title: Komisijos sprendimas 2021 m. vasario 17 d. dėl pranešimo Kamerūno Respublikai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 981) 2021/C 59 I/01

text:
2021 2 19

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  CI 59/1

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
         2021 m. vasario 17 d.
         dėl pranešimo Kamerūno Respublikai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba

               (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 981)

         (2021/C 59 I/01)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (1) (toliau – NNN žvejybos reglamentas), ypač į jo 32 straipsnį,
         kadangi:
         1.   ĮVADAS

                     (1)

                     NNN žvejybos reglamentu nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

                     (2)

                     NNN žvejybos reglamento VI skyriuje išdėstyta tvarka, pagal kurią nustatomos nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, dėl jų imamasi veiksmų, sudaromas jų sąrašas, išbraukiama iš to sąrašo, tas sąrašas viešinamas ir imamasi neatidėliotinų priemonių.

                     (3)

                     Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnį Komisija turi nustatyti trečiąsias šalis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Trečioji šalis turi būti pripažinta nebendradarbiaujančia, jeigu ji nevykdo pagal tarptautinę teisę jai tenkančių vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

                     (4)

                     Prieš pripažindama trečiąsias šalis nebendradarbiaujančiomis pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnį, Komisija pirmiausia pagal to reglamento 32 straipsnį turi pranešti trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis. Toks pranešimas yra preliminarus.

                     (5)

                     Jis turi būti grindžiamas NNN žvejybos reglamento 31 straipsnyje nustatytais kriterijais. Komisija taip pat turi atsižvelgti į visus to reglamento 32 straipsnyje nustatytus veiksmus, kurių imamasi dėl trečiųjų šalių, kurioms pateiktas pranešimas. Visų pirma Komisija pranešime turi pateikti informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir motyvus, suteikti galimybę toms šalims atsakyti ir pateikti tokį pripažinimo pagrindimą paneigiančių įrodymų arba, kai tinka, pateikti padėties pagerinimo veiksmų planą ir nurodyti priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti. Komisija turi suteikti trečiosioms šalims, kurioms pateiktas pranešimas, pakankamai laiko atsakyti į pranešimą ir nustatyti pagrįstą laikotarpį padėčiai ištaisyti.

                     (6)

                     Trečiųjų šalių pripažinimas nebendradarbiaujančiomis pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnį turi būti grindžiamas visos to reglamento 31 straipsnio 2 dalyje nurodytos informacijos apžvalga. Jis grindžiamas visos pagal NNN žvejybos reglamentą gautos informacijos arba, atitinkamai, bet kurios kitos susijusios informacijos, pavyzdžiui, laimikio duomenų, iš nacionalinės statistikos tarnybos arba kitų patikimų šaltinių gautos informacijos apie prekybą, laivų registrų ir duomenų bazių, laimikio dokumentų arba statistinių dokumentų programų ir regioninių žvejybos valdymo organizacijų (toliau – RŽVO) patvirtintų NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašų, taip pat uostuose bei žvejybos plotuose gautos informacijos, apžvalga.

                     (7)

                     Pagal NNN žvejybos reglamento 33 straipsnį Taryba turi sudaryti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą. Toms šalims taikomos, inter alia, NNN žvejybos reglamento 38 straipsnyje nustatytos priemonės.

                     (8)

                     Remiantis NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalimi, kad būtų pripažinti trečiųjų šalių vėliavos valstybių patvirtinti laimikio sertifikatai, atitinkamos vėliavos valstybės turi pranešti Komisijai apie priemones dėl įstatymų ir kitų teisės aktų ir išteklių išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimo, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo.

                     (9)

                     Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalį Komisija turi vykdyti administracinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis su to reglamento nuostatų dėl laimikio sertifikavimo įgyvendinimu susijusiose srityse.

               2.   KAMERŪNO RESPUBLIKAI TAIKOMA TVARKA

                     (10)

                     2009 m. liepos 15 d. Kamerūno Respublika (toliau – Kamerūnas) pateikė NNN žvejybos reglamento 20 straipsnyje nurodytą vėliavos valstybės pranešimą, o Komisija jį priėmė.

                     (11)

                     Siekdama kovoti su NNN žvejyba, 2019 m. rugpjūčio mėn. Komisija pradėjo administracinį bendradarbiavimą su Kamerūno valdžios institucijomis. Bendradarbiaujant daugiausia dėmesio buvo skiriama Kamerūno nacionalinės priklausomybės suteikimo žvejybos laivams sąlygoms, nacionalinei žvejybos laivų registravimo šalies teritorijoje tvarkai, teisės plaukioti su šalies vėliava suteikimo sąlygoms ir su tuo susijusioms kontrolės sistemoms. Šiuo tikslu buvo keičiamasi raštais su valdžios institucijomis – Komisija rinko ir tikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, pavyzdžiui, su Kamerūno vėliava registruotų laivų sąrašą ir laivų, gavusių Kamerūno kompetentingų valdžios institucijų žvejybos licenciją, sąrašą, kad būtų galima įvertinti Kamerūno pažangą įgyvendinant tarptautinius kovos su NNN žvejyba srities įsipareigojimus.

                     (12)

                     Kamerūnas yra ratifikavęs 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (toliau – UNCLOS) (2). Kamerūnas nėra nei jokios RŽVO susitariančioji šalis, nei bendradarbiaujančioji šalis, kuri nėra susitariančioji šalis.

                     (13)

                     Komisija, siekdama įvertinti, ar Kamerūnas vykdo jam, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybei, pagal tarptautinę teisę tenkančius tarptautinius įsipareigojimus, rinko, kaupė ir vertino visą reikalingą informaciją, kuri būtina šiam vertinimui atlikti, pavyzdžiui, RŽVO paskelbtą informaciją, uosto valstybių institucijų perduotą informaciją bendradarbiaujant kovos su NNN žvejyba srityje, taip pat iš atvirų ir patikimų duomenų bazių gautą informaciją bei viešai prieinamą informaciją.

