

                  28.

                  OSTOJIC, Velibor
                  Jozo sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1945 8 8, Celebici, Foca, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Asmens tapatybės Nr.:
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas:

                  29.

                  OSTOJIC, Zoran
                  Mico OSTOJIC sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1961 3 29, Sarajevas, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04BSF6085
                  Asmens tapatybės Nr.: 2903961172656
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Malta 25, Sarajevas, Bosnija ir Hercegovina

                  30.

                  PAVLOVIC, Petko
                  Milovan PAVLOVIC sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1957 6 6, Ratkovici, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 4588517
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GKA9274
                  Asmens tapatybės Nr.: 0606957183137
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Vuka Karadjica 148, Zvornik, Bosnija ir Hercegovina

                  31.

                  PETROVIC, Tamara (mergautinė pavardė DJORDJEVIC)
                  Vlastimir ir Sojka DJORDJEVIC duktė
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1971 10 3, Zajecar, Serbija
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Beogradskog Bataljona 39, Belgradas, Serbija
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Vlastimir DJORDJEVIC duktė

                  32.

                  POPOVIC, Cedomir
                  Radomir POPOVIC sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1950 3 24, Petrovici
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04FAA3580
                  Asmens tapatybės Nr.: 2403950151018
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Crnogorska 36, Bileca, Bosnija ir Hercegovina

                  33.

                  PUHALO, Branislav
                  Djuro sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1963 8 30, Foca, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Asmens tapatybės Nr.: 3008963171929
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas:

                  34.

                  RADOVIC, Nade
                  Milorad RADOVIC sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1951 1 26, Foca, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: senas 0123256 (paskelbtas negaliojančiu)
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GJA2918
                  Asmens tapatybės Nr.: 2601951131548
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje, Bosnija ir Hercegovina

                  35.

                  RATIC, Branko
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1957 11 26, MIHALJEVCI SLAVONSKA POZEGA, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 0442022, išduotas 1999 9 17 Bania Luka.
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GCA8959
                  Asmens tapatybės Nr.: 2611957173132
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Ulica Krfska 42, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina

                  36.

                  ROGULJIC, Slavko
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1952 5 15, SRPSKA CRNJA HETIN, Serbija
                  Paso Nr.: galiojantis pasas 3747158, išduotas 2002 4 12 Bania Luka. Galioja iki: 2007 4 12. Negaliojantis pasas 0020222, išduotas 1988 8 25 Bania Luka. Galiojo iki: 2003 8 25
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04EFA1053
                  Asmens tapatybės Nr.: 1505952103022.
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosnija ir Hercegovina

                  37.

                  SAROVIC, Mirko
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1956 9 16, Rusanovici-Rogatica, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 4363471, išduotas Istocno Sarajeve, galioja iki 2008 10 8.
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04PEA4585
                  Asmens tapatybės Nr.: 1609956172657
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevas, Bosnija ir Hercegovina

                  38.

                  SKOCAJIC, Mrksa
                  Dejan SKOCAJIC sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1953 8 5, Blagaj, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: 3681597
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04GDB9950
                  Asmens tapatybės Nr.: 0508953150038
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosnija ir Hercegovina

                  39.

                  VRACAR, Milenko
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1956 5 15, Nisavici, Prijedor, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: galiojantis pasas 3865548, išduotas 2002 8 29 Bania Luka. Galioja iki: 2007 8 29. Negaliojantys pasai 0280280, išduotas 1999 12 4 Bania Luka (galiojo iki 2004 12 4) ir 0062130, išduotas 1998 9 16 Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GCE6934
                  Asmens tapatybės Nr.: 1505956160012
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: 14 Save Ljuboje, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina

                  40.

                  ZOGOVIC, Milan
                  Jovan sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1939 10 7, Dobrusa
                  Paso Nr.:
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.:
                  Asmens tapatybės Nr.:
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas:

                  41.

