title: 2001 m. gruodžio 5 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Komisijos darbo tvarkos taisykles (pranešta dokumentu Nr. C(2001) 3714)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32001D0937

Oficialusis leidinys L 345 , 29/12/2001 p. 0094 - 0098

		Komisijos sprendimas2001 m. gruodžio 5 d.iš dalies keičiantis Komisijos darbo tvarkos taisykles(pranešta dokumentu Nr. C(2001) 3714)(2001/937/EB, EAPB, Euratomas)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 218 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 16 straipsnį,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 131 straipsnį,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 41 straipsnio 1 dalį,NUSPRENDĖ:1 straipsnisIšsamios 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais [1] taikymo nuostatos, išdėstytos šio sprendimo priede, yra pridedamos prie Komisijos darbo tvarkos taisyklių.2 straipsnisPanaikinamas Komisijos sprendimas 94/90/EAPB, EB, Euratomas [2].3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.Priimta Briuselyje, 2001 m. gruodžio 5 d.3Komisijos varduRomano ProdiPirmininkas[1] OL L 145, 2001 5 31, p. 43.[2] OL L 46, 1994 2 18, p. 58.--------------------------------------------------PRIEDASIšsamios Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais taikymo nuostatosKadangi:(1) Pagal EB Sutarties 255 straipsnio 2 dalį Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais [1].(2) Pagal Sutarties 255 straipsnio 3 dalį, Reglamento 18 straipsnis, nustatantis bendrus teisės susipažinti su dokumentais įgyvendinimo principus ir apribojimus, numato, kad kiekviena institucija privalo pritaikyti savo Darbo tvarkos taisykles pagal to reglamento nuostatas.1 straipsnisNaudos gavėjaiSąjungos piliečiai ir fiziniai arba juridiniai asmenys, gyvenantys ar turintis registruotą buveinę valstybėje narėje, turi teisę pagal Sutarties 255 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 2 straipsnio 1 dalį susipažinti su Komisijos dokumentais laikydamiesi šių išsamių taisyklių. Ši teisė galioja Komisijos turimiems dokumentams, tai yra dokumentams, jos parengtiems arba gautiems ir esantiems Komisijos žinioje.Pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 2 straipsnio 2 dalį, trečiosios šalies piliečiai, negyvenantys valstybėje narėje ir juridiniai asmenys, neturintys savo registruotos buveinės vienoje iš valstybių narių, turi teisę susipažinti su Komisijos dokumentais tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir Sutarties 255 straipsnio 1 dalyje nurodyti naudos gavėjai.Tačiau, remiantis Sutarties 195 straipsnio 1 dalimi, jiems nesuteikiama galimybė kreiptis su skundu į Europos ombudsmeną. Tačiau jei Komisija visiškai arba iš dalies atsisako suteikti jiems galimybę susipažinti su dokumentu po patvirtinančio prašymo, jie gali kreiptis su ieškiniu į Europos Bendrijų pirmosios instancijos teismą pagal Sutarties 230 straipsnio ketvirtąją dalį.2 straipsnisPrašymai dėl prieigosVisi prašymai dėl prieigos prie dokumento siunčiami paštu, faksu arba elektroniniu paštu Komisijos Generaliniam sekretoriatui arba atitinkamam Generaliniam direktoratui ar departamentui. Adresai, kuriais turi būti siunčiami prašymai, skelbiami šių taisyklių 8 straipsnyje nurodytame praktiniame vadove.Komisija pateikia atsakymą į pirminį ir patvirtinantį prašymus dėl prieigos prie dokumento per penkiolika darbo dienų nuo prašymo užregistravimo datos. Sudėtingų arba didelės apimties prašymų atveju šis terminas gali būti penkiolika darbo dienų pratęstas. Būtina nurodyti priežastis, dėl kurių pratęsiamas terminas, apie tai iš anksto pranešus prašytojui.Jei prašymas yra netikslus, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 6 straipsnio 2 dalyje, Komisija kreipiasi į prašytoją, kad šis pateiktų papildomos informacijos, kuri leistų identifikuoti prašomą dokumentą; terminas atsakymui pradedamas skaičiuoti tiktai nuo tos dienos, kai Komisija gauna šią informaciją.Kiekviename atsakyme, kuris yra nors iš dalies neigiamas, turi būti nurodytos priežastys, paremtos viena iš Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnyje nurodytų išimčių, bei pateikiama informacija prašytojui, kokių jis gali imtis savo teisės gynimo priemonių.3 straipsnisPirminių prašymų tvarkymasNepažeidžiant šių nuostatų 9 straipsnio, užregistravus prašymą, prašytojui nedelsiant išsiunčiamas patvirtinantis pranešimas, nebent galima iš karto grįžtamuoju paštu išsiųsti atsakymą.Patvirtinantis pranešimas ir atsakymas siunčiami raštu, jei galima, elektroniniu būdu.Atsaką į jo prašymą prašytojui pateikia generalinis direktorius arba atitinkamo departamento vadovas arba tam tikslui Generaliniame sekretoriate paskirtas direktorius arba OLAF paskirtas direktorius, jei dokumentas susijęs su OLAF veikla, nurodyta OLAF įsteigiančiame Komisijos sprendime 1999/352/EB, EAPB, Euratomas [2], arba jų tam tikslui paskirtas personalo narys.Kiekviename atsakyme, kuris yra nors iš dalies neigiamas, prašytojas informuojamas apie jo teisę, gavus atsakymą, per penkiolika darbo dienų pateikti patvirtinantį prašymą Komisijos Generaliniam Sekretoriui arba OLAF direktoriui, kai patvirtinantis prašymas susijęs su OLAF veikla, nurodyta Sprendimo 1999/352/EB, EAPB, Euratomas 2 straipsnio 1 ir 2 dalyse.4 straipsnisPatvirtinančių prašymų tvarkymasPagal Komisijos darbo tvarkos taisyklių 14 straipsnį, Generalinis Sekretorius yra įgaliotas priimti sprendimus dėl patvirtinančių prašymų. Tačiau jei patvirtinančiu prašymu kreipiamasi dėl dokumentų, susijusių su OLAF veikla, nurodyta Sprendimo 1999/352/EB, EAPB, Euratomas 2 straipsnio 1 ir 2 dalyse, ši sprendimo teisė deleguojama OLAF direktoriui.Generaliniam sekretoriatui sprendimą parengti padeda Generalinis direktoratas arba departamentas.Sprendimą priima Generalinis Sekretorius arba OLAF direktorius, Teisinei tarnybai pritarus.Prašytojui apie sprendimą pranešama raštu, jei galima, elektroninėmis priemonėmis, informuojant apie jo teisę kreiptis su ieškiniu į Pirmosios instancijos teismą arba pateikti skundą Europos ombudsmenui.5 straipsnisKonsultacijos1. Kai Komisija gauna prašymą dėl prieigos prie jos turimo, bet kilusio iš trečiosios šalies dokumento, tą dokumentą turintis Generalinis direktoratas arba departamentas patikrina, ar tam dokumentui netaikoma viena iš Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnyje numatytų išimčių. Jei prašomas dokumentas yra įslaptintas pagal Komisijos saugumo taisykles, taikomas šių nuostatų 6 straipsnis.2. Jei dokumentą turintis Generalinis direktoratas arba departamentas po tokio patikrinimo nutaria, kad negali būti suteikta galimybė susipažinti su dokumentu pagal vieną iš Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnyje numatytų išimčių, neigiamas atsakymas išsiunčiamas prašytojui be konsultacijos su trečiosios šalies dokumento autoriumi.3. Dokumentą turintis Generalinis direktoratas arba departamentas suteikia galimybę susipažinti su dokumentu be konsultacijos su trečiosios šalies dokumento autoriumi, jei:a) prašomą dokumentą jau yra atskleidęs jo autorius arba tai buvo padaryta pagal minimą reglamentą ar panašias nuostatas;b) dokumento turinio atskleidimas arba dalinis atskleidimas akivaizdžiai nepakenktų jokiems Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnyje numatytiems interesams.4. Visais kitais atvejais konsultuojamasi su trečiosios šalies dokumento autoriumi. Ypač jei prieigos prašymas susijęs su dokumentu, kilusiu iš valstybės narės, Generalinis direktoratas arba dokumentą turintis departamentas konsultuojasi su dokumentą surašiusia institucija, jei:a) dokumentas buvo persiųstas Komisijai anksčiau, nei buvo pradėtas taikyti Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001;b) valstybė narė yra paprašiusi Komisijos neatskleisti dokumento be jos išankstinio sutikimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 5 dalį.5. Trečiosios šalies dokumento autoriui skiriamas terminas pateikti atsakymą, kuris yra ne trumpesnis kaip penkios darbo dienos, bet leidžiantis Komisijai laikytis jos atsakymui skirtų terminų. Negavusi atsakymo per nustatytą laikotarpį, arba jei trečiosios šalies negalima surasti arba nustatyti, Komisija sprendžia laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnyje nustatytų taisyklių dėl išimčių, atsižvelgdama į teisėtus trečiosios šalies interesus pagal jos turimą informaciją.6. Jei Komisija ketina leisti susipažinti su dokumentu nepaisydama aiškiai išreikštos autoriaus nuomonės, ji informuoja autorių apie savo ketinimą po dešimties darbo dienų atskleisti dokumentą bei atkreipia jo dėmesį į teisės gynimo priemones, kuriomis jis gali pasinaudoti, prieštaraudamas dokumento atskleidimui.7. Kai valstybė narė gauna prašymą dėl galimybės susipažinti su iš Komisijos kilusiu dokumentu, ji gali kreiptis konsultacijos į Generalinį sekretoriatą, kuris privalo nustatyti Generalinį direktoratą arba departamentą, atsakingą už dokumentą Komisijoje. Dokumentą išleidęs Generalinis direktoratas arba departamentas atsako į prašymą, pasikonsultavęs su Generaliniu sekretoriatu.6 straipsnisPrašymų dėl galimybės susipažinti su slaptais dokumentais tvarkymasJei prašymas dėl galimybės susipažinti susijęs su slapto pobūdžio dokumentu, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnio 1 dalyje, ar kuriuo kitu pagal Komisijos saugumo taisykles įslaptintu dokumentu, tokį prašymą tvarko tie pareigūnai, kurie turi teisę susipažinti su tais dokumentais.Bet kurio sprendimo neleisti susipažinti su visu slaptu dokumentu arba jo dalimi pateikiamos priežastys grindžiamos Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnyje išvardytomis išimtimis. Jei paaiškėja, kad nėra pagrindo neleisti susipažinti su prašomu dokumentu remiantis šiomis išimtimis, dokumentą tvarkantis pareigūnas užtikrina, kad dokumentas būtų išslaptintas prieš jį išsiunčiant prašytojui.Jei ketinama leisti susipažinti su slapto pobūdžio dokumentu, reikalingas dokumentą parengusios institucijos sutikimas.7 straipsnisTeisės susipažinti su dokumentais įgyvendinimasDokumentai siunčiami paštu, faksu arba, jei galima, elektroniniu paštu, priklausomai nuo prašymo. Jei dokumentai yra didelės apimties arba juos sunku tvarkyti, prašytojui gali būti pasiūlyta susipažinti su dokumentu vietoje. Tokia konsultacija teikiama veltui.Jei dokumentas buvo skelbtas leidinyje, atsakyme nurodomi leidinio duomenys ir (arba) vieta, kur galima surasti dokumentą bei, kur tai tinka, jo interneto adresas EUROPA tinklapyje.Jei prašomo dokumento apimtis yra didesnė nei dvidešimt puslapių, prašytojui gali tekti mokėti 0,10 eurų už puslapį mokestį ir persiuntimo kainą. Mokestis už kitas priemones nustatomas kiekvienu atveju atskirai, tačiau neturi viršyti racionaliai pagrįstos sumos.8 straipsnisDokumentų prieinamumą palengvinančios priemonės1. Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 11 straipsnyje numatyta registro apimtis nuolat plečiama. Jis skelbiamas EUROPA svetainėje.Registre pateikiamas dokumento pavadinimas (tomis kalbomis, kuriomis jis prieinamas), jo serijos numeris bei kita naudinga informacija, nuoroda apie jo autorių ir data, kada dokumentas buvo sukurtas arba priimtas.Pagalbos puslapyje (visomis oficialiomis kalbomis) visuomenė informuojama, kaip dokumentą galima gauti. Jei dokumentas yra spausdintas, pateikiama nuoroda į pilną dokumento tekstą.2. Komisija parengia praktinį vadovą informuoti visuomenę apie Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001 jai suteiktas teises. Vadovas išplatinamas visomis oficialiosiomis kalbomis EUROPA tinklapyje ir bukleto pavidalu.9 straipsnisDokumentai, tiesiogiai prieinami visuomenei1. Šis straipsnis taikomas tiktai tiems dokumentams, kurie buvo surašyti arba gauti po Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 įsigaliojimo datos.2. Toliau išvardyti dokumentai gavus prašymą pateikiami iš karto ir, kiek tai įmanoma, yra tiesiogiai prieinami elektroninėmis priemonėmis:a) Komisijos posėdžių darbotvarkės;b) įprastiniai Komisijos posėdžių protokolai, po patvirtinimo;c) Komisijos priimti dokumentai, skirti skelbti Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje;d) dokumentai, kilę iš trečiųjų šalių ir atskleisti paties dokumento autoriaus, arba su jo sutikimu;e) dokumentai, atskleisti pagal ankstesnį prašymą.3. Jei yra aišku, kad dokumentams netaikoma nei viena iš Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnyje numatytų išimčių, toliau išvardyti dokumentai yra prieinami visuomenei, kiek tai yra įmanoma, elektroninėmis priemonėmis, tuo atveju, jei neišreiškia nuomonių arba atskirų pozicijų:a) priėmus pasiūlymą dėl Tarybos arba Europos Parlamento ir Tarybos teisės akto – parengiamieji to pasiūlymo dokumentai, kurie buvo pateikti Kolegijai priėmimo procese;b) Komisijai priėmus teisės aktą pagal jai suteiktą įgyvendinimo galią – parengiamieji to teisės akto dokumentai, pateikti Kolegijai priėmimo procese;c) Komisijai priėmus teisės aktą pagal savo pačios įgaliojimus arba priėmus pranešimą, ataskaitą arba darbo dokumentą – parengiamieji to dokumento dokumentai, pateikti Kolegijai priėmimo procese.10 straipsnisVidaus organizacijaGeneraliniai direktoriai ir departamentų vadovai turi teisę spręsti, kokių imtis veiksmų dėl pirminių prašymų. Šiam tikslui jie paskiria pareigūną išnagrinėti prašymus dėl prieigos prie dokumentų ir koordinuoti savo Generalinio direktorato arba departamento atsaką į prašymus.Atsakymų į pirminius prašymus kopija siunčiama Generaliniam sekretoriatui informuoti.Patvirtinančių prašymų kopija siunčiama Generaliniam direktoratui arba į pirminį prašymą atsakiusiam departamentui informuoti.Generalinis sekretoriatas užtikrina šių taisyklių koordinavimą ir vienodą jų taikymą Komisijos generaliniame direktorate ir departamentuose. Tuo tikslu jis teikia visus reikalingus patarimus ir gaires.[1] OL L 145, 2001 5 31, p.43.[2] OL L 136, 1999 5 31, p. 20.--------------------------------------------------