               3.   GALIMYBĖ, KAD KAMERŪNAS BUS PRIPAŽINTAS NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

                     (14)

                     Remdamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalimi, Komisija vertino Kamerūno, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės, pareigas. Atlikdama šį vertinimą, Komisija atsižvelgė į NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nustatytus kriterijus.

               3.1.   Priemonės, kurių imtasi dėl pasikartojančios NNN žvejybos veiklos ir NNN žvejybą vykdant gautų produktų prekybos srautų (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4 dalis)

                     (15)

                     Vadovaudamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4 dalies a punktu, Komisija išnagrinėjo priemones, kurių Kamerūnas ėmėsi dėl pasikartojančios NNN žvejybos veiklos, kurią vykdo arba remia su jo vėliava plaukiojantys žvejybos laivai, jo piliečiai arba žvejybos laivai, vykdantys veiklą jo jūrų vandenyse ar besinaudojantys jo uostais.

                     (16)

                     Remdamasi iš Indijos vandenyno tunų komisijos (IOTC) NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo gauta informacija ir atitinkamų Kamerūno valdžios institucijų pateikta informacija, Komisija nustatė, kad toliau nurodyti laivai plaukiojo su Kamerūno vėliava po to, kai buvo įtraukti į IOTC NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą (3): UTHAIWAN (ankstesnis pavadinimas – WISDOM SEA REEFER, IMO Nr. 7637527), SEA VIEW (ankstesnis pavadinimas – AL WESAM 2, IMO Nr. 8692342) ir SEA WIND (ankstesnis pavadinimas – AL WESAM 1, IMO Nr. 8692354) (4).

                     (17)

                     Kamerūno valdžios institucijos Komisijai patvirtino, kad šie laivai plaukiojo su Kamerūno vėliava po to, kai buvo įtraukti į IOTC NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą.

                     (18)

                     Be to, į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą įtrauktas laivas AL WESAM 5 buvo perregistruotas kaip su Kamerūno vėliava plaukiojantis laivas pavadinimu PROGRESO, todėl IOTC NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašas 2020 m. lapkričio mėn. buvo atitinkamai iš dalies pakeistas (5).

                     (19)

                     Šiuo atžvilgiu Kamerūne prieš registruojant žvejybos laivą taikomose procedūrose nėra numatyta iš anksto išsamiai tikrinti laivo istoriją – ar laivas laikosi ir geba laikytis visų taikytinų taisyklių ir tarptautinių priemonių, taip pat tikrinti RŽVO priimtus NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus, kaip numatyta Tarptautinio veiksmų plano, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (IPOA IUU) (6) 36 ir 42 punktuose. Tokia praktika gali sudaryti sąlygas su Kamerūno vėliava plaukiojantiems laivams vykdyti NNN žvejybos veiklą.

                     (20)

                     Tai patvirtina ir faktas, kad žvejybos laivas UTHAIWAN vis dar plaukiojo su Hondūro vėliava, nors buvo registruotas Kamerūne su jo vėliava. Hondūro valdžios institucijos tai patvirtino pranešime IOTC (7). Tokia padėtis prieštarauja UNCLOS 92 straipsnio 2 daliai, kurioje nustatyta, kad laivai negali plaukioti su daugiau kaip vienos valstybės vėliava; tokiu atveju jie gali būti laikomi nacionalinės priklausomybės neturinčiais laivais.

                     (21)

                     Atsižvelgdama į Kamerūno valdžios institucijų pateiktą informaciją, Komisija taip pat nustatė, kad su jo vėliava plaukiojančių registruotų laivų sąrašas nėra tinkamai tvarkomas. Valdžios institucijos patvirtino, kad žvejybos laivai, kurie nebuvo įtraukti į Komisijai pateiktą registruotų laivų sąrašą (UTHAIWAN, MAYI SEIS IMO Nr. 8803630), nurodytą 11 konstatuojamojoje dalyje, registruoti su Kamerūno vėliava. Be to, remiantis Komisijos surinkta informacija apie atviras duomenų bazes, panašu, kad 2019 ir 2020 m. ne mažiau kaip 12 žvejybos laivų (8) buvo registruoti su Kamerūno vėliava, nors jie nėra įtraukti į Komisijai pateiktą sąrašą. Šiais veiksmais Kamerūno valdžios institucijos pažeidžia UNCLOS 94 straipsnio 2 dalies a punktą ir IPOA IUU 42 punkte pateiktą rekomendaciją, kurioje nustatyta, kad kiekviena valstybė turi tvarkyti laivų registrą, kuriame nurodo su jos vėliava plaukiojančių laivų pavadinimus ir duomenis. Tai taip pat patvirtina, kad Kamerūnas neturi patikimos ir nustatytos su jo vėliava plaukiojančių laivų registracijos procedūros.

                     (22)

                     Be to, kadangi keli žvejybos laivai buvo užregistruoti ribotam laikotarpiui (2019 ir 2020 m.), kyla abejonių, ar Kamerūno valdžios institucijos yra pajėgios užtikrinti, kad Kamerūną ir šiuos laivus sietų tikri ryšiai, o taip pažeidžiamos UNCLOS 91 straipsnyje nustatytos laivų nacionalinės priklausomybės sąlygos.

                     (23)

                     Iš viešai skelbiamų duomenų (9) matyti, kad su Kamerūno vėliava plaukiojantis laivas (OLUTORSKY, IMO Ne. 8826151) 2020 m. buvo sulaikytas, nes vykdė neteisėtą žvejybos veiklą trečiosios šalies vandenyse. Pakrantės valstybė laivą areštavo ir laivo operatoriui skyrė baudą.