                  ZUPLJANIN, Divna (mergautinė pavardė STOISAVLJEVIC)
                  Dobrisav ir Zorka STOISAVLJEVIC duktė
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1956 11 15, Maslovare, Kotor Varos savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: Bosnijos ir Hercegovinos pasas 0256552, išduotas 1999 4 26.
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: asmens tapatybės kortelė 04GCM2618, išduota 2004 11 5, ir vairuotojo pažymėjimas 05GCF8710, išduotas 2005 1 3.
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Stevana Markovica 3, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Stojan ZUPLJANIN žmona

                  42.

                  ZUPLJANIN, Mladen
                  Stojan ir Divna ZUPLJANIN sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1980 7 21, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: Bosnijos ir Hercegovinos pasas 4009608, išduotas 2003 2 7.
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: tapatybės kortelė 04GCG6605, vairuotojo pažymėjimas 04GCC6937, išduotas 2004 3 8.
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Stevana Markovica 3, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Stojan ZUPLJANIN sūnus

                  43.

                  ZUPLJANIN, Pavle
                  Stojan ir Divna ZUPLJANIN sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1984 7 18, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: Bosnijos ir Hercegovinos pasas 5049445, išduotas 2006 4 26.
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: asmens tapatybės kortelė 03GCB5148, išduota 2003 6 10, vairuotojo pažymėjimas 04GCF5074, išduotas 2004 11 30.
                  Slapyvardžiai:
                  Adresas: Stevana Markovica 3, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Stojan ZUPLJANIN sūnus

                  44.

                  ZUPLJANIN, Slobodan
                  Stanko ir Cvijeta ZUPLJANIN sūnus
                  Gimimo data/Gimimo vieta: 1957 11 17, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina
                  Paso Nr.: Bosnijos ir Hercegovinos pasas 0023955, išduotas 1998 8 24.
                  Asmens tapatybės kortelės Nr.: asmens tapatybės kortelė 04GCL4072, vairuotojo pažymėjimas 04GCE8351, išduotas 2004 9 18.
                  Slapyvardžiai: Bebac
                  Adresas: Vojvode Momica 9a, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina
                  Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Stojan ZUPLJANIN pusbrolis.


title: 2014/640/ES: 2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete, įsteigtame Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolu dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais, dėl Bendradarbiavimo kultūros klausimais komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

text:
3.9.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 263/23

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2013 m. rugsėjo 23 d.
   dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete, įsteigtame Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolu dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais, dėl Bendradarbiavimo kultūros klausimais komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

      (2014/640/ES)

   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 167 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. balandžio 23 d. Taryba įgaliojo Komisiją Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu vesti derybas su Korėjos Respublika dėl laisvosios prekybos susitarimo;

               (2)

               užbaigus tas derybas, 2010 m. spalio 6 d. pasirašytas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimas (1) (toliau – susitarimas). Vadovaujantis susitarimo Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais (toliau – Protokolas) 1 straipsniu, nustatoma Šalių bendradarbiavimo sistema, pagal kurią Šalys sudaro palankesnes sąlygas kultūrinės veiklos, kultūros vertybių ir paslaugų mainams, įskaitant, inter alia, audiovizualinį sektorių;

               (3)

               vadovaujantis susitarimo 15.10.5 straipsniu jis buvo iš dalies laikinai taikomas pagal Tarybos sprendimą 2011/265/ES (2) (toliau – Sprendimas) nuo 2011 m. liepos 1 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

               (4)

               pagal Sprendimo 3 straipsnį Protokolo 4 straipsnio 3 dalis, 5 straipsnio 2 dalis, 6 straipsnio 1 dalis, 6 straipsnio 2 dalis, 6 straipsnio 4 dalis, 6 straipsnio 5 dalis, taip pat 8, 9 ir 10 straipsniai laikinai taikomi nebuvo;