title: 2006/826/EB: 2006 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2004 finansinių metų Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
6.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 340/80

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   2006 m. balandžio 27 d.
   dėl 2004 finansinių metų Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2006/826/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2004 finansinių metų galutines metines finansines ataskaitas (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pranešimą dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2004 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su centro atsakymais (2),

               —

               atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 14 d. Tarybos rekomendaciją (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               atsižvelgdamas į EB sutartį, ir ypač į jos 276 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ir ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 1997 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1035/97 dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro įsteigimo (4), ir ypač į jo 12a straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl Finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ir ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A6–0096/2006),

               1.

               suteikia Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro direktoriui patvirtinimą dėl 2004 finansinių Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro biudžeto įvykdymo;

               2.

               pateikia savo pastabas pridedamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama sprendimo dalis, Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito rūmams bei paskelbti juos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Pirmininkas

         Julian PRIESTLEY

            Generalinis sekretorius

      (1)  OL C 269, 2005 10 28, p. 48.

      (2)  OL C 332, 2005 12 28, p. 97.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 151, 1997 6 10, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1652/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 33).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3).


title: 2013/627/ES: 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl bendrosios įmonės SESAR 2011 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
16.11.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/373

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   2013 m. balandžio 17 d.
   dėl bendrosios įmonės SESAR 2011 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2013/627/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į bendrosios įmonės SESAR 2011 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl bendrosios įmonės SESAR 2011 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 12 d. rekomendaciją (05755/2013 – C7–0040/2013),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (4), ypač į jo 4b straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7–0101/2013),

               1.

               pritaria bendrosios įmonės SESAR 2011 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą bendrosios įmonės SESAR vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 6, 2013 1 10, p. 46.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 64, 2007 3 2, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA

      2013 m. balandžio 17 d.
      dėl Europos Sąjungos agentūrų 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo. Europos Sąjungos agentūrų veikla, finansų valdymas ir kontrolė
      EUROPOS PARLAMENTAS,

                  —

                  atsižvelgdamas į Komisijos 2011 m. lapkričio 14 d. ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimu (COM(2011) 736) ir į pridėtus Komisijos tarnybų darbinius dokumentus (SEC(2011) 1350 ir SEC(2011) 1351),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, ES Tarybos ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą dėl decentralizuotų agentūrų,

                  —

                  atsižvelgdamas į orientacinių principų rinkinį – Bendrą požiūrį į decentralizuotas agentūras, – kuris pridėtas prie 2012 m. liepos 19 d. bendro pareiškimo,

                  —

                  atsižvelgdamas į Komisijos 2012 m. gruodžio mėn. priimtą veiksmų planą, susijusį su Bendro požiūrio į ES decentralizuotas agentūras įgyvendinimu,

                  —

                  atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos agentūros. Tolesnės veiklos kryptys“ (COM(2008) 135),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos agentūrų 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo. Europos Sąjungos agentūrų veikla, finansų valdymas ir kontrolė (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (4), ypač į jo 96 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 15/2012 „Interesų konfliktų valdymas pasirinktose ES agentūrose“,

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąsias metines ataskaitas (5), susijusias su decentralizuotų agentūrų 2011 finansinių metų metinėmis finansinėmis ataskaitomis,

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 7 d. parengtą tyrimą „ES agentūroms skirtų bendrųjų paramos paslaugų sukūrimo galimybės ir pagrįstumas“ (angl. Opportunity and feasibility of establishing common support services for ES Agencies),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. pareiškimą dėl Sąjungos pastangų kovojant su korupcija (6), į savo 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl ES pastangų kovoti su korupcija (7) ir į Komisijos komunikatą „Kova su korupcija ES“ (COM(2011) 308),

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A7–0118/2013),

                  A.

                  kadangi šioje rezoliucijoje išdėstytos kiekvienai Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje nurodytai įstaigai skirtos horizontaliosios pastabos, pateikiamos kartu su sprendimais dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, kaip nustatyta pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 96 straipsnį ir Parlamento darbo tvarkos taisyklių VI priedo 3 straipsnį;

                  B.

                  kadangi per pastarąjį dešimtmetį agentūrų skaičius išaugo trigubai – nuo 10-ies agentūrų 2001 m. iki 30-ies 2011 m.;

         Bendrieji klausimai

                  1.

                  atkreipia ypatingą dėmesį į agentūrų atliekamų užduočių svarbą ir į jų tiesioginį poveikį kasdieniam piliečių gyvenimui, ypač kai tai susiję su vaistų kokybe, maisto sauga, aviacijos saugumu ir infekcinių ligų protrūkių kontrole; atsižvelgdamas į tai pabrėžia didžiulę jų – ypač reguliavimo agentūrų ir agentūrų, atliekančių nepriklausomo informacijos rinkimo funkciją – savarankiškumo svarbą; primena, kad pagrindinis agentūrų sukūrimo tikslas buvo užtikrinti galimybę atlikti nepriklausomus techninius ir mokslinius vertinimus;

                  2.

                  primena, kad po trejų analizės ir derybų metų Parlamentas, Taryba ir Komisija 2012 m. liepos mėn. patvirtino Bendrą požiūrį į decentralizuotas agentūras – politinį susitarimą dėl agentūrų valdymo ateityje ir jų reformos; palankiai vertina šio susitarimo sudarymą, tačiau apgailestauja, kad jame nepasirūpinta apibrėžti nei sprendimų priėmimo procedūrų, susijusių su netrukus po to pasiūlytų veiksmų įgyvendinimu, nei tvarkos, pagal kurią Parlamentas galėtų stebėti, kaip šios procedūros įgyvendinamos;

                  3.

                  teigiamai vertina Audito Rūmų ataskaitas ir ypač jų pastangas atsižvelgti į Parlamento raginimus Audito Rūmams užtikrinti geresnę audito kokybę ir palengvinti biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą;

                  4.

                  su pasitenkinimu pažymi, kad dabar į Audito Rūmų ataskaitas įtraukiama informacija išsamesnė negu ankstesniais metais; ragina Audito Rūmus tęsti savo veiklą šia teigiama kryptimi ir toliau vystyti veiklos audito elementus tiek rengiant keletą savo metinių audito ataskaitų, tiek savo specialiąsias ataskaitas; ragina Audito Rūmus skatinti diskusijas, kuriose būtų išklausytos abi šalys, kai tik agentūros šito pageidauja, ir užtikrinti, kad jų ataskaitos būtų informatyvesnės ir skaidresnės, pirmiausia tinkamai įvardijant atvejus, kai agentūra atskleidė problemą ir apie ją pranešė Audito Rūmams ir atkreipiant dar didesnį dėmesį į atvejus, kai pateikiama išlyga;

                  5.

                  primena visoms agentūroms jų įsipareigojimą perduoti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai jų direktorių parengtą ataskaitą, kurioje būtų apibendrintai nurodytas jų vidaus auditoriaus atliktų vidaus auditų skaičius ir pobūdis, jo pateiktos rekomendacijos ir veiksmai, kurių imtasi i jas atsižvelgiant, kaip nurodyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 72 straipsnio 5 dalyje;

                  6.

                  teigiamai vertina gerą bendradarbiavimą su atsakinguoju komitetu, atstovaujančiu Sąjungos agentūrų tinklui (toliau – Tinklas) – koordinavimo, informacijos mainų ir bendrųjų pozicijų agentūroms bendrai rūpimais klausimais derinimo forumui – ir ragina šį Tinklą stiprinti; su pasitenkinimu pažymi, kad agentūrų direktoriai, į kuriuos buvo kreiptasi atliekant metinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, buvo pasiekiami ir atviri; su nuostaba atkreipia dėmesį į 2012 m. spalio 19 d. Tinklo laišką, kuriame Parlamento prašoma sugrįžti prie ankstesniais metais taikytos jo praktikos; priešingai, ragina Tinklą pritarti pokyčiams, kurių savo ankstesnėse biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaitose ragino imtis Parlamentas, kad būtų užtikrintas geresnis valdymas ir didesnis skaidrumas ir vartotojų ir mokesčių mokėtojų pinigų labui būtų imtasi kovos su interesų konfliktais priemonių, ir tikisi, jog jis taip ir padarys;