                     (24)

                     Be to, 2019 m. laivas UTHAIWAN, plaukiojantis su Kamerūno vėliava, buvo sulaikytas trečiosios šalies uoste, o tos trečiosios šalies valdžios institucijos skyrė jo operatoriui baudą už įplaukimą į uostą nepranešus ir už tai, kad laivas įtrauktas į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą (10).

                     (25)

                     Atsižvelgdama į pirmiau konstatuojamosiose dalyse pateiktą informaciją, Komisija padarė išvadą, kad Kamerūnas nevykdė jam tenkančių vėliavos valstybės pareigų vykdyti savo laivyno kontrolę ir užkirsti jam kelią vykdyti NNN žvejybos veiklą jo jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse. Tai prieštarauja UNCLOS 94 straipsnio 1 ir 2 dalims, kuriose nustatyta, kad kiekviena valstybė turi veiksmingai užtikrinti savo jurisdikciją ir kontrolę laivuose, plaukiojančiuose su jos vėliava. Taigi Kamerūnas neįvykdė deramo stropumo pareigos naudoti tinkamas priemones, dėti visas įmanomas pastangas ir daryti viską, kad užkirstų kelią su jo vėliava plaukiojantiems laivams vykdyti NNN žvejybą (11). Nevykdant tokios pareigos taip pat nesilaikoma IPOA IUU 34 ir 35 punktų, kuriuose numatyta, kad valstybės turėtų užtikrinti, jog žvejybos laivai, turintys teisę plaukioti su jų vėliava, nevykdytų NNN žvejybos ar neremtų jos, taip pat užtikrinti, kad prieš įregistruodamos žvejybos laivą vėliavos valstybės galėtų įvykdyti joms tenkančią pareigą užtikrinti, kad tokie laivai nevykdytų NNN žvejybos.

                     (26)

                     Todėl taip pat negalima atmesti galimybės, kad 16–24 konstatuojamosiose dalyse nurodyti Kamerūne įregistruoti žvejybos laivai, tokiu būdu gavę jo nacionalinę priklausomybę ir turintys teisę plaukioti su jo vėliava, vykdė NNN žvejybą arba su tokia žvejyba susijusią veiklą Kamerūno nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse, įskaitant trečiųjų šalių jurisdikcijai priklausančius vandenis, ir naudojosi trečiųjų šalių uostais. Be to, dėl nepakankamos su jo vėliava plaukiojančių laivų kontrolės tokie laivai gali iškrauti ir (arba) perkrauti žvejybos produktus, taigi Kamerūnas negali sukliudyti žvejybos produktams, gautiems vykdant NNN žvejybą, patekti į rinkas.

                     (27)

                     Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išdėstytus motyvus ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies a punktą būtų galima teigti, kad Kamerūnas nevykdė pagal tarptautinę teisę jam tenkančių vėliavos valstybės pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

                     (28)

                     Remiantis 26 konstatuojamojoje dalyje pateikta informacija, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies b punktą daroma išvada, kad Kamerūnas neužkirto kelio žvejybos produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimui į rinkas.

               3.2.   Nepakankamas bendradarbiavimas ir reikalavimų vykdymas (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 5 dalis)

                     (29)

                     Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 5 dalies a punktą Komisija išnagrinėjo savo bendradarbiavimą su Kamerūnu, kad įvertintų, ar jo valdžios institucijos efektyviai bendradarbiavo pateikdamos atsakymus į klausimus, palaikydamos grįžtamąjį ryšį ar tiriant atvejus, susijusius su NNN žvejyba ir su ja susijusia veikla.

                     (30)

                     Komisijai buvo sunku užmegzti ryšius su Kamerūno kompetentingomis žuvininkystės ir laivybos institucijomis. Be to, nurodytos valdžios institucijos neatsižvelgė į Komisijos pateiktus reikalavimus – Komisijos gauti atsakymai buvo neišsamūs, o dėl iškeltų problemų beveik nebuvo imtasi tolesnių veiksmų. Pavyzdžiui, Komisija negavo aiškių ir išsamių paaiškinimų apie su Kamerūno vėliava plaukiojančių žvejybos laivų statusą ir jų veiklą, taip pat apie žvejybos laivų su Kamerūno vėliava registravimo procedūrą.

                     (31)

                     Be to, Kamerūnas taip pat neįrodė, kad bendradarbiauja ir koordinuoja veiklą su kitomis valstybėmis ir atitinkamomis RŽVO dėl laivų, kurie plaukioja su jo vėliava ir kurie yra įtraukti į tokių organizacijų sudarytus NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus, žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo srityje, kaip nustatyta IPOA IUU 28 punkte. Kamerūnas neatsakė į vienos valstybės narės 2020 m. pagal NNN žvejybos reglamento 51 straipsnį pateiktus savitarpio pagalbos prašymus ir į kitos valstybės narės 2019 ir 2020 m. pateiktus prašymus, susijusius su žvejybos laivais, kurie plaukioja su jo vėliava ir naudojasi Europos Sąjungos uostais.

                     (32)

                     Remdamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 5 dalies b punktu, Komisija išnagrinėjo Kamerūno priimtas galiojančias vykdymo užtikrinimo priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

                     (33)

                     Remiantis Komisijos surinkta informacija apie atviras duomenų bazes, kaip nurodyta 21 konstatuojamojoje dalyje, 2019 ir 2020 m. Kamerūnas užregistravo bent 12 su jo vėliava plaukiojančių žvejybos laivų. Visi šie žvejybos laivai vykdo veiklą ne Kamerūno jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse. Nors Komisija pasiteiravo apie atitinkamą Kamerūne taikomą teisinę sistemą, jokios informacijos negavo. Remiantis viešai prieinama informacija, atrodo, kad galiojančiuose nacionaliniuose žuvininkystės teisės aktuose („Loi n° 94/01 portant régime des forêts, de la faune et de la pêche“ (12)) nėra jokių konkrečių nuostatų dėl žvejybos laivų valdymo ir kontrolės nei Kamerūno suvereniuose ar jo jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, nei už jo vandenų ribų.