               (5)

               pagal Sprendimo 4 straipsnio 1 dalį Komisija turi raštu pranešti Korėjai apie Sąjungos ketinimą nepratęsti įgaliojimo taikyti rėmimo programas bendrai audiovizualinei produkcijai, kaip numatyta Protokolo 5 straipsnyje, laikydamasi Protokolo 5 straipsnio 8 dalyje nustatytos tvarkos, nebent Komisijai pasiūlius ir likus keturiems mėnesiams iki laikotarpio, kuriuo taikomas minėtas įgaliojimas, pabaigos Taryba sutiktų pratęsti to įgaliojimo taikymą. Jei Taryba sutinka toliau taikyti šį įgaliojimą, ta prievolė pateikti pranešimą turi būti vėl pradedama taikyti pratęsto įgaliojimo taikymo laikotarpio pabaigoje. Konkrečiai dėl šio įgaliojimo taikymo laikotarpio pratęsimo Taryba turi spręsti vieningai;

               (6)

               Protokolo 3 straipsnyje numatoma įsteigti Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetą, kuris, be kitų užduočių, turi prižiūrėti Protokolo įgyvendinimą;

               (7)

               pagal Sprendimo 6 straipsnį Sąjungai Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete turi atstovauti Komisijos ir valstybių narių vyresnieji pareigūnai, turintys specialiųjų žinių ir patirties kultūros reikalų ir praktikos srityje; šie atstovai turi pristatyti Sąjungos poziciją, laikydamiesi Sutarties;

               (8)

               Komiteto sprendimais neturėtų būti suteikiamos teisės ar nustatomos prievolės, kuriomis būtų galima tiesiogiai remtis Sąjungos ar valstybių narių teismuose;

               (9)

               nustatant poziciją, kurios Sąjunga turi laikytis Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete, jau pradiniame etape turėtų dalyvauti Tarybos parengiamieji organai, kompetentingi kultūros ir audiovizualinių klausimų srityje;

               (10)

               šiuo Sprendimu neturėtų būti daromas poveikis atitinkamai Sąjungos ir valstybių narių kompetencijai;

               (11)

               Sąjunga turėtų nustatyti, poziciją, kurios turi būti laikomasi Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete dėl Bendradarbiavimo kultūros klausimais komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolu dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais įsteigtame Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitete, dėl Bendradarbiavimo kultūros klausimais komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Bendradarbiavimo kultūros klausimais komiteto sprendimo projektu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 23 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. JUKNA

      (1)  OL L 127, 2011 5 14, p. 6.

      (2)  2010 m. rugsėjo 16 d. Tarybos sprendimas 2011/265/ES dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 127, 2011 5 14, p. 1).

      PROJEKTAS
      ES IR KORĖJOS BENDRADARBIAVIMO KULTŪROS KLAUSIMAIS KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …
      … m. … … d.
      dėl Bendradarbiavimo kultūros klausimais komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo
      BENDRADARBIAVIMO KULTŪROS KLAUSIMAIS KOMITETAS,
      atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo, pasirašyto 2010 m. spalio 6 d. Briuselyje, Protokolą dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais, ypač į jo 3 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais (toliau – Protokolas) 3 straipsnyje numatyta įsteigti Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetą (toliau – Komitetas);

                  (2)

                  Komitetas turėtų vykdyti visas Prekybos komiteto funkcijas, susijusias su Protokolu, pagal Protokolo 3 straipsnio 3 dalį;

                  (3)

                  Komitetas turėtų priimti savo darbo tvarkos taisykles,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Nustatomos Komiteto darbo tvarkos taisyklės, kaip išdėstyta priede.
      2 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja …

         Priimta …

               Bendradarbiavimo kultūros klausimais komiteto vardu

               Korėjos Respublikos

               Kultūros, sporto ir turizmo ministerijos pirmasis viceministras

            …

               [Pildo Korėja]