                  7.

                  pabrėžia, kad atliekant biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą ypatingą dėmesį būtina skirti veiksmingumui ir skaidrumui, ir ragina visas susijusias šalis – Audito Rūmus, Tarybą, agentūras ir Tinklą – į biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą žvelgti iš šios pozicijos; pabrėžia, jog dėl to, kad dėmesys nukreipiamas į veiklos efektyvumą, jokiu būdu neturi nukentėti tvarkingumas ir patikimas finansų valdymas;

                  8.

                  atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į administracinės naštos ir agentūrų veiklos rezultatų ryšį; yra įsitikinęs, jog norint, kad agentūros veiktų kuo efektyviau ir maksimaliai išnaudotų savo išteklius, jos turi ieškoti sąveikos, keistis geriausia praktika ir dalytis paslaugomis atsižvelgdamos į geografinį artumą ar darbo srities panašumą; mano, kad taip pat turėtų būti pagerintos, išplėstos ir palengvintos galimybės naudotis Komisijos teikiamomis paslaugomis;

                  9.

                  siūlo supaprastinti agentūroms taikomas finansines taisykles – taip būtų galima mažinti agentūrų administraciniam personalui būtinas išlaidas; ragina Komisiją šiuo tikslu rengti pasiūlymus ir skatinti agentūras naudotis galimybe supaprastinti priėmimo į darbą procedūras, kai standartinė procedūra sukurta didesnio masto organizacijai ir yra pernelyg didelė našta agentūroms;

                  10.

                  su susirūpinimu pažymi, kad Audito Rūmai yra nustatę nemažai problemų, neigiamai veikiančių keletą agentūrų, ypač kai tai susiję su:

                              —

                              perkėlimais, kurių neįmanoma paremti įsipareigojimais arba kurie pasirodo esantys pernelyg dideli,

                              —

                              nepakankamai skaidria arba griežta priėmimo į darbą tvarka,

                              —

                              pirkimais ir sutarčių administravimu,

                              —

                              potencialiais interesų konfliktais, įskaitant valdančiųjų tarybų lygmeniu;

                  11.

                  atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į Tinklo atsakymą; teigiamai vertina koordinuotus agentūrų veiksmus ir jų ketinimą įveikti Audito Rūmų įvardytas problemas bei ragina Tinklą ir atskiras agentūras biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pranešti apie konkrečių priemonių, skirtų 2010 finansinių metų biudžeto įvykdymo procedūroje Audito Rūmų ir Parlamento nustatytiems trūkumams ištaisyti, įgyvendinimo pažangą; pabrėžia, kad už tai atsakingi agentūrų vykdomieji direktoriai ir valdančiosios tarybos;

                  12.

                  ragina Tinklą ir atskiras agentūras pranešti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai apie pažangą, padarytą įgyvendinant šias idėjas ir principus, siekiant įvertinti, ar pasirinktas būdas buvo veiksmingas sprendžiant Audito Rūmų įvardytas ir Bendrame požiūryje nurodytas neišspręstas problemas, taip pat informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie individualius ir kolektyvinius veiksmus, kurių imtasi siekiant atsižvelgti į Audito Rūmų išvadas, ir apie šių veiksmų rezultatus;

                  13.

                  pabrėžia, kad agentūros jau kuris laikas ragina užtikrinti didesnį joms pagal Finansinį reglamentą taikomų taisyklių lankstumą; pripažįsta, kad didžioji dalis šių taisyklių neproporcingos ir prastai pritaikytos ne tik prie daugumos agentūrų dydžio ir tikslų, bet ir prie jų ypatumų; mano, kad supaprastinus agentūroms taikomas finansines ir teisės aktais nustatytas taisykles pagerėtų jų veiksmingumas, sumažėtų jų išlaidos ir būtų išspręsta daug problemų, į kurias dėmesį yra atkreipę Audito Rūmai;

                  14.

                  pažymi, kad kai kurios su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve susijusios agentūros yra operatyvinės ir kad jų biudžeto įgyvendinimas taip pat priklauso nuo išorės veiksnių, į kuriuos turėtų būti atsižvelgta biudžeto procedūros metu;

         Biudžeto ir finansų valdymas

                  15.

                  pakartoja, kad metinio periodiškumo principas yra vienas iš trijų pagrindinių apskaitos principų (tai vieningumas, metinis periodiškumas ir pusiausvyra) ir jis būtinas veiksmingam Sąjungos biudžeto įgyvendinimui užtikrinti; pažymi, kad decentralizuotos agentūros ne visada visapusiškai laikosi šio principo;

                  16.

                  primena agentūroms, kad vis dar turi būti išspręsta nuolat iškylanti perkėlimų problema; atkreipia dėmesį į agentūrų paaiškinimus, susijusius su tuo, kad veiklos išlaidų perkėlimų išvengti sunku; vis dėlto yra įsitikinęs, kad daugeliu atvejų padėtį pagerinti įmanoma, ypač geriau valdant įsipareigojimų asignavimus, pagrįstus faktiniais poreikiais, atliekant geresnį vidaus planavimą, geriau prognozuojant bendras pajamų sąmatas, taikant griežtesnę biudžetinę tvarką ir reguliariai apžvelgiant išlaidas; ragina agentūras įvertinti savo vidaus administracines procedūras, kad būtų sumažinta jų administracinė našta, ypač kai tai susiję su viešųjų pirkimų ir personalo priėmimo į darbą procedūromis; mano, kad tiek Komisija, tiek Audito Rūmai turėtų teikti agentūroms veiksmingą pagalbą šioje srityje;

                  17.

                  pabrėžia, kad kai kuriais atvejais reikia patobulinti vidaus planavimą, taigi agentūros raginamos gerinti savo procedūras; kartu pripažįsta, kad tam tikromis aplinkybėmis ir esant tinkamam pagrindui (pvz., sutartiniais metais nesant galimybių atlikti mokėjimų) tai turėtų būti skaidriai nurodyta atitinkamoje Audito Rūmų ataskaitoje; laikosi nuomonės, kad tik taip gali būti atliktas tikras įvertinimas, ar perkeltos pernelyg didelės sumos;

                  18.

                  atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad turi būti paisoma normų hierarchijos, ir mano, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas patikimam finansų valdymui; vis dėlto pažymi, kad taikant dabartines finansines taisykles neišsprendžiama agentūrų, kurių finansavimas pagrįstas mokesčiais, problema, ir ragina Komisiją kitą kartą peržiūrint agentūroms taikomas finansines taisykles pasiūlyti šios problemos sprendimą; pažymi, kad Finansinis reglamentas nepritaikytas ir perviršį generuojančioms agentūroms, ir pabrėžia, kad atliekant peržiūrą itin svarbu svarstyti šios problemos sprendimo būdus, pavyzdžiui, sukuriant ribotą rezervo fondą;

                  19.

                  tikisi, kad Audito Rūmai, atlikdami savo, kaip išorės auditoriaus, vaidmenį, atsižvelgs į Parlamento 2010 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaitą ir į jo agentūrų lyginamosios analizės ataskaitą ir tarsis su Tinklu dėl atvirai prieinamų ir skaidrių agentūrų lyginamosios analizės ir klasifikavimo procedūrų parengimo naudojant svarbius gero finansų ir biudžeto valdymo, mažų valdymo išlaidų ir efektyvaus operatyvinio veiksmingumo rodiklius ir pateiks pagrindinius duomenis lengvai prieinamu formatu (pvz., „Excel“ ir (arba) CSV rinkmenose);

                  20.

                  su susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, jog kai kurios agentūros yra pripažinusios, kad nepakankamas biudžeto lankstumas yra silpnybė – tai leidžia manyti, kad užtikrinus pakankamą biudžeto lankstumą, susijusį su skirtingomis antraštinėmis dalimis, būtų galima sutaupyti lėšų; ragina Komisiją atidžiai įvertinti padėtį ir teikti pasiūlymus, kaip spręsti šį klausimą;

                  21.

                  pažymi, kad metų laikotarpiu agentūrose atliekama daugybė skirtingų audito ir kontrolės procedūrų, kurios dažnai paskirstomos labai nevienodai, ir dėl to agentūros gali patirti sunkumų; yra įsitikinęs, kad problema turėtų būti sprendžiama pirmiausia geriau koordinuojant šį įvairų auditą (8); mano, kad su agentūromis turėtų būti konsultuojamasi siekiant rasti praktiškus šio klausimo sprendimus netrukdant joms vykdyti savo pagrindinių uždavinių; ragina Audito Rūmus, Komisiją, agentūras ir Tinklą rasti visoms susijusioms šalims tinkamą šio klausimo sprendimo būdą;

                  22.

                  reikalauja, kad visos agentūros ir bendrosios įmonės sistemingai pridėtų standartizuotą šabloną, pagal kurį būtų skelbiamos jų galutinės metinės ataskaitos – jis turėtų apimti jų biudžeto įgyvendinimo ataskaitose ir biudžeto ir finansų valdymo ataskaitose pateiktus duomenis; rekomenduoja visoms agentūroms ir bendrosioms įmonėms teikti šią informaciją išsamiu, lengvai prieinamu ir skaidriu būdu („Excel“ ir (arba) CSV rinkmenose), kad būtų lengviau palyginti, kaip įgyvendintas jų biudžetas, ir taip sudaryti Parlamentui ir visuomenei galimybę visapusiškai palyginti jų išlaidas;

                  23.

                  ragina Tinklą pradėti taikyti išsamią standartizuotą biudžeto eilučių sistemą, kad būtų galima susumuoti ir palyginti agentūrų pajamas ir išlaidas, taip pat kiekvienai biudžeto eilutei numatytų asignavimų įgyvendinimą ir panaudojimą pagal antraštinę dalį, skyrių ir eilutę; maža to, ragina Tinklą vėliau atlikti palyginimą ir užtikrinti, kas išvadas ir pagrindinius duomenis būtų galima netrukdomai gauti lengvai prieinamu formatu (pvz., „Excel“ ir (arba) CSV rinkmenose);

         Žmogiškieji ištekliai ir priėmimo į darbą politika

                  24.

                  pažymi, jog Pareigūnų tarnybos nuostatuose apibrėžti principai, kuriais grindžiama agentūrų taikoma personalo politika, ir jog būtina numatyti didesnį agentūroms taikomų teisės aktais nustatytų taisyklių lankstumą ir jas supaprastinti siekiant užtikrinti, kad šiuo požiūriu jos veiktų efektyviau; taip pat pažymi, kad, nors pagal Tarnybos nuostatų 110 straipsnį leidžiamas tam tikras lankstumas, nepaprastai svarbu, kad agentūros ir Komisija pasiektų ankstesnį susitarimą, nes galutinį sprendimą priima Komisija; mano, kad, jei nesutariama, Komisija atsakingam Parlamento komitetui turėtų pateikti pagrįstą sprendimą;

                  25.