                     (34)

                     Ši teisinė sistema neatitinka UNCLOS 94 straipsnio 2 dalies b punkto, kuriuo nustatyta, kad vėliavos valstybė pagal savo vidaus teisę įgyvendina jurisdikciją su jos vėliava plaukiojančių laivų atžvilgiu. Be to, pagal FAO neprivalomųjų vėliavos valstybės veiksmų gairių 31, 32 ir 33 punktus reikalaujama, kad vėliavos valstybės įgyvendintų su jų vėliava plaukiojančių laivų kontrolės sistemą ir taikytų vykdymo užtikrinimo priemones, kuriomis, be kita ko, būtų galima nustatyti taikytinų įstatymų, kitų teisės aktų ir tarptautinių išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių pažeidimus (13), taip pat taikytų tinkamas sankcijas ir priemones pažeidėjams. Sankcijos ir priemonės turi būti pakankamai griežtos, kad būtų veiksmingai užtikrintas reikalavimų laikymasis, atgrasyta nuo pažeidimų visuose vandenyse, o pažeidėjai iš neteisėtos veiklos negautų naudos.

                     (35)

                     Nepaisant to, kad veikla vykdoma trečiųjų šalių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, nė vienas iš 33 konstatuojamojoje dalyje nurodytų žvejybos laivų nebuvo įtrauktas į žvejybos licencijas turinčių laivų sąrašą, kurį Kamerūno kompetentingos valdžios institucijos Komisijai pateikė 2019 m. Atrodo, kad tokia padėtis nesuderinama su FAO neprivalomųjų vėliavos valstybės veiksmų gairių 30 punktu, kuriame nustatyta, kad vėliavos valstybės įgyvendina žvejybos ir su žvejyba susijusios veiklos leidimų išdavimo tvarką; tai taip pat nesuderinama su FAO priemonių laikymosi susitarimo 3 straipsnio 2 dalimi ir IPOA IUU 45 punktu, pagal kuriuos reikalaujama, kad valstybės užtikrintų, jog su jų vėliava plaukiojantis žvejybos laivas, žvejojantis vandenyse, į kuriuos jos neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai, turėtų galiojantį atitinkamų vėliavos valstybės valdžios institucijų išduotą leidimą.

                     (36)

                     Be to, su Kamerūno vėliava plaukiojantis žvejybos laivas OCEAN MARIA (IMO Nr. 8719164), 2020 m. prašęs leidimo įplaukti į Europos Sąjungos uostą, valstybės narės valdžios institucijoms pateikė pasenusį ir todėl negaliojantį registracijos aktą. Nepaisant to, kad, prieš laivui įplaukiant į uostą, valdžios institucijoms buvo pateiktas galiojantis liudijimas, panašu, kad laivas toliau vykdė veiklą, nors nuo 2020 m. vasario 4 d. iki 2020 m. balandžio 13 d. galiojančio registracijos liudijimo neturėjo. Kamerūno valdžios institucijos neatsakė į Komisijos ir atitinkamos valstybės narės prašymus, susijusius su šiuo laivu ir jo statusu.

                     (37)

                     Kamerūnas taip pat patvirtino Komisijai, kad į IOTC NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus įtraukti laivai SEA WIND ir SEA VIEW dėl vykdomos neteisėtos žvejybos veiklos yra išregistruoti, o, remiantis viešai prieinamoje duomenų bazėje gauta informacija ir kitų trečiųjų šalių valdžios institucijų pateikta informacija, į IOTC NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą įtrauktas laivas UTHAIWAN dabar taip pat plaukioja su kitos valstybės vėliava. Tačiau Kamerūno valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie jokias kitas priemones, kurių imtasi dėl šių NNN žvejybą vykdančių laivų ir jų operatorių. Žvejybos laivų išregistravimas nėra pakankama priemonė, kurios turi imtis vėliavos valstybė, nes tokia priemone nėra kovojama su NNN žvejybos veikla ir neužtikrinamas sankcijų ar priemonių, kuriomis kovojama su NNN žvejybos veikla, taikymas.

                     (38)

                     Tokiomis aplinkybėmis pažeidžiamos rekomendacijos NNN žvejybos veiklos atžvilgiu imtis vykdymo užtikrinimo priemonių ir taikyti pakankamai griežtas sankcijas pažeidėjams, kad būtų veiksmingai užkertamas kelias NNN žvejybai, atgrasoma nuo jos ir ji panaikinama, ir kad pažeidėjai iš tokios žvejybos negautų naudos, kaip nurodyta IPOA IUU 21 punkte, FAO atsakingos žuvininkystės kodekso 8 straipsnio 2 dalies 7 punkte ir FAO neprivalomųjų vėliavos valstybės veiksmų gairių 31–33, 35 ir 38 punktuose.

                     (39)

                     Remiantis 33–37 konstatuojamosiose dalyse pateikta informacija, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 5 dalies b punktą daroma išvada, kad Kamerūnas neįgyvendino tinkamų vykdymo užtikrinimo priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

                     (40)

                     Remdamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 5 dalies c punktu, Komisija išnagrinėjo aptariamos NNN žvejybos atvejų mastą ir rimtumą.