               Europos Komisijos Švietimo ir kultūros generalinio direktorato

               generalinis direktorius

            …

      PRIEDAS
      BENDRADARBIAVIMO KULTŪROS KLAUSIMAIS KOMITETO DARBO TVARKOS TAISYKLĖS
      1 straipsnis
      Sudėtis ir pirmininkavimas
      1.   Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetas (toliau – Komitetas), numatytas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo (toliau – Susitarimas) Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais 3 straipsnio 1 dalyje, vykdo visas Prekybos komiteto funkcijas, susijusias su Protokolu, pagal Protokolo 3 straipsnio 3 dalį ir prižiūri Protokolo įgyvendinimą.
      2.   Komitetą sudaro Komisijos ir valstybių narių, kurioms klausimais jų kompetencijai priklausančiose srityse gali atstovauti Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, atstovai ir Korėjos atstovai. Kaip numatyta Protokolo 3 straipsnio 1 dalyje, šie atstovai yra kiekvienos iš Šalių administracijos vyresnieji pareigūnai, turintys specialiųjų žinių ir patirties kultūros reikalų ir praktikos srityje.
      3.   Komitetui kartu pirmininkauja Korėjos kultūros, sporto ir turizmo ministerijos Turinio politikos biuro generalinis direktorius ir Europos Komisijos Švietimo ir kultūros generalinio direktorato už kultūrą ir žiniasklaidą atsakingas generalinis direktorius. Kiekvienas pirmininkas gali pasirūpinti, kad jam atstovautų atitinkami paskirti asmenys.
      2 straipsnis
      Atstovavimas
      1.   Viena Šalis pateikia kitai Šaliai savo komiteto narių sąrašą. Sąrašą tvarko Komiteto sekretoriatas.
      2.   Narys, norintis, kad jį pavaduotų pakaitinis narys, praneša Komiteto pirmininkams pakaitinio nario vardą ir pavardę prieš posėdį, kuriame jam bus taip atstovaujama. Pakaitinis narys naudojasi visomis atstovaujamo nario teisėmis.
      3 straipsnis
      Posėdžiai
      1.   Komitetas posėdžiauja bent kartą per metus arba prireikus bet kurios Šalies prašymu. Posėdžiai vyksta paeiliui Briuselyje ir Seule, jei Šalys nesusitaria kitaip. Šalims susitarus Komiteto posėdžiai gali vykti naudojant vaizdo arba telefonines konferencijas.
      2.   Visus komiteto posėdžius sušaukia Komiteto sekretoriatas abiejų Šalių sutartu laiku ir sutartoje vietoje. Komiteto sekretoriatas pranešimą apie šaukiamą posėdį komiteto nariams pateikia ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki posėdžio pradžios, jei Šalys nesusitaria kitaip.
      4 straipsnis
      Delegacijos
      Komiteto narius gali lydėti pareigūnai. Prieš kiekvieną posėdį Komiteto pirmininkai informuojami apie numatytą posėdyje dalyvausiančių delegacijų sudėtį.
      5 straipsnis
      Stebėtojai ir ekspertai
      Komiteto pirmininkai gali pakviesti stebėtojus ir ekspertus dalyvauti Komiteto posėdžiuose ad hoc pagrindu.
      6 straipsnis
      Sekretoriatas
      Nacionaliniai ryšių centrai, minėti Protokolo 3 straipsnio 4 dalyje, kartu veikia kaip Komiteto sekretoriatas.
      7 straipsnis
      Dokumentai
      Kai Komiteto svarstymai grindžiami rašytiniais patvirtinamaisiais dokumentais, Komiteto sekretoriatas šiuos dokumentus sunumeruoja ir platina kaip Komiteto dokumentus.
      8 straipsnis
      Korespondencija
      1.   Komiteto pirmininkams skirta korespondencija persiunčiama Komiteto sekretoriatui, kad būtų išplatinta Komiteto nariams.
      2.   Komiteto pirmininkų korespondenciją gavėjams išsiunčia, sunumeruoja ir prireikus kitiems Komiteto nariams išplatina Komiteto sekretoriatas.
      9 straipsnis
      Posėdžių darbotvarkė
      1.   Kiekvieno posėdžio preliminarią darbotvarkę rengia Komiteto sekretoriatas. Darbotvarkė kartu su susijusiais dokumentais nusiunčiama Komiteto nariams ir pirmininkams ne vėliau kaip likus dviems mėnesiams iki posėdžio pradžios.
      2.   Komitetas priima darbotvarkę kiekvieno posėdžio pradžioje. Šalims susitarus, į darbotvarkę gali būti įtraukta ir kitų klausimų, kurie nebuvo įtraukti į preliminarią darbotvarkę.
      3.   Siekdami atsižvelgti į konkretaus atvejo aplinkybes, Komiteto pirmininkai gali sutrumpinti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpį, jeigu Šalys susitaria.
      10 straipsnis
      Posėdžių protokolai
      1.   Posėdžio protokolo projektą Komiteto sekretoriatas paprastai parengia per 21 dieną nuo posėdžio pabaigos.
      2.   Paprastai protokole apibendrinamas kiekvienas darbotvarkės klausimas, ir, jei taikytina, nurodoma:

                  a)