                  primena agentūroms, jog planuodamos savo personalo politiką jos turėtų taikyti visuotinio žmogiškųjų išteklių programavimo principą, kuris būtų derinamas su jų biudžetiniais ir administraciniais pajėgumais, siekiant, kad būtų užtikrinta darni ir jų reikmes atitinkanti personalo politika; taip pat pažymi, kad personalo planuose turėtų būti atsižvelgta į tam tikras bazines aplinkybes, pavyzdžiui, į lyčių ir geografinę pusiausvyrą; šiuo požiūriu palankiai vertina iniciatyvas, kurias Komisija yra numačiusi savo veiksmų plane, ir tai, kad šiuo metu peržiūrint Pareigūnų tarnybos nuostatus pripažįstami specifiniai agentūrų ypatumai;

                  26.

                  reiškia susirūpinimą dėl to, kad agentūrų darbuotojų priėmimo į darbą tvarka vis dar kelia problemų, kurios praktiškai kartojasi nuo pat agentūrų įsteigimo dienos, – iš tikrųjų Audito Rūmai, atlikę savo 2011 finansinių metų auditą, nustatė šio tipo problemų ar trūkumų visose agentūrose, išskyrus dvi; stebisi, kad tiek bendrame požiūryje, tiek veiksmų plane nenumatyti jokie veiksmai šioje srityje;

                  27.

                  mano, kad nusistovėjusi personalo politikos planų praktika yra vertinga personalo ilgalaikio planavimo priemonė; reiškia vis didesnį susirūpinimą dėl to, kad vykdant metinę biudžeto procedūrą Komisija anuliuoja personalo politikos planus, dėl kurių susitarta, ir todėl ragina Komisiją šiuo požiūriu riboti savo veiksmus;

                  28.

                  ragina visas agentūras savo metinės veiklos ataskaitos priede kasmet informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie atostogų dienų skaičių, kiekvieno lygio darbuotojams kasmet leidžiamą pagal lankstaus darbo ir kompensuojamųjų atostogų sistemas;

         Interesų konfliktai ir skaidrumas

                  29.

                  teigiamai vertina Audito Rūmų Specialiąją ataskaitą Nr. 15/2012 „Interesų konfliktų valdymas pasirinktose ES agentūrose“, kuri parengta atsižvelgiant į Parlamento raginimą Audito Rūmams išsamiai išanalizuoti agentūrų požiūrį į situacijų, kai kyla potencialūs interesų konfliktai, valdymą;

                  30.

                  mano, kad pagrindinė Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 15/2012 papildoma nauda susijusi su reguliaria agentūrų pažangos interesų konfliktų valdymo ir prevencijos srityje stebėsena; ragina Audito Rūmus imtis tolesnių priemonių šiam klausimui spręsti išplečiant jo audito apimtį, t. y. įtraukiant kitas agentūras, ir pateikti savo išvadas būsimojoje specialiojoje ataskaitoje, susijusioje su šiuo klausimu;

                  31.

                  primena, kad savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 15/2012 Audito Rūmai įvertino interesų konfliktų valdymo politiką ir procedūras keturiose pasirinktose agentūrose – Europos aviacijos saugos agentūroje (EASA), Europos cheminių medžiagų agentūroje (ECHA), Europos maisto saugos tarnyboje (EFSA) ir Europos vaistų agentūroje (EMA);

                  32.

                  mano, kad Audito Rūmų audito tikslas buvo atsakyti į du klausimus: pirma, ar taikoma tinkama politika ir procedūros, ir, antra, ar ši politika ir procedūros tinkamai įgyvendinamos; taip pat pažymi, kad Audito Rūmai grindė savo darbą Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) gairėse pateikta interesų konflikto apibrėžtimi ir kad Audito Rūmų taikoma pavyzdinė minimalių reikalavimų sistema taip pat kildinama iš EBPO gairių; vis dėlto pabrėžia, kad, nors EBPO gairėse siūlomas tarptautinis lyginamasis standartas šiuo klausimu, jos iš esmės susijusios su viešojo sektoriaus darbuotojų interesų konfliktais ir todėl negali būti pakankamas pagrindas, kuriuo remiantis būtų veiksmingai sprendžiami galimi agentūrų valdymo organų ir kitų su agentūrų darbų susijusių organų, pavyzdžiui, valdančiųjų tarybų ir ekspertų grupių, interesų konfliktai; vis dėlto pripažįsta EBPO priemonių paketo naudą, ypač savarankiško dovanų, pelno ir pan. tikrinimo sąrašą, taip pat pripažįsta rekomendacijas dėl sankcijų, būtinybės tikrinti interesų deklaracijų išsamumą bei turinį ir reikalavimo turėti tam tikrų įgūdžių bei žinių nustatant interesų konflikto pavojų;

                  33.

                  pažymi, kad dėl nacionalinių ar institucinių interesų taip pat galimi agentūros valdančiosios tarybos ir pačios agentūros interesų konfliktai ir kad tai kelia pavojų tinkamai agentūros veiklai; todėl ragina Komisiją skubiai pateikti Parlamentui pasiūlymą siekiant spręsti šį klausimą; tikisi, kad vardan skaidrumo tuo tarpu bus paviešinta kiekvieno atitinkamos agentūros valdančiosios tarybos nario interesų deklaracija;

                  34.

                  apgailestauja, kad, kaip pažymima Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 15/2012 išvadose, tuo metu, kai buvo baigiami faktinio duomenų rinkimo darbai (2011 m. spalio mėn.), interesų konfliktų situacijų tinkamai nevaldė nė viena iš keturių pasirinktų agentūrų; pažymi, kad, nors EMA ir EFSA yra parengusios pažangesnę interesų konfliktų valdymo politiką, ECHA politika buvo neišbaigta, o EASA tokios politikos nebuvo parengusi;

                  35.

                  su susirūpinimu pažymi, kad Audito Rūmai informavo apie nemažai trūkumų, pirmiausia susijusių su personalo ir Apeliacinės komisijos politikos ir procedūrų įgyvendinimu (ECHA), su skaidrumu skelbiant metines interesų deklaracijas (EASA) ir su mokymais interesų konfliktų srityje (ECHA ir EASA); pabrėžia, kad iš keturių agentūrų, kuriose buvo atliktas Audito Rūmų auditas, tik EMA įgyvendina su dovanų ir kvietimų klausimais susijusią politiką;

                  36.

                  teigiamai vertina rekomendacijas, pateiktas Audito Rūmų keturioms agentūroms, kuriose atliktas auditas; palankiai vertina tai, kad po Audito Rūmų audito keturios pasirinktos agentūros ėmėsi įvairių veiksmų, siekdamos spręsti su savo individualiais trūkumais susijusias problemas; ragina agentūras informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie bet kokias tolesnes priemones, kurių imtasi siekiant įgyvendinti savo politiką ir procedūras ir spręsti su šiais trūkumais susijusias problemas, įskaitant interesų konfliktų valdymo srityje;

                  37.

                  pažymi, kad Audito Rūmai nustatė nemažai didelių trūkumų, susijusių su problemomis pasibaigus tarnybos laikotarpiui – dėl to silpnėja vadinamoji „sukamųjų durų“ padėties prevencija; pritaria Audito Rūmų rekomendacijai, kurioje pabrėžiama, kad būtina spręsti šias pasibaigus tarnybos laikotarpiui kylančias problemas, ir laikosi nuomonės, kad būtina tikslinti, ką reiškia vadinamasis persigalvojimo laikotarpis, suteikiamas bet kuriam asmeniui, dirbusiam agentūros direktoriumi ar ėjusiam svarbias pareigas agentūroje;

                  38.

                  pritaria Audito Rūmų rekomendacijai, kurioje visos Sąjungos institucijos ir decentralizuotos įstaigos raginamos įvertinti, ar jų Specialiojoje ataskaitoje Nr. 15/2012 pateiktos rekomendacijos joms aktualios ir taikytinos; mano, kad visos agentūros turėtų vystyti ir įgyvendinti visapusišką savarankiškumo politiką ir procedūras, kad, inter alia, būtų sukurtas mechanizmas, kuris būtų taikomas sulaužius pasitikėjimą, ir nustatytos aiškios sankcijos arba remiantis įgyta patirtimi ir Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 15/2012 rekomendacijomis pakeistos jau galiojančios sankcijos; ragina agentūras iki 2013 m. pabaigos informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją šiuo klausimu;

                  39.

                  palankiai vertina Europos ombudsmeno sprendimą savo iniciatyva atlikti keleto atvejų, susijusių su vadinamojo sukamųjų durų tipo interesų konfliktais, apie kuriuos neseniai pranešta Komisijai, tyrimą; pritaria ombudsmeno įspėjimui, kad, nors veiksmingas interesų konfliktų valdymas yra esminė gero valdymo ir patikimo etiško elgesio dalis, ne visos problemos, susijusios su valdymu ir etika, būtinai reiškia, kad susiduriama su interesų konfliktu; laikosi nuomonės, kad interesų konfliktus reikia nagrinėti laikantis griežtų ribų, ir pabrėžia, kad būtina skatinti mokymo ir prevencijos strategijas ir veiksmus, susijusius su interesų konfliktais Sąjungos institucijose;

                  40.

                  teigiamai vertina Audito Rūmų rekomendaciją Sąjungai svarstyti galimybę toliau vystyti savo reglamentavimo sistemą, kuri būtų skirta interesų konfliktų situacijoms valdyti;

                  41.

                  teigiamai vertina 2012 m. liepos 19 d. bendrą tarpinstitucinį pareiškimą dėl decentralizuotų agentūrų ir ypač jo nuostatas dėl interesų konfliktų valdymo ir prevencijos (11 ir 18 dalys) ir dėl jų mokslo ekspertų nepriklausomumo (20 dalis);

                  42.

                  ragina Audito Rūmus atlikti vertinimą, kaip agentūros įgyvendina bet kokias priemones, kurių imamasi atsižvelgiant į jų Specialiojoje ataskaitoje Nr. 15/2012 joms pateiktas rekomendacijas; ragina Tinklą parengti pasiūlymus, pagrįstus geros praktikos mainais ir įgyta patirtimi, kad bendradarbiaujant su Komisija ir Audito Rūmais būtų galima įvardyti tas agentūras ar jų veiklos sritis, kuriose kyla didžiausia interesų konflikto rizika; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina Sąjungos institucijose dirbančių lobistų grupių Skaidrumo registro peržiūrą ir primygtinai ragina Komisiją ir agentūras įgyvendinti su šia peržiūra susijusias priemones galimų interesų konfliktų srityje;

                  43.

                  teigiamai vertina numatytus Komisijos veiksmus, susijusius su interesų konfliktais, ypač jos ketinimą parengti nuoseklios interesų konfliktų prevencijos ir valdymo politikos gaires, kurios būtų skirtos valdančiųjų tarybų nariams ir direktoriams, mokslinių komitetų ekspertams ir apeliacinių komisijų nariams (9) – užduotį, už kurią Komisija pati prisiėmė atsakomybę ir išsikėlė tikslą ją atlikti 2013 m.; su pasitenkinimu pažymi, kad ši užduotis – vienas iš Komisijos prioritetinių veiksmų ir svarbiausių etapų; ragina Komisiją įgyvendinant šią veiklą laikytis pasiūlyto termino ir iki 2013 m. pabaigos informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie šios veiklos rezultatus ir prie savo ataskaitos pridėti atitinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;

                  44.

                  atsižvelgdamas į tai pažymi, jog Komisija yra numačiusi, kad agentūros 2013 m. imsis dvejų veiksmų, t. y. kad jos priims ir įgyvendins aiškią politiką interesų konfliktų srityje ir pirmiausia keisis patirtimi ir galimai parengs koordinuotą požiūrį bendroms problemoms, susijusioms su moksliniais komitetais ir apeliacinėmis komisijos, spręsti ir kad jos apibrėš skaidrius ir objektyviai vertintinus apeliacinių komisijų narių nešališkumo ir nepriklausomumo kriterijus bei peržiūrės mokslinių komitetų narių atrankos procedūras (10); ragina agentūras iki 2013 m. pabaigos informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie šių užduočių įgyvendinimo padėtį;