                     (41)

                     Nepaisant to, kad kelis kartus pasikeitus raštais Kamerūno kompetentingoms valdžios institucijoms Komisija pabrėžė, jog su jo vėliava plaukiojantys žvejybos laivai įtraukti į IOTC NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus, Kamerūno valdžios institucijos patvirtino, kad žvejybos laivas UTHAIWAN plaukioja su jo vėliava, ir nenurodė, ar dėl šio laivo ketinama imtis kokių nors priemonių. Be to, valdžios institucijos taip pat Komisijai nepranešė apie jokias priemones, kurių imtasi dėl į IOTC NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus įtrauktų laivų SEA WIND ir SEA VIEW nei prieš laivų išregistravimą iš nacionalinio registro, nei po to.

                     (42)

                     Kamerūno kompetentingos valdžios institucijos taip pat neužtikrino tinkamo bendradarbiavimo su kitomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje. Be to, tai, kad Kamerūno laivai įtraukti į IOTC sąrašą rodo, jog vėliavos valstybė nepakankamai bendradarbiauja su kitomis atitinkamomis valstybėmis regioninių žuvininkystės valdymo priemonių srityje.

                     (43)

                     Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išdėstytus motyvus ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis bei visais Kamerūno valdžios institucijų pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 5 dalis galima konstatuoti, kad Kamerūnas neįvykdė pagal tarptautinę teisę jam tenkančių pareigų, susijusių su bendradarbiavimu ir vykdymo užtikrinimu.

               3.3.   Tarptautinių taisyklių nesilaikymas (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 6 dalis)

                     (44)

                     Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 6 dalies a ir b punktus Komisija išnagrinėjo, ar Kamerūnas yra ratifikavęs atitinkamus tarptautinius žuvininkystės srities dokumentus arba yra prie jų prisijungęs ir kokia yra jo, kaip RŽVO susitariančiosios šalies, padėtis arba sutikimo taikyti tų organizacijų patvirtintas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones statusas.

                     (45)

                     Išskyrus UNCLOS, kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, Kamerūnas neratifikavo nei Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (UNFSA), nei FAO priemonių laikymosi susitarimo ar 2009 m. FAO susitarimo dėl uosto valstybės priemonių (PSMA).

                     (46)

                     Tai prieštarauja UNCLOS 117 ir 118 straipsniuose nustatytai pareigai bendradarbiauti ir prievolei imtis arba bendradarbiauti siekiant imtis priemonių, būtinų jūrų gyviesiems ištekliams atvirojoje jūroje išsaugoti. Tokia bendradarbiavimo stoka taip pat rodo, kad nesilaikoma IPOA IUU 11 punkto rekomendacijų, kuriomis valstybės raginamos prioritetine tvarka ratifikuoti UNFSA ir FAO priemonių laikymosi susitarimą, juos priimti arba prie jų prisijungti. Tokiomis aplinkybėmis taip pat nesilaikoma IPOA IUU 14 punkto, kuriame nustatyta, kad valstybės turėtų visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti FAO atsakingos žuvininkystės kodeksą ir su juo susijusius tarptautinius veiksmų planus.

                     (47)

                     Kaip aprašyta 12 konstatuojamojoje dalyje, Kamerūnas nėra nei jokios RŽVO susitariančioji šalis, nei bendradarbiaujančioji šalis, kuri nėra susitariančioji šalis.

                     (48)

                     Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 6 dalies c punktą Komisija išnagrinėjo, ar Kamerūnas galėjo dalyvauti visuose veiksmuose ar neveikimo atvejuose, dėl kurių galėjo sumažėti taikytinų įstatymų, kitų teisės aktų ar tarptautinių išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumas.

                     (49)

                     Kamerūno valdžios institucijos, Kamerūne registruodamos į IOTC NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą įtrauktus žvejybos laivus ir taip suteikdamos jiems teisę plaukioti su jo vėliava, sumažino RŽVO priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą ir pažeidė tarptautiniu mastu sutartas taisykles, pavyzdžiui, FAO priemonių laikymosi susitarimo 3 straipsnio 1 dalies a punktą, UNFSA 18 straipsnio 2 dalį, FAO neprivalomųjų vėliavos valstybės veiksmų gairių 35 punktą ir IPOA IUU 38 ir 39 punktus.

                     (50)

                     Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išdėstytus motyvus ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis bei Kamerūno pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 6 dalis aiškiai matyti, kad Kamerūnas neįvykdė pagal tarptautinę teisę jam tenkančių pareigų, susijusių su tarptautinėmis taisyklėmis, kitais teisės aktais ir išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonėmis.

               3.4.   Konkretūs besivystančių šalių apribojimai (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 7 dalis)

                     (51)

                     Pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (UNHDI) (14) 2019 m. Kamerūnas buvo laikomas šalimi, kurioje žmogaus socialinės raidos lygis vidutinis (153-a vieta iš 189 šalių).

                     (52)

                     Nors gali būti tam tikrų su laivyno stebėsena, kontrole ir priežiūra susijusių pajėgumų apribojimų, dėl Kamerūno išsivystymo lygio atsiradusiais konkrečiais apribojimais negalima pateisinti visų ankstesniuose skirsniuose nustatytų trūkumų. Tai ypač pasakytina apie tai, kad nacionalinėje teisinėje sistemoje nėra konkrečių nuostatų, kurios būtų susijusios su jo žvejybos laivyno valdymu ir kuriomis būtų siekiama kovoti su NNN žvejybos veikla, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant vykdymo užtikrinimo priemones, taip pat trūksta procedūrų, kuriomis būtų užtikrinamas tinkamas su Kamerūno vėliava plaukiojančių žvejybos laivų registracijos tikrinimas, o nacionalinių administracijų bendradarbiavimas su Komisija, RŽVO ar kitų šalių administracijomis yra nepakankamas.