                  Komitetui pateikti dokumentai;

                  b)

                  bet koks pareiškimas, kurį įtraukti paprašė Komiteto narys; ir

                  c)

                  konkrečiais klausimais priimti sprendimai, pateiktos rekomendacijos, pareiškimai, dėl kurių sutarta, ir priimtos išvados.

            3.   Protokole taip pat pateikiamas visų posėdyje dalyvavusių asmenų sąrašas.
      4.   Protokolą abi Šalys patvirtina raštu per 28 dienas nuo posėdžio protokolo projekto gavimo dienos arba iki kitos Šalių sutartos datos. Patvirtinus protokolą, Komiteto sekretoriatas pasirašo du protokolo egzempliorius ir kiekviena Šalis gauna po vieną šių patvirtintų dokumentų originalo egzempliorių. Pasirašyto protokolo kopijos siunčiamos Komiteto nariams.
      11 straipsnis
      Sprendimai ir rekomendacijos
      1.   Komitetas gali turėti įgaliojimus priimti sprendimus ar rekomendacijas visais klausimais šiame Protokole numatytais atvejais, kad būtų pasiekti Protokolo tikslai.
      2.   Komitetas sprendimus ir rekomendacijas priima Šalių susitarimu. Tokie dokumentai atitinkamai pavadinami „sprendimu“ arba „rekomendacija“.
      3.   Jei abi Šalys sutaria, laikotarpiu tarp posėdžių Komitetas gali priimti sprendimus ar rekomendacijas rašytine procedūra. Rašytinę procedūrą sudaro Komiteto pirmininkų keitimasis raštais. Sprendimus ar rekomendacijas, kurioms taikoma rašytinė procedūra, Komiteto sekretoriatas išplatina Komiteto nariams bent prieš du mėnesius iki jų priėmimo datos. Komiteto sekretoriatas nustato, kad rašytinė procedūra yra užbaigta, ir apie tai praneša Komiteto nariams.
      4.   Komiteto sekretoriatas kiekvienam sprendimui ar rekomendacijai suteikia eilės numerį, nurodo jų priėmimo datą ir temą ir išplatina juos Komiteto nariams. Kiekviename sprendime nurodoma jo įsigaliojimo data.
      5.   Komiteto priimtų sprendimų ir rekomendacijų tikrumas patvirtinamas dviem autentiškais Komiteto pirmininkų pasirašytais egzemplioriais.
      12 straipsnis
      Viešumas ir konfidencialumas
      1.   Jei nenusprendžiama kitaip, Komiteto posėdžiai yra uždari.
      2.   Kai Šalis Komitetui pateikia informaciją, kuri pagal jos teisės aktus ir taisykles laikoma konfidencialia, kita Šalis tokią informaciją laiko konfidencialia.
      3.   Kiekviena Šalis gali nuspręsti, ar skelbti Komiteto sprendimus ir rekomendacijas savo atitinkamame oficialiajame leidinyje.
      13 straipsnis
      Išlaidos
      1.   Kiekviena Šalis apmoka visas savo dėl dalyvavimo Komiteto posėdžiuose patirtas išlaidas, susijusias su darbuotojais, kelione ir pragyvenimu, taip pat pašto ir telekomunikacijų išlaidas.
      2.   Posėdžių organizavimo ir dokumentų dauginimo išlaidas apmoka posėdį rengianti Šalis.