                  45.

                  ragina Komisiją atsižvelgti į tai, kad, pirma, valdant interesų konfliktus būtina išsaugoti tinkamą rizikos ir naudos pusiausvyrą ir, antra, būtina siekti tikslo užsitikrinti pačias geriausias mokslines konsultacijas; mano, kad masiškai rengiant elgesio kodeksus ir etikos gaires kelio interesų konfliktams užkirsti neįmanoma; laikosi nuomonės, kad elgesio kodeksų ir etikos gairių priėmimas būtinas, bet nepakankamas ir kad kelias interesų konfliktams gali būti užkirstas tik įgyvendinant paprastas ir tinkamas taisykles ir jas veiksmingai taikant – tai būtų dalis bendros garbingumo, sąžiningumo ir skaidrumo kultūros;

                  46.

                  pabrėžia, kad aukšto lygio skaidrumas – esminis elementas, būtinas interesų konfliktų rizikai švelninti; todėl ragina agentūras, kurios savo tinklavietėse dar nėra paskelbusios savo valdančiosios tarybos, valdančiojo personalo narių, taip pat išorės ir vidaus ekspertų sąrašo, tai padaryti ir kartu paskelbti atitinkamas jų interesų deklaracijas ir gyvenimo aprašymus;

         Veiksmų planas

                  47.

                  teigiamai vertina Komisijos 2012 m. gruodį priimtą veiksmų planą, susijusį su bendro požiūrio į ES decentralizuotas agentūras įgyvendinimu (toliau – Veiksmų planas), ir ragina visas susijusias šalis atsižvelgti į čia pateiktas idėjas, ypač toliau derantis dėl daugiametės finansinės programos (DFP);

                  48.

                  visapusiškai remia Komisijos pagrindinius tikslus, išdėstytus Veiksmų plane, t. y. užtikrinti labiau subalansuotą valdymą, didinti agentūrų veiksmingumą ir atskaitomybę ir pasiekti didesnį jų veiklos būdo nuoseklumą; palankiai vertina jame siūlomus veiksmus, ypač susijusius su valdančiųjų tarybų supaprastinimu, su pastangomis rasti agentūrų sąveiką ir su galimybe kai kurias iš jų sujungti;

                  49.

                  tačiau pažymi, kad, nors Veiksmų planas yra geras atspirties taškas, pagal jį nenumatytas visapusiškas dabartinio agentūrų struktūros įvertinimas, be to, jam trūksta aiškios vizijos ir strategijos, kuria remiantis būtų išspręstas būtinybės modernizuoti agentūras klausimas; laikosi nuomonės, kad, kalbant apie konkrečius veiksmus, susijusius su atskiromis agentūromis arba agentūrų tipais ar grupėmis, Komisija galėjo būti ambicingesnė ir reiklesnė; apgailestauja, kad šiuo etapu ilgai trukusio tarpinstitucinės darbo grupės darbo rezultatai gana kuklūs ir kad Taryba neparodė pritarimo platesnio užmojo principui; yra įsitikinęs, kad vadovaujantis iniciatyvesniu ir labiau į ateitį orientuotu požiūriu būtų užtikrinta gerokai didesnė papildoma nauda;

                  50.

                  palankiai vertina tai, kad vienas iš Bendro požiūrio prioritetų yra agentūrų valdymo gerinimas, ypač aiškiau apibrėžiant valdančiosios tarybos ir vykdomojo direktoriaus vaidmenį ir peržiūrint Komisijos ir Parlamento atstovų valdančiosiose tarybose funkciją; laikosi nuomonės, kad šis procesas taip pat būtų naudingas agentūrų, Sąjungos institucijų ir valstybių narių ryšiui paaiškinti, didesnės agentūrų atskaitomybės mechanizmams nustatyti ir Komisijos atsakomybės laipsniui agentūrų veiklos atžvilgiu apibrėžti kartu laikantis agentūrų savarankiškumo principo;

                  51.

                  ragina Komisiją geriau išnaudoti agentūrų kompetencijos ugdymą ir rekomendacijas Europos semestro kontekste, visų pirma rengiant metinę augimo apžvalgą ir makroekonominius rodiklius; pabrėžia, kad siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų agentūros atlieka esminį vaidmenį;

         Savarankiškumas

                  52.

                  atkreipia ypatingą dėmesį į didžiulę agentūrų savarankiškumo svarbą; primena, kad agentūros turėtų pajėgti savarankiškai vykdyti savo įgaliojimus, ir apgailestauja, kad šiuo metu taip būna ne visada; laikosi nuomonės, kad į Komisijos generalinius direktoratus turėtų būti žiūrima kaip į agentūrų partnerius, ir su susirūpinimu pažymi, kad Komisijos intervencijos kartais priverčia abejoti agentūrų sprendimų objektyvumu ir jų vykdomais veiksmais, ypač kalbant apie didelę riziką, susijusią su vartotojų sauga;

         Atskaitomybė

                  53.

                  mano, kad turėtų būti supaprastinta agentūrų demokratinė atskaitomybė, pirmiausia kalbant apie tai, kaip jos informuoja biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją (kalbant konkrečiai, tebesama neatitikimų, susijusių su tuo, kaip pateikiama finansinė informacija ir priemonių, kurių imtasi gavus sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, ataskaitos); laikosi nuomonės, kad Parlamento ir agentūrų santykiams būtų naudingesnė tvirtesnė ir geresnės struktūros atskaitomybės Parlamentui sistema; mano, kad dabartinė sistema gana fragmentiška ir kad pernelyg dažnai ryšiai palaikomi ir ataskaitos teikiamos tik ad hoc pagrindu;

                  54.

                  mano, jog nepaprastai svarbu, kad už agentūras atsakingi Parlamento komitetai kuo atidžiau išnagrinėtų jų metines darbo programas ir užtikrintų, kad jose būtų atspindėta dabartinės aplinkybės ir politiniai prioritetai; atsižvelgdamas į tai tikisi, kad agentūros, rengdamos savo metines darbo programas, glaudžiai bendradarbiaus su šiais komitetais ir Komisija, kaip nurodoma 2012 m. liepos 19 d. bendrame pareiškime;

                  55.

                  dėl skaidrumo ir demokratinės priežiūros, įskaitant Parlamento vykdomą demokratinę priežiūrą, ragina agentūras savo tinklavietėse skelbti valdančiųjų tarybų posėdžių protokolus;

                  56.

                  siūlo, kad Parlamento Biudžeto kontrolės komiteto narys stebėtojo teisėmis galėtų dalyvauti agentūrų valdančiųjų tarybų posėdžiuose;

         Tvirtesnio bendradarbiavimo ir kai kurių agentūrų sujungimo galimybės

                  57.

                  laikosi nuomonės, kad toliau turėtų būti tiriama Europos policijos koledžo (CEPOL) ir Europos policijos biuro (Europolo) sąveika atsižvelgiant į CEPOL 2011 m. parengto tyrimo rezultatus (sutartis CEPOL/CT/2010/002); pažymi, kad 2014 m. kovo mėn. koledžas ketina išsikraustyti iš dabartinių patalpų Bramshile (JK); ragina Komisiją pateikti pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl koledžo perkėlimo į Hagą (Nyderlandai), kur šiuo metu veikia Europolas, kad abi agentūros galėtų dalytis patalpomis ir paslaugomis nekeliant grėsmės jų esminiams uždaviniams ir savarankiškumui; pabrėžia, kad priėmus greitą sprendimą dėl CEPOL perkėlimo būtų gerokai sumažintas netikrumas, kuris gali neigiamai paveikti personalą ir įdarbinimo procedūras;

                  58.

                  ragina Komisiją kartu su Europos mokymo fondu, Europos profesinio mokymo plėtros centru, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondu ir Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra toliau tirti esamą šių agentūrų sąveiką ir informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie galimą gilesnę jų integraciją; ragina šias agentūras ir Komisiją įvertinti, ar užtikrinus tvirtesnį bendradarbiavimą galėtų būti pasiekta masto ekonomija ir optimizuota jų veikla;

                  59.

                  mano, kad turėtų būti užtikrintas tvirtesnis kai kurių agentūrų tarpusavio koordinavimas, ypač kai tai susiję su sprendimais, darančiais poveikį kitos agentūros veiklos sričiai; siūlo susijusioms agentūroms pasiekti tarpusavio susitarimą įtraukiant atitinkamas suinteresuotąsias šalis, kad būtų išvengta konkuruojančių teisės aktų; ragina agentūras tokiais atvejais visada informuoti kompetentingus Parlamento komitetus;

         Geriausios praktikos mainai

                  60.

                  pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad sukurtos naujos agentūros (pvz., Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER), Europos bankininkystės institucija (EBI), Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EDPPI) ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI) – visos įkurtos 2011 m.) pasinaudotų geriausia seniau sukurtų žinomų agentūrų praktika, kad išvengtų su priėmimo į darbą tvarka, pirkimais ir finansų reguliavimų susijusių problemų;

                  61.

                  su pasitenkinimu pažymi, kad sukurtos naujos agentūros tris kartus per metus dalyvauja Tinklo posėdžiuose ir kad šie posėdžiai apima geriausios praktikos mainus; taip pat pažymi, kad sukurtos naujos agentūros kviečiamos prisijungti prie potinklių, sukurtų techninių žinių reikalaujantiems klausimams aptarti, ypač Administracijos vadovų potinklyje, kuris posėdžiauja taip pat dažnai, kaip ir Tinklas, ir aptaria priėmimo į darbą tvarkos, pirkimų ir finansų reguliavimo klausimus;

                  62.

                  atkreipia dėmesį į du EVPRI surengtus pažintinius vizitus, kurie įvyko 2011 m. Europos geležinkelio agentūroje (ERA) ir 2012 m. Europos jūrų saugumo agentūroje (EMSA) ir per kuriuos EVPRI personalas turėjo galimybę gauti informacijos apie geriausią praktiką iš šių gerai žinomų agentūrų; atkreipia dėmesį į dažno EVPRI, EDPPI ir EBI bendravimo vystymą dalijantis patirtimi, derinant veiklą ir naudojantis sąveika;

                  63.

                  ragina Tinklą palaikyti ryšius su Komisija siekiant tirti galimybes rengti agentūroms bendrą mokymo veiklą, skirtą Audito Rūmų 2011 m. įvardytoms finansinėms problemoms įveikti;

         Europos priežiūros institucijos

                  64.

                  su susirūpinimu pažymi, kad Finansinio reglamento nuostatos nėra visiškai suderintos su Europos priežiūros institucijų finansavimo schema, nes 55–60 % jų biudžeto finansuojama valstybių narių ir Europos laisvosios prekybos asociacijos šalių įnašais; yra įsitikinęs, kad būtina rasti tinkamus mechanizmus Europos priežiūros institucijų, kurioms dėl mišraus jų finansavimo pobūdžio gresia ypatinga rizika, saugumui ir finansiniam stabilumui užtikrinti; laikosi nuomonės, kad šis klausimas vėliausiai turėtų būti keliamas atliekant kitą Finansinio reglamento nuostatų dėl agentūrų peržiūrą, ir ragina Komisiją įvertinti šią padėtį bei šiuo klausimu informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją;

                  65.

                  pabrėžia, kad svarbu tinkamai derinti paskirtą biudžetą ir turimus etatus iš vienos pusės ir Europos priežiūros institucijoms patikėtas užduotis iš kitos, nes neatitikimai gali lemti neproporcingą etatų politiką, pirma, Europos priežiūros institucijų personalo įdarbinimo ir, antra, nacionalinių ekspertų įtraukimo atžvilgiu; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisija aiškiai nenurodžiusi pakeitė Europos priežiūros institucijų pasiūlytus etatų planus; ragina Komisiją visapusiškai skaidriai spręsti šį ir kitus klausimus;

                  66.