                     (53)

                     Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išdėstytus faktus ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis bei Kamerūno pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 7 dalį galima konstatuoti, kad Kamerūno išsivystymo lygis gali kenkti šalies išsivystymo būklei žuvininkystės valdymo srityje ir apskritai su žuvininkystės valdymu susijusiai veiklai. Tačiau, atsižvelgiant į nustatytų Kamerūno trūkumų pobūdį, jo išsivystymo lygiu negalima pateisinti ar kitaip pagrįsti nepakankamo bendradarbiavimo ir bendrų šalies, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės, žuvininkystės srities veiklos rezultatų ir to, kad jis ėmėsi nepakankamų veiksmų, kuriais siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

               4.   IŠVADA DĖL GALIMO PRIPAŽINIMO NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

                     (54)

                     Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, kad Kamerūnas nevykdo pagal tarptautinę teisę jam tenkančių vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigų ir nesiima priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, vadovaujantis NNN žvejybos reglamento 32 straipsniu Kamerūnui turėtų būti pranešta apie tai, kad Komisija jį gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba.

                     (55)

                     Taip pat Komisija dėl Kamerūno turėtų imtis visų NNN žvejybos reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Tinkamo administravimo tikslais turėtų būti nustatytas laikotarpis, per kurį minėtoji šalis galėtų raštu atsakyti į tokį pranešimą ir ištaisyti padėtį.

                     (56)

                     Be to, pagal šį sprendimą Kamerūnui teikiamas pranešimas apie tai, kad jis gali būti pripažintas šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi, nekliudo Komisijai ar Tarybai imtis bet kokių tolesnių veiksmų ir savaime nereiškia įsipareigojimo imtis tokių veiksmų siekiant nustatyti ir sudaryti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą,

               NUSPRENDĖ:

            Vienintelis straipsnis
            Kamerūnui pranešama, kad Komisija jį gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba.

            Priimta Briuselyje 2021 m. vasario 17 d.

                  Komisijos vardu

               Virginijus SINKEVIČIUS

                  Komisijos narys

            (1)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

            (2)  https://treaties.un.org/

            (3)  https://iotc.org/sites/default/files/documents/compliance/vessel_lists/IUU%20lists/IOTC_IUU_Vessels_List_20200228_EF.pdfhttps://iotc.org/sites/default/files/documents/compliance/vessel_lists/IUU%20lists/IOTC_IUU_Vessels_List_20200228_EF.pdfhttps://www.iotc.org/vessels

            (4)  Remiantis sprendimais įtraukti laivus į kelis sąrašus vienu metu, šie laivai taip pat įtraukti į Australinių tunų apsaugos komisijos (CCSBT), Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) ir Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus.

            (5)  https://www.iotc.org/vessels

            (6)  Tarptautinis veiksmų planas, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti; Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, 2001 m.

            (7)  https://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2019/11/Circular_2019-48_-_Additional_information_re._a_vessel_listed_in_the_IOTC_IUU_Vessels_List.pdf

            (8)  OLUTORSKY (IMO Nr. 8826151); TRONDHEIM (IMO Nr. 8832112); HELSINGFORS (IMO Nr. 8033297); SVEABORG (IMO Nr. 7610414); SEI WHALE (IMO Nr. 7703950); AVACHINSKY (IMO Nr. 8138695); FORSA (ankstesnis pavadinimas – BORNHOLM, IMO Nr. 8721208); GREY WHALE (IMO Nr. 7703962); MARSHAL VASILEVSKIY (IMO Nr. 8033869); FREDERIKSHAMN (IMO Nr. 8730132); VEGA (ankstesnis pavadinimas – SKAGEN, IMO Nr. 8325353); HUMPBACK WHALE (IMO Nr. 9120281).

            (9)  https://urldefense.com/v3/__https://informante.web.na/fish-pirate-detained-and-fined-in-angola/__;!!DOxrgLBm!VoPoXqdWpPNJ9Ig3rrRZj6ppy2uoQrG8idWTKZhTJcaIFOU5ix6cH67OOiErNsF3UCccqQhttps://urldefense.com/v3/__https://informante.web.na/fish-pirate-detained-and-fined-in-angola/__;!!DOxrgLBm!VoPoXqdWpPNJ9Ig3rrRZj6ppy2uoQrG8idWTKZhTJcaIFOU5ix6cH67OOiErNsF3UCccqQhttp://jornaldeangola.sapo.ao/sociedade/navio-de-pesca-retido-foi-ontem-inspeccionado

            (10)  https://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2019/11/Circular_2019-48_-_Additional_information_re._a_vessel_listed_in_the_IOTC_IUU_Vessels_List.pdf

            (11)  Tarptautinis jūrų teisės tribunolas, byla Nr. 21, 129 punktas.

            (12)  http://www.fao.org/faolex/country-profiles/general-profile/fr/?iso3=CMR

            (13)  2014 m. kovo mėn. Neprivalomosios vėliavos valstybės veiksmų gairės; šaltinis: http://www.fao.org/3/a-i4577t.pdfhttp://www.fao.org/3/a-i4577t.pdf