title: 2016 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/1366, kuriuo patvirtinamas Estijos prisijungimas prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje

text:
11.8.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 216/23

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/1366
   2016 m. rugpjūčio 10 d.
   kuriuo patvirtinamas Estijos prisijungimas prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 328 straipsnio 1 dalį ir 331 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į 2010 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimą 2010/405/ES, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje (1),
   atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1259/2010, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje (2),
   atsižvelgdama į tai, kad Estija pranešė ketinanti prisijungti prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. liepos 12 d. Taryba nusprendė leisti Belgijai, Bulgarijai, Vokietijai, Ispanijai, Prancūzijai, Italijai, Latvijai, Liuksemburgui, Vengrijai, Maltai, Austrijai, Portugalijai, Rumunijai ir Slovėnijai tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje;

               (2)

               2010 m. gruodžio 20 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 1259/2010, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje;

               (3)

               2012 m. lapkričio 21 d. Komisija priėmė Sprendimą 2012/714/ES, kuriuo patvirtinamas Lietuvos prisijungimas prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje (3);

               (4)

               2014 m. sausio 27 d. Komisija priėmė Sprendimą 2014/39/ES, kuriuo patvirtinamas Graikijos prisijungimas prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje (4);

               (5)

               2016 m. balandžio 13 d. raštu, Komisijos užregistruotu 2016 m. balandžio 18 d., Estija pranešė ketinanti prisijungti prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje;

               (6)

               Komisija pažymi, kad nei Sprendime 2010/405/ES, nei Reglamente (ES) Nr. 1259/2010 nenustatyta konkrečių prisijungimo prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje sąlygų, o Estijos prisijungimas turėtų padidinti tokio tvirtesnio bendradarbiavimo teikiamą naudą;

               (7)

               todėl reikėtų pritarti Estijos prisijungimui prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje;

               (8)

               Komisija turėtų priimti Estijai skirtas pereinamojo laikotarpio priemones, reikalingas Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 taikymui;

               (9)

               Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Estijoje turėtų įsigalioti kitą dieną po šio sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Estijos prisijungimas prie tvirtesnio bendradarbiavimo
   1.   Patvirtinama, kad Estija prisijungia prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje, kuris leistas Sprendimu 2010/405/ES.
   2.   Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Estijai taikomas šiame sprendime nustatytomis sąlygomis.
   2 straipsnis
   Informacija, kurią turi pateikti Estija
   Iki 2017 m. gegužės 11 d. Estija, jei yra priėmusi, pateikia Komisijai nacionalinės teisės nuostatas dėl:

               a)

               formalių reikalavimų, taikomų susitarimams dėl taikytinos teisės pasirinkimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 7 straipsnio 2–4 dalis, ir

               b)

               galimybės nustatyti taikytiną teisę pagal Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 5 straipsnio 3 dalį.

         3 straipsnis
   Estijai skirtos pereinamojo laikotarpio nuostatos
   1.   Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Estijoje taikomas tik toms byloms ir tiems šio reglamento 5 straipsnyje nurodytiems susitarimams, kurios pradėtos (kurie sudaryti) ne anksčiau kaip 2018 m. vasario 11 d.
   Tačiau susitarimas dėl taikytinos teisės pasirinkimo, sudarytas anksčiau nei 2018 m. vasario 11 d., Estijoje taip pat galioja, jeigu jis atitinka Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 6 ir 7 straipsnius.
   2.   Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Estijoje taikomas nepažeidžiant susitarimų dėl taikytinos teisės pasirinkimo, sudarytų pagal dalyvaujančios valstybės narės, kurios teisme anksčiau nei 2018 m. vasario 11 d. iškelta byla, teisę.
   4 straipsnis
   Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 įsigaliojimas ir taikymo pradžia Estijoje
   Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Estijoje įsigalioja kitą dieną po šio sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Estijai taikomas nuo 2018 m. vasario 11 d.
   5 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2016 m. rugpjūčio 10 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 189, 2010 7 22, p. 12.

      (2)  OL L 343, 2010 12 29, p. 10.

      (3)  OL L 323, 2012 11 22, p. 18.

      (4)  OL L 23, 2014 1 28, p. 41.