                  šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į susirūpinimą, pareikštą preliminariose Tarptautinio valiutos fondo (TVF) 2012 m. gruodžio mėn. atlikto finansų sektoriaus vertinimo, susijusio su Sąjunga, išvadose, kuriose rekomenduojama padidinti Europos priežiūros institucijų išteklius ir galias, kad jos galėtų sėkmingai vykdyti savo ir kartu būtų skatinamas jų veiklos nepriklausomumas;

         Lyčių lygybė

                  67.

                  pabrėžia, kad svarbu parengti politiką, pagal kurią būtų užtikrintas tinkamas moterų ir vyrų atstovavimas agentūrų valdančiosiose tarybose; ragina Tinklą parengti ir skatinti bendrąsias gaires, susijusias su geriausia praktika šiuo klausimu, net jei agentūrų steigiamuosiuose reglamentuose nepateikta konkrečių nurodymų; ragina agentūrų vykdomuosius direktorius, kurie turi visus valdymo įgaliojimus, susijusius su personalo klausimais, užtikrinti tiek agentūrų darbuotojų lyčių lygybę, tiek atsakingas pareigas agentūrose einančių asmenų lygybę;

                  68.

                  su susirūpinimu pažymi, kad nedaug moterų atlieka agentūrų vykdomojo direktoriaus pareigas; kadangi daugumoje agentūrų direktorių skiria valdančioji taryba, remdamasi Komisijos patvirtintu trumpuoju sąrašu, ragina agentūrų valdančiąsias tarybas ir Komisiją laikytis lyčių lygybės principų ir atsižvelgti į Komisijos 2010 m. inicijuotą strategiją, kuria siekiama užtikrinti geresnę lyčių pusiausvyrą tarp atsakingas pareigas einančių asmenų; reiškia susirūpinimą dėl to, kad lyčių lygybės politika nepaminėta nei tarp Bendro požiūrio, nei Veiksmų plano tikslų, ir ragina Komisiją parengti konkrečius pasiūlymus šiai problemai spręsti;

                  69.

                  pažymi, kad valstybės narės atsako už savo atstovų atranką į agentūrų valdančiąsias tarybas; ragina valstybes nares skiriant savo atstovus į šiuos organus atsižvelgti į lyčių lygybės principus, be to, rengiantis rinkti pirmininką ir pirmininko pavaduotoją ragina vykdomuosius direktorius išsamiau informuoti tarybų narius šiuo klausimu; su pasitenkinimu pažymi, kad dviejų iš dabartinio trejeto agentūrų valdančiųjų tarybų pirmininkės yra moterys;

         Sudėtingos IT sistemos

                  70.

                  pabrėžia, kad agentūroms ir Komisijai būtina koordinuoti geriausią praktiką ir patirtį ir jomis keistis siekiant įveikti techninius ir valdymo iššūkius, susijusius su sudėtingomis informacinių technologijų (IT) sistemomis, kurios turi veikti visos Sąjungos pagrindu; stebisi, kad Komisija iš agentūrų ima mokestį už naudojimąsi IT sistemomis ir kad šie mokesčiai nustatyti ne remiantis objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, agentūrų dydžiu; atsižvelgdamas į tai, kad šie mokesčiai yra nemaža našta mažoms agentūroms, ir, jei nesama alternatyvos jų apmokestinimui, ragina Komisiją šį mokestį pritaikyti pagal agentūrų dydį ir agentūrų finansines galimybes;

                  71.

                  atkreipia Komisijos dėmesį į sunkumus, su kuriais agentūros susiduria sudėtingų IT sistemų srityje, pavyzdžiui, taikydamos kaupiamosios apskaitos sistemą ABAC ir sistemą SYSPER2, kadangi šios sistemos parengtos siekiant patenkinti Komisijos, o ne agentūrų reikmes; teigiamai vertina šios problemos pasekmių klausimą keliančių potinklių – pirmiausia Sąjungos agentūrų informacinių ir ryšių technologijų tinklo (IT klausimai) ir Administracijos vadovų potinklio (sistemos ABAC ir SYSPER2) – veiksmus ir ragina Komisiją glaudžiau bendradarbiauti su agentūromis sprendžiant šį klausimą;

                  72.

                  siūlo sudaryti agentūroms galimybę naudotis Komisijos žmogiškųjų išteklių programine įranga arba bet kokio kito tipo programine įrangą, kad joms nereikėtų pirkti nuosavos brangios programinės įrangos;

                  73.

                  siūlo, kad nuo kitų finansinių metų – siekiant palengvinti agentūrų biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos darbą ir atsižvelgiant į didelį agentūrų skaičių, vis sudėtingesnę jų veiklą ir vis didesnę veiklos apimtį – Parlamentas, nagrinėdamas ir rengdamas savo nuomonę dėl agentūros, svarstytų pertvarkos galimybę, pagal kurią būtų galima skirti keletą pranešėjų, kaip šiais metais jau buvo padaryta kitų institucijų atveju;

                  74.

                  paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją agentūroms, kurioms taikoma ši biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

         (1)  OL L 286, 2012 10 17, p. 388.

         (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

         (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

         (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

         (5)  OL C 368, 2011 12 16.

         (6)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 62.

         (7)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 121.

         (8)  Šiuo klausimu žr. veiksmų plano, susijusio su Bendro požiūrio į ES decentralizuotas agentūras įgyvendinimu, 53 veiksmą.

         (9)  Šiuo klausimu žr. veiksmų plano, susijusio su Bendro požiūrio į ES decentralizuotas agentūras įgyvendinimu, 33 veiksmą.

         (10)  Šiuo klausimu žr. veiksmų plano, susijusio su Bendro požiūrio į ES decentralizuotas agentūras įgyvendinimu, 34 ir 35 veiksmus.


title: 2017 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2017/1743 dėl II naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės 2015 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
29.9.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/360

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS (ES) 2017/1743
   2017 m. balandžio 27 d.
   dėl II naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės 2015 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į II naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės 2015 finansinių metų galutines metines finansines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl II naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės 2015 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2015 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (2),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. vasario 21 d. rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad bendroji įmonė įvykdė 2015 finansinių metų biudžetą (05875/2017 – C8-0089/2017),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 209 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 557/2014, kuriuo įsteigiama II naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė (4), ypač į jo 12 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 110/2014 dėl pavyzdinio finansinio reglamento viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (5) 209 straipsnyje,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį ir IV priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0083/2017),

               1.

               pritaria II naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės 2015 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą II naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Antonio TAJANI

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 473, 2016 12 16, p. 57.

      (2)  OL C 473, 2016 12 16, p. 58.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 169, 2014 6 7, p. 54.

      (5)  OL L 38, 2014 2 7, p. 2.


title: 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2016/1482 dėl Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

text:
14.9.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 246/160

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS (ES) 2016/1482
   2016 m. balandžio 28 d.
   dėl Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2014 finansinių metų konsoliduotąsias metines ataskaitas (COM(2015) 377 – C8-0207/2015) (2),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2014 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais (3),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2014 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 10 dalį ir į 317, 318 ir 319 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (5), ypač į jo 55, 99, 164, 165 ir 166 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį ir V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8–0109/2016),

               1.

               patvirtina Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui, kad Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2014 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ombudsmenui ir Europos išorės veiksmų tarnybai ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL L 51, 2014 2 20.

      (2)  OL C 377, 2015 11 13, p. 1.

      (3)  OL C 373, 2015 11 10, p. 1.

      (4)  OL C 377, 2015 11 13, p. 146.

      (5)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.


title: 2014/605/ES: 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros 2012 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
5.9.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 266/272

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2014 m. balandžio 3 d.
   dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros 2012 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2014/605/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros 2012 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros 2012 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Agentūros atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2014 m. vasario 18 d. rekomendaciją (05849/2014 – C7–0054/2014),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 1994 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2062/94 dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros įsteigimo (4), ypač į jo 14 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5),

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (6), ypač į jo 108 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0193/2014),

               1.

               patvirtina Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros direktoriui, kad Agentūros 2012 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 365, 2013 12 13, p. 275.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 216, 1994 8 20, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  OL L 328, 2013 12 7, p. 42.


title: 2012 m. vasario 1 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 31/12/COL, kuriuo aštuoniasdešimt penktąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie persvarstytų valstybės pagalbos laivų statybai vertinimo taisyklių taikymą nuo 2012 m. vasario 1 d.

text:
31.1.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 31/77

         ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

   Nr. 31/12/COL
   2012 m. vasario 1 d.
   kuriuo aštuoniasdešimt penktąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie persvarstytų valstybės pagalbos laivų statybai vertinimo taisyklių taikymą nuo 2012 m. vasario 1 d.
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (TOLIAU – INSTITUCIJA),
   Kadangi:
   pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Priežiūros institucijos ir Teismo susitarime arba jei Institucija mano tai esant reikalinga,
   2011 m. gruodžio 7 d. Europos Komisija priėmė Komunikatą dėl persvarstytų valstybės pagalbos laivų statybai vertinimo taisyklių taikymo nuo 2012 m. sausio 1 d. (OL C 364, 2011 12 14, p. 9),
   šis komunikatas taip pat svarbus ir Europos ekonominei erdvei,
   pagal EEE susitarimo 1 straipsnyje nustatytą vientisumo tikslą reikia užtikrinti, kad EEE valstybės pagalbos taisyklės būtų vienodai taikomos visoje Europos ekonominėje erdvėje,
   pagal EEE susitarimo XV priedo 11 psl. esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,
   Institucija su Europos Komisija ir ELPA valstybėmis dėl šio klausimo konsultavosi 2011 m. gruodžio 19 d. raštais,
   PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos pakeičiant skyrių apie valstybės pagalbos laivų statybai vertinimo taisykles.
   Naujasis skyrius pateikiamas šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Šio sprendimo tekstas autentiškas tik anglų kalba.

      Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 1 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Oda Helen SLETNES

            Pirmininkė

         Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

            Kolegijos narė

      PRIEDAS

         VALSTYBĖS PAGALBOS LAIVŲ STATYBAI GAIRĖS
          (1)

      1.   Įžanga

                  1)

                  Valstybės pagalba laivų statybai buvo teikiama pagal specialią tvarką, kuri palaipsniui suderinta su horizontaliosiomis valstybės pagalbos nuostatomis. Palyginti su pramonės sektoriais, kuriems specialios taisyklės nebuvo taikomos, tvarkoje, taikytoje laivų statybos sektoriui, buvo ir griežtesnių, ir ne tokių griežtų nuostatų. Šiomis gairėmis nustatomos naujos valstybės pagalbos laivų statybai vertinimo taisyklės, 2011 m. gruodžio 31 d. nustojus galioti dabartinėms valstybės pagalbos laivų statybai gairėms (2).

                  2)

                  Laivų statyba nuo kitų pramonės sričių skiriasi tam tikromis ypatybėmis, kaip antai, nedidelės gamybinės serijos, gaminamų vienetų dydis, vertė ir sudėtingumas, taip pat tai, kad prototipai paprastai naudojami komerciniais tikslais.