            (14)  http://hdr.undp.org/sites/all/themes/hdr_theme/country-notes/CMR.pdf


title: Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos sprendimas (ES) 2021/272 2020 m. gruodžio 16 d. kuriuo pratęsiamas fiziniams arba juridiniams asmenims, turintiems grynąsias trumpąsias pozicijas, taikomas laikinasis reikalavimas laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte

text:
2021 2 22

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 61/7

         EUROPOS VERTYBINIŲ POPIERIŲ IR RINKŲ INSTITUCIJOS SPRENDIMAS (ES) 2021/272
         2020 m. gruodžio 16 d.
         kuriuo pratęsiamas fiziniams arba juridiniams asmenims, turintiems grynąsias trumpąsias pozicijas, taikomas laikinasis reikalavimas laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte
         EUROPOS VERTYBINIŲ POPIERIŲ IR RINKŲ INSTITUCIJOS PRIEŽIŪROS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo IX priedą,
         atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (1), ypač į jo 9 straipsnio 5 dalį, 43 straipsnio 1 dalį ir 44 straipsnio 1 dalį,
         atsižvelgdama į 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 236/2012 dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų (2), ypač į jo 28 straipsnio 1 dalį,
         atsižvelgdama į 2012 m. liepos 5 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 918/2012, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų nuostatos, susijusios su apibrėžtimis, grynųjų trumpųjų pozicijų apskaičiavimu, padengtais valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais, informacijos pranešimo ribomis, likvidumo ribomis apribojimams sustabdyti, dideliu finansinių priemonių vertės sumažėjimu ir neigiamais įvykiais (3), ypač į jo 24 straipsnį,
         atsižvelgdama į 2020 m. kovo 16 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) sprendimą (ES) 2020/525, kuriuo iš fizinių arba juridinių asmenų, turinčių grynąsias trumpąsias pozicijas, reikalaujama laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte (4),
         atsižvelgdama į 2020 m. birželio 10 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos sprendimą (ES) 2020/1123, kuriuo pratęsiamas fiziniams arba juridiniams asmenims, turintiems grynąsias trumpąsias pozicijas, taikomas laikinasis reikalavimas laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte (5), ir į 2020 m. rugsėjo 16 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos sprendimą (ES) 2020/1689, kuriuo pratęsiamas fiziniams arba juridiniams asmenims, turintiems grynąsias trumpąsias pozicijas, taikomas laikinasis reikalavimas laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte (6),
         kadangi:
         1.   ĮŽANGA

                     (1)

                     ESMA sprendime (ES) 2020/525 pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punktą reikalaujama, kad fiziniai arba juridiniai asmenys, turintys grynųjų trumpųjų pozicijų, susijusių su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, pateiktų kompetentingoms institucijoms duomenis apie tokias pozicijas, jei jos viršytų 0,1 proc. išleisto akcinio kapitalo ribą arba nukristų žemiau jos.

                     (2)

                     Atsižvelgiant į neseniai finansų rinkose įvykusius išskirtinius pokyčius, ESMA sprendimu (ES) 2020/525 sukuriama priemonė yra susijusi su tuo, kad nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir ESMA yra būtina žinoti apie rinkos dalyvių įgytas grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su akcijomis, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje.

                     (3)

                     Sprendimu (ES) 2020/1123 ir Sprendimu (ES) 2020/1689 ESMA atnaujino laikiną reikalavimą, nes, nepaisant dalinio ES finansų rinkų atsigavimo nuo nuostolių, patirtų nuo pandemijos protrūkio, perspektyvos atsigauti ateityje buvo neaiškios, grėsmės tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui bei finansų sistemos stabilumui vis dar išliko ir jos turėjo pasekmių visai ES.

                     (4)

                     Pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 10 dalį ESMA turi šią priemonę periodiškai, bet ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius, persvarstyti.

                     (5)

                     ESMA šią priemonę persvarstė išanalizavusi veiklos rodiklius, įskaitant kainas, kintamumą, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių kainų skirtumų indeksus, taip pat grynųjų trumpųjų pozicijų, ypač patenkančių į 0,1–0,2 proc. intervalą, raidą. Remdamasi atlikta analize, ESMA nusprendė, kad priemonę reikėtų pratęsti dar trims mėnesiams.

               2.   PRIEMONĖS PAJĖGUMAS SUMAŽINTI KILUSIAS GRĖSMES IR TARPVALSTYBINIS POVEIKIS (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 2 DALIES a PUNKTAS))

         a)   Grėsmė tinkamam finansų rinkų veikimui ir vientisumui

                     (6)

                     ESMA mano, kad, dabartiniame kontekste, kuriam didelę įtaką daro COVID-19 pandemijos pokyčiai ir su tuo susijęs netikrumas, rizikų tvarkingam ES finansų rinkų veikimui ir vientisumui nustatymas turtėtų būti paremtas visos makroekonominės aplinkos vertinimu, kartu su finansų rinkų raida.

                     (7)

                     Dėl makroekonominės aplinkos COVID-19 pandemija toliau turi neigiamų pasekmių realiajai ekonomikai, o bendros ateities atsigavimo perspektyvos yra neaiškios, nepaisant naujausių teigiamų pokyčių vakcinų srityje ES ir už jos ribų. ESMA ankstesniame Sprendime išreikštas susirūpinimas dėl galimo COVID-19 atvejų skaičiaus padidėjimo išsipildė ir prasidėjo antroji pandemijos banga. Susiję duomenys apie naujus atvejus, hospitalizuotų asmenų skaičių, intensyvios priežiūros skyriaus užimtumo rodiklius ir mirtis yra palyginami arba net prastesni nei kovo ar balandžio laikotarpiu.

                     (8)

                     Todėl visoje ES buvo imtasi plitimo valdymo priemonių: nuo vietinių izoliavimo priemonių ir komendanto valandos iki izoliavimo priemonių nacionaliniu mastu. Kaip ir pirmosios pandemijos bangos atveju, prognozuojama, kad šios priemonės turės poveikio nacionalinėms ekonomikoms trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu.

                     (9)

                     Šiuo atžvilgiu Europos Komisijos (EK) rudens Europos ekonominė prognozė (7) rodo, kad metinis realusis BVP euro zonoje 2020 m. sumažės 7,8 proc. ir visose valstybėse narėse bus reikšmingų skirtumų. Nėra tikėtina, kad iki 2022 m. pabaigos BVP euro zonoje ir ES atsigaus (8).