                  3)

                  Atsižvelgdama į šiuos ypatumus Institucija mano, kad pagrįsta laivų statybos sektoriuje toliau taikyti specialias inovacijų pagalbos nuostatas, užtikrinant, kad dėl tokios pagalbos poveikio prekybos sąlygoms ir konkurencijai nebūtų pažeistas bendras interesas.

                  4)

                  Inovacijoms teikiama valstybės pagalba turi būti siekiama, kad jos gavėjo elgesys pasikeistų taip, kad padidėtų jo su inovacijomis ir inovacijų projektais susijusios veiklos lygis arba kad jis galėtų vykdyti veiklą, kurios priešingu atveju nevykdytų, arba vykdytų labiau ribotu mastu. Skatinamąjį poveikį galima nustatyti atlikus priešingos padėties analizę, pagal kurią lyginamas numatomos veiklos su pagalba ir be pagalbos lygis. Todėl šiomis gairėmis nustatomi konkretūs reikalavimai, kurių laikydamosi ELPA valstybės galės užtikrinti skatinamąjį poveikį.

                  5)

                  Bendradarbiaujant su sektoriaus atstovais buvo parengtas neoficialus laivų statybai taikytinų inovacijų pagalbos taisyklių, visų pirma susijusių su tinkamomis finansuoti sąnaudomis ir projekto inovacinio pobūdžio patvirtinimu, rinkinys, kuriuo Institucija remiasi sprendimų priėmimo praktikoje. Kad būtų užtikrintas skaidrumas, šios taisyklės turėtų būti oficialiai įtrauktos į inovacijų pagalbos teikimo taisykles.

                  6)

                  Kalbant apie regioninę pagalbą, Institucija 2013 m. persvarstys 2007–2013 m. Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (3). Todėl šiuo metu Institucija nekeis regioninės pagalbos laivų statybos sektoriuje specialių taisyklių. Todėl šiame skyriuje teikiamos regioninės pagalbos laivų statybai specialios taisyklės yra tokios pačios kaip ir ankstesniame skyriuje apie valstybės pagalbą laivų statybai. Institucija iš naujo įvertins padėtį atsižvelgdama į persvarstytas Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires.

                  7)

                  Kalbant apie eksporto kreditus, šiomis gairėmis siekiama atsižvelgti į taikomus tarptautinius įsipareigojimus.

                  8)

                  Dėl to šiose gairėse teikiamos specialios inovacijų pagalbos ir regioninės pagalbos nuostatos, taikytinos laivų statybai, taip pat nuostatos dėl eksporto kreditų. Be to, pagalba laivų statybos sektoriui gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal EEE susitarimą ir horizontaliąsias valstybės pagalbos priemones (4), nebent tose priemonėse būtų nustatyta kitaip.

                  9)

                  Pagal EEE susitarimo 123 straipsnį bet kuri ELPA valstybė gali imtis priemonių, kurias mano esant būtinas apsaugoti gyvybiniams savo saugumo interesams, kariniams laivams finansuoti.

                  10)

                  Institucija ketina šiose gairėse išdėstytus principus taikyti iki 2013 m. gruodžio 31 d. Po šios datos Institucija numato nuostatas dėl inovacijų pagalbos įtraukti į Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui gaires (5) ir laivų statybai skirtą regioninę pagalbą įtraukti į Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires.

            2.   Taikymo sritis ir terminų apibrėžtys

                  11)

                  Pagal šias gaires Institucija gali leisti pagalbą laivų statykloms, eksporto kreditų atveju pagalbą laivo savininkams, teikiamą laivų statybai, remontui arba techniniam pertvarkymui, inovacijų pagalbą, teikiamą plūdrioms ir mobilioms konstrukcijoms atviroje jūroje įrengti.

                  12)

                  Šiose gairėse taikomos šios terminų apibrėžtys:
                  a)   laivų statyba– savaeigių komercinių laivų statyba EEE;
                  b)   laivų remontas– savaeigių komercinių laivų remontas arba atnaujinimas EEE;
                  c)   laivo techninis pertvarkymas– savaeigio, ne mažesnio kaip 1 000 gt (6) komercinio laivo techninis pertvarkymas EEE, jeigu juo iš esmės pakeičiamas krovinių išdėstymo planas, laivo korpusas, variklių sistema arba patalpos keleiviams;
                  d)   savaeigis komercinis laivas– laivas, kuris dėl savo nuolatinės varomosios jėgos kūrimo ir valdymo mechanizmų turi visas savarankiškos laivybos atviroje jūroje arba vidaus vandenyse savybes, ir priklauso vienai iš šių kategorijų:(i)ne mažesni kaip 100 gt jūrų ir vidaus vandenų laivai keleiviams ir (arba) prekėms plukdyti;(ii)ne mažesni kaip 100 gt jūrų ir vidaus vandenų laivai specialioms paslaugoms teikti (pavyzdžiui, žemsiurbės ir ledlaužiai);(iii)ne mažesnės kaip 365 kW galios vilkikai;(iv)nebaigti i, ii ir iii papunkčiuose nurodytų laivų korpusai, kurie yra plūdrūs ir mobilūs.e)   atviroje jūroje esančios plūdrios ir mobilios konstrukcijos– komercinių laivų savybių turinčios, bet ne savaeigės konstrukcijos, naftos, dujų ir atsinaujinančių energijos išteklių žvalgymui, eksploatavimui arba gamybai, kurių buvimo vietą numatoma pakeisti keletą kartų per eksploatavimo laikotarpį.

            3.   Specialios priemonės

      3.1.   Regioninė pagalba

                  13)

                  Regioninė pagalba laivų statybai, remontui arba techniniam pertvarkymui gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu ji atitinka šias sąlygas:

                              a)

                              pagalba turi būti teikiama veikiančioms statykloms atnaujinti arba modernizuoti ir neturi būti susijusi su atitinkamos (-ų) statyklos (-ų) finansiniu restruktūrizavimu, siekiant padidinti esamų įrengimų našumą;

                              b)

                              EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytuose regionuose, įtrauktuose į kiekvienai ELPA valstybei Institucijos patvirtintus regioninės pagalbos skyrimo žemėlapius (7), pagalbos intensyvumas neturi viršyti 22,5 % bendrojo subsidijos ekvivalento;

                              c)

                              EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytuose regionuose, įtrauktuose į kiekvienai ELPA valstybei Institucijos patvirtintus regioninės pagalbos skyrimo žemėlapius, pagalbos intensyvumas neturi viršyti 12,5 % bendrojo subsidijos ekvivalento arba taikomos regioninės pagalbos viršutinės ribos dydžio, atsižvelgiant į tai, kuris dydis yra mažesnis;

                              d)

                              pagalba turi būti skirta tik tinkamoms finansuoti sąnaudoms padengti, kaip apibrėžta 2007–2013 m. Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėse.

            3.2.   Inovacijų pagalba

      3.2.1.   Reikalavimus atitinkančios paraiškos

                  14)

                  Inovacijų pagalba laivų statybai, remontui arba techniniam pertvarkymui gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu didžiausias bendras pagalbos intensyvumas yra 20 %, su sąlyga, kad pagalba susijusi su inovacinių produktų ir procesų, kurie technologiniu požiūriu yra nauji arba iš esmės patobulinti, palyginti su EEE laivų statybos sektoriuje naudojamais moderniausiais produktais ir procesais, ir kurie susiję su technologinės arba pramoninės nesėkmės rizika, naudojimu pramonėje.

                  15)

                  Inovaciniai produktai ir procesai, apibrėžti 14 punkte, gali būti susiję su kokybės ir veiklos rezultatų tobulinimu aplinkos apsaugos srityje, kaip antai kuro vartojimo, variklių išmetalų kiekio, atliekų ir saugumo optimizavimas.

                  16)

                  Kai inovacijų tikslas yra padidinti aplinkos apsaugą ir dėl jų pradedama laikytis priimtų EEE standartų likus bent vieniems metams iki tų standartų įsigaliojimo, arba jomis užtikrinamas didesnis aplinkos apsaugos lygis, kai EEE standartai nenustatyti, arba dėl jų gali būti taikomi griežtesni nei EEE standartai, didžiausias bendras pagalbos intensyvumas gali būti padidintas iki 30 %. Sąvokos „EEE standartai“ ir „aplinkos apsauga“ turi tokią pačią reikšmę, kokia pateikta Institucijos valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gairėse (8).

                  17)

                  Jei atitinka 14 punkte nurodytus kriterijus, inovaciniais produktais bus nauja laivų kategorija, kuri apibūdinama pagal pirmąjį galimos laivų kategorijos laivą (prototipą), arba inovacinės laivo dalys, kurios gali būti atskiriamos nuo laivo kaip atskiras elementas.

                  18)

                  Jei atitinka 14 punkte nurodytus kriterijus, inovaciniai procesai gali būti susiję su naujų gamybos, valdymo, logistikos ar inžinerinių procesų kūrimu ir įgyvendinimu.

                  19)

                  Inovacijų pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka tik tuomet, jei teikiama inovacinių produktų ir procesų naudojimui pramonėje pirmą kartą.

            3.2.2.   Tinkamos finansuoti sąnaudos

                  20)

                  Inovacijų pagalba produktams ir procesams turi būti skirta tik investicinėms, projektavimo, inžinerinių darbų ir bandymo veiklos sąnaudoms, kurios tiesiogiai ir išimtinai susijusios su inovacine projekto dalimi ir patiriamos po paraiškos gauti inovacijų pagalbą pateikimo, padengti (9).

                  21)

                  Tinkamos finansuoti sąnaudos apima laivų statyklos sąnaudas, taip pat prekių ir paslaugų viešojo pirkimo iš trečiųjų šalių (pvz., sistemos tiekėjų, visiškai parengtų naudoti įrenginių tiekėjų ir subrangovų) sąnaudas, su sąlyga, kad šios prekės ir paslaugos susijusios tik su inovacijomis. Tinkamos finansuoti sąnaudos išsamiau apibrėžtos priedėlyje.

                  22)

                  Kompetentinga nacionalinė valdžios institucija, kurią ELPA valstybė paskyrė tvarkyti paraišką inovacijų pagalbai gauti, privalo išnagrinėti tinkamas finansuoti sąnaudas remdamasi pareiškėjo pateiktais ir pagrįstais skaičiavimais. Jeigu paraiškoje įtrauktos tiekėjų prekių ir paslaugų viešojo pirkimo sąnaudos, tokios sąnaudos neturi būti padengtos iš valstybės pagalbos, tiekėjams suteiktos tais pačiais tikslais, lėšų.

            3.2.3.   Projekto inovacinio pobūdžio patvirtinimas

                  23)

                  Kad inovacijų pagalba būtų laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal šias gaires, paraiška gauti pagalbą inovacijoms turi būti pateikta kompetentingai nacionalinei valdžios institucijai prieš pareiškėjui sudarant įpareigojantį susitarimą įgyvendinti konkretų projektą, kuriam prašoma suteikti inovacijų pagalbą. Paraiškoje turi būti pateiktas kokybinis ir kiekybinis inovacijų aprašas.

                  24)

                  Kompetentinga nacionalinė valdžios institucija turi siekti, kad nepriklausomas ir techniniais klausimais kompetentingas ekspertas patvirtintų, jog pagalbą prašoma suteikti projektui, susijusiam su inovaciniu produktu ar procesu, kuris technologiniu požiūriu yra naujas arba iš esmės patobulintas, palyginti su EEE laivų statybos sektoriuje naudojamais moderniausiais produktais ir procesais (kokybinis įvertinimas). Pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu nepriklausomas ir techniniais klausimais kompetentingas ekspertas kompetentingai nacionalinei institucijai patvirtina, kad tinkamos finansuoti projekto sąnaudos apskaičiuotos taip, kad apimtų tik atitinkamo projekto su inovacijomis susijusias dalis (kiekybinis įvertinimas).

            3.2.4.   Skatinamasis poveikis

                  25)

                  Pagal šias gaires inovacijų pagalba turi būti skatinamojo pobūdžio, t. y. dėl tokios pagalbos jos gavėjo veikla turi pasikeisti taip, kad padidėtų jo vykdomos inovacijų veiklos lygis. Dėl gautos pagalbos turi padidėti inovacijų veiklos apimtis, mastas, sąnaudų suma arba sparta.

                  26)

                  Atsižvelgdama į 25 punktą Institucija mano, kad pagalba neturi skatinamojo poveikio jos gavėjui, jeigu projektas (10) buvo pradėtas dar prieš pagalbos gavėjui pateikiant paraišką pagalbai gauti nacionalinėms institucijoms.

                  27)

                  Siekdamos patikrinti, ar pagalba paskatintų pagalbos gavėją pakeisti savo veiklą taip, kad padidėtų jo inovacijų veiklos lygis, ELPA valstybės turi pateikti padidinto lygio inovacijų veiklos ex ante vertinimą, remdamosi analize, kuria įvertinama padėtis be valstybės pagalbos ir padėtis, kuri susidarytų, jei pagalba būtų teikiama. Tarp taikomų kriterijų gali būti inovacijų veiklos apimtis, mastas, sąnaudų suma ar spartos didėjimas ir kiti pranešimą pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį pateikusios ELPA valstybės nurodyti svarbūs kiekybiniai ir (arba) kokybiniai veiksniai.

                  28)

                  Jeigu galima įrodyti, kad bent vienam iš tų veiksnių padarytas reikšmingas poveikis, vertinant pagal įprastą įmonės veiklą atitinkamame sektoriuje, Institucija paprastai darys išvadą, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį.

                  29)

                  Vertinant pagalbos schemą, skatinamojo poveikio sąlygos bus laikomos įvykdytomis, jei ELPA valstybė įsipareigoja teikti individualią pagalbą pagal patvirtintą pagalbos schemą tik patikrinusi, ar yra skatinamasis poveikis, taip pat teikti metines patvirtintos pagalbos schemos įgyvendinimo ataskaitas.

                  30)

                  Paraiška pagalbai gauti gali būti patvirtinta tik su sąlyga, kad pagalbos gavėjas vėliau sudarys įpareigojantį susitarimą įgyvendinti konkretų laivų statybos, remonto arba techninio pertvarkymo projektą arba procesą, kuriam prašoma suteikti inovacijų pagalbą. Mokėjimai gali būti atlikti tik pasirašius atitinkamą sutartį. Jeigu sutartis panaikinama arba projektą nustojama vykdyti, visa išmokėta pagalba turi būti susigrąžinta su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo pagalbos išmokėjimo dienos. Taip pat, jeigu projektas neužbaigiamas, pagalba, nepanaudota tinkamoms su inovacijomis susijusioms sąnaudoms finansuoti, turi būti susigrąžinta su palūkanomis. Palūkanų norma turi bent jau atitikti Institucijos patvirtintas orientacines normas.

            3.3.   Eksporto kreditai

                  31)

                  Pagalba laivų statybai valstybės remiamomis kreditavimo priemonėmis, suteiktomis nacionaliniams ir nenacionaliniams laivų savininkams arba laivų statybos arba laivų techninio pertvarkymo trečiosioms šalims, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu ji atitinka 1998 m. EBPO susitarimo dėl rekomendacijų oficialiai remiamiems eksporto kreditams ir jo Sektorinio susitarimo dėl eksporto kreditų laivams sąlygas arba bet kurias kitas tokiame susitarime ar susitarimą pakeičiančiame dokumente nustatytas paskesnes sąlygas.

            4.   Kontrolė ir ataskaitų teikimas

                  32)

                  Pakeistame Institucijos sprendime Nr. 195/04/COL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (11) 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje, reikalaujama, kad ELPA valstybės pateiktų Institucijai metines ataskaitas apie visas esamas pagalbos schemas, laikydamosi taisyklių, nustatytų Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalyje ir jį įgyvendinančiose nuostatose. Pagal šias gaires priimdama sprendimą dėl bet kokios didelėms įmonėms pagal patvirtintą schemą suteiktos inovacijų pagalbos, Institucija gali prašyti ELPA valstybių pateikti ataskaitą, kaip buvo įvykdytas skatinamojo poveikio reikalavimas didelėms įmonėms suteiktos pagalbos atveju, visų pirma naudojant 3.2.4 punkte minėtus kriterijus.

            5.   Sumavimas

                  33)

                  Šiose gairėse nustatytos viršutinės pagalbos ribos taikomos nepriklausomai nuo to, ar atitinkama pagalba visiškai arba iš dalies finansuojama iš valstybės išteklių. Pagal šias gaires suteikta pagalba negali būti teikiama kartu su kitomis valstybės pagalbos priemonėmis, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jei šią pagalbą susumavus pagalbos intensyvumas yra didesnis, nei nustatyta šiose gairėse.

                  34)

                  Jeigu pagalba teikiama skirtingais tikslais, bet toms pačioms tinkančioms finansuoti sąnaudoms, taikoma palankiausia viršutinė pagalbos riba.

            6.   Gairių taikymas

                  35)

                  Institucija šiose gairėse išdėstytus principus taikys iki 2013 m. gruodžio 31 d. Institucija tuos principus taikys visoms pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji turi priimti sprendimą po 2012 m. vasario 1 d., net jeigu apie projektus buvo pranešta iki tos datos.

                  36)

                  Laikydamasi Institucijos pranešimo dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo, Institucija šiose gairėse išdėstytus principus taikys po 2011 m. gruodžio 31 d. suteiktai pagalbai, apie kurią nepranešta.

         (1)  Šios gairės atitinka Komisijos valstybės pagalbos laivų statybai sistemą, OL C 364, 2011 12 14, p. 9.

         (2)  OL C 221, 2006 9 14, p. 10, EEE priedas Nr. 46, 2006 9 14, p. 1.

         (3)  OL L 54, 2008 2 28, p. 1, EEE priedas Nr. 11, 2008 2 28, p. 1.

         (4)  Pavyzdžiui, Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gairėse (OL L 144, 2010 6 10, p. 1) nustatytos sąlygos, pagal kurias pagalbą gali būti leista teikti ekologiškesniems laivų statyklų taikomiems gamybos metodams. Be to, laivų savininkams pagalba gali būti teikiama naujoms transporto priemonėms, kurioms taikomi griežtesni nei Bendrijos reikalavimai arba kuriomis užtikrinamas didesnis aplinkos apsaugos lygis, kai Bendrijos reikalavimai nenustatyti, taip bendrai prisidedant prie švaresnio jūrų transporto.

         (5)  OL L 305, 2009 11 19, p. 1, EEE priedas Nr. 60, 2009 11 19, p. 1.

         (6)  Didžiųjų tonų.

         (7)  Nuoroda į 2007–2013 m. Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių 15 punktą, kuriuo remiantis „nė vienas ELPA valstybių regionas neatitinka 61 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančios nukrypti nuostatos“.

         (8)  2008 m. liepos mėn. priimtose Pagalbos aplinkos apsaugai gairėse naudojama sąvoka „Bendrijos standartai“.

         (9)  Išskyrus sąnaudas galimybių studijoms, kurios pradedamos ne anksčiau kaip 12 mėnesių iki paraiškos inovaciniam procesui skirtai pagalbai gauti pateikimo.

         (10)  Tuo neatmetama, kad galimas pagalbos gavėjas jau atliko galimybių studijas, dėl kurių neprašoma valstybės pagalbos.

         (11)  (OL L 340, 2010 12 22, p. 1, EEE priedas Nr. 72, 2010 12 22, p. 1.

         Priedėlis

            Tinkamos finansuoti sąnaudos teikiant laivų statybai skirtą inovacijų pagalbą

         1)   Nauja laivų kategorija
         Tinkamos finansuoti šios naujos laivų kategorijos, kuriai galima teikti inovacijų pagalbą, statybos sąnaudos:

                     a)

                     koncepcijos kūrimo sąnaudos;

                     b)

                     koncepcinio projektavimo sąnaudos;

                     c)

                     funkcinio projektavimo sąnaudos;

                     d)

                     detaliojo projektavimo sąnaudos;

                     e)

                     tyrimų, bandymų, maketų sąnaudos ir panašios su laivo kūrimu ir projektavimu susijusios sąnaudos;

                     f)

                     projekto įgyvendinimo planavimo sąnaudos;

                     g)

                     produkto tyrimų ir bandymų sąnaudos;

                     h)

                     papildomo darbo ir pridėtinės sąnaudos, susijusios su nauja laivų kategorija (patirties kreivė).

               Taikant a – g punktus, tinkamomis finansuoti nelaikomos sąnaudos, susijusios su standartiniu inžineriniu projektu, atitinkančiu senesnės laivų kategorijos projektą.
         Taikant h punktą, papildomos gamybos sąnaudos būtinoms technologinėms inovacijoms pagrįsti gali būti laikomos tinkamomis finansuoti tik mažiausia būtina suma. Dėl techninių sunkumų, kurie siejami su prototipo konstravimu, pirmojo laivo gamybos sąnaudos parastai yra didesnės, nei vėlesnių tos pačios serijos laivų gamybos sąnaudos. Papildomos gamybos sąnaudos apibrėžiamos kaip darbo sąnaudų ir susijusių papildomų sąnaudų, patiriamų gaminant pirmąjį naujos laivų kategorijos laivą, ir paskesnių tos pačios serijos laivų gamybos sąnaudų skirtumas. Darbo sąnaudos apima atlyginimą ir socialines sąnaudas.
         Atitinkamai išskirtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais ne daugiau kaip 10 % gamybos sąnaudų, susijusių su naujos laivų kategorijos laivų statyba, gali būti laikomos tinkamomis finansuoti, jeigu tos sąnaudos būtinos techninio pobūdžio inovacijai pagrįsti. Atvejis laikomas tinkamai pagrįstu, jeigu apskaičiuota, kad papildomos gamybos sąnaudos viršys 3 % paskesnių tos pačios serijos laivų gamybos sąnaudų.
         2)   Naujos laivo dalys ar sistemos
         Naujų dalių arba sistemų, kurioms galima teikti inovacijų pagalbą, tinkamomis finansuoti sąnaudomis laikomos tik šios su inovacijomis susijusios sąnaudos:

                     a)

                     projektavimo ir vystymo sąnaudos;

                     b)

                     inovacijų dalies bandymų, maketų sąnaudos;

                     c)

                     medžiagų ir įrangos sąnaudos;

                     d)

                     išskirtiniais atvejais, naujų dalių ar sistemų, kurios reikalingos inovacijoms pagrįsti, konstravimo ir montavimo sąnaudos, jei jos sudaro mažiausią būtiną sumą.

               3)   Nauji procesai
         Naujų procesų, kuriems galima teikti inovacijų pagalbą, tinkamomis finansuoti sąnaudomis laikomos tik šios su inovacijų procesu susijusios sąnaudos:

                     a)

                     projektavimo ir vystymo sąnaudos;

                     b)

                     medžiagų ir įrangos sąnaudos;

                     c)

                     jei taikytina, naujų procesų bandymo sąnaudos;

                     d)

                     galimybių studijų, atliktų ne anksčiau kaip 12 mėn. iki pateikiant paraišką gauti pagalbą, sąnaudos.