                     (10)

                     Be to, prognozuojama, kad 2020 m. nedarbo lygis euro zonoje pasieks 8,3 proc. (7,7 proc. ES) ir toliau didės 2021 m. (9)

                     (11)

                     Dėl finansų rinkų raidos, teigiamos naujienos, susijusios su vakcinų kūrimu ir veiksmingumu, visai neseniai reikšmingai pagerino rinkos vertes ir kitus susijusius parametrus: nuo 2020 m. lapkričio 6 d., prekybos dienos iki pirmojo teigiamo pranešimo apie vakciną kandidatę (10), iki 2020 m. gruodžio 2 d., „Stoxx Europe 800“ indeksas, išskyrus Šveicariją, ir „Eurostoxx 50“ indeksas išaugo atitinkamai 8,7 proc. ir 9,9 proc. ir ši tendencija taip pat pastebėta pagrindiniuose nacionaliniuose indeksuose, kurie vidutiniškai išaugo 10 proc.

                     (12)

                     Tačiau pasirenkant „Eurostoxx 50“ indekso rezultatus kaip atskaitos tašką, jo kainų atsigavimas (–8 proc., palyginti su vasario mėn.) yra reikšmingai silpnesnis nei kitų indeksų, pavyzdžiui, „Nikkei 225“ (+14,1 proc., palyginti su vasario mėn.), „S&P 500“ (+8,6 proc., palyginti su vasario mėn.) ar „CSI 300“ (+22,3 proc., palyginti su vasario mėn.) [1 pav.].

                     (13)

                     Žiūrint konkrečiai į bankų sektorių, indekso „STOXX Europe Total Market Banks“ (Europos bankai) nuostoliai 2020 m. gruodžio 2 d. siekė 22 proc., palyginti su vasario 20 d., o tai pagerėjimas, lyginant su 37 proc. sumažėjimu, užfiksuotu rugsėjo mėn. [1 pav.]. Analizuojant kai kurių pagrindinių Europos kredito įstaigų (DE, ES, IT, FR) akcijų kainas, jos sumažėjo 3,41–42,62 proc. Nepaisant kainų mažėjimo tendencijų pagerėjimo vasario–rugsėjo mėn. laikotarpiu (10 proc.–59 proc.), šie duomenys rodo bankų sektoriaus silpnumą.

                     (14)

                     Be to, išlieka turto vertinimo atsiejimo nuo ekonomikos pagrindų rizika, o tai kelia klausimų dėl rinkos atsigavimo tvarumo ateityje (11). Kaip nurodyta 2020 m. lapkričio 11 d. ESMA rizikos valdymo sistemoje (12), tai, kokiu mastu šios rizikos toliau materializuosis, labai priklausys nuo trijų veiksnių: pandemijos poveikio ekonomikai, rinkos lūkesčių dėl piniginių ir fiskalinės paramos priemonių ir papildomų išorės įvykių ir taip trapioje pasaulinėje aplinkoje.

                     (15)

                     Visgi finansų rinkose yra kitų teigiamų ženklų. Dėl vakcinų sukūrimo kilęs pasitikėjimas taip pat atsispindi kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių (angl. CDS) vertės skirtumų, vyriausybinių obligacijų palūkanų normų ir kintamumo raidoje.

                     (16)

                     Europos bendrovių kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumas išlieka penkiais baziniais punktais didesnis nei nustatytas 2020 m. vasario mėn. (vertės panašios į vertes ESMA sprendime (ES) 2020/1689), o Europos didelio pajamingumo vertybinių popierių kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumas, Europos finansiniai rodikliai ir Europos subordinuotųjų vertybinių popierių finansiniai rodikliai atitinkamai sumažėjo 39,6 ir 25 baziniais punktais, palyginti su vertėmis ESMA Sprendime (ES) 2020/1689 [1 pav.].

                     (17)

                     Be to, panašu, kad sumažėjo 10 metų Vyriausybės obligacijų pajamingumas: DE, ES, FR ir IT 10 metų Vyriausybės obligacijų pajamingumas vidutiniškai sumažėjo 14 bazinių punktų, palyginti su vasario 20 d. lygiu [1 pav.].

                     (18)

                     Kalbant apie numanomą kintamumą, jis nuolat mažėja, bet ir toliau labai priklauso nuo rinkos naujienų. Palyginti su 2020 m. vasario mėn., indeksu „VSTOXX“ (13) matuojamas kintamumas išlieka didelis (+8 proc.), panašiai kaip indeksas „VIX“ (14), kuris 2020 m. gruodžio 2 d. išlieka +5 proc., palyginti su 2020 m. vasario mėn. [1 pav.].

                     (19)

                     Akcijų, kurių grynoji trumpoji pozicija patenka į 0,1–0,2 proc. intervalą, procentinė dalis nuo 2020 m. kovo mėn. smarkiai nesumažėjo ir toliau viršija visas grynąsias trumpąsias pozicijas vidutiniškai 12 proc., panašiai kaip rugsėjo mėn. (15) (tada ji siekė 13 proc.) [6 pav.].

                     (20)

                     Kaip jau nurodyta ankstesniuose ESMA Sprendimuose, nustačius žemesnę pranešimo ribą, kai kuriose valstybėse grynosios trumposios pozicijos, patenkančios į 0,1–0,2 proc. intervalą, sudarė reikšmingą visų grynųjų trumpųjų pozicijų, apie kurias pranešta, procentinę dalį. Apibendrinant, grynųjų trumpųjų pozicijų, patenkančių į 0,1–0,2 proc. intervalą, procentinė dalis, apie kurią reikėjo pranešti, nes laikinai buvo sumažinta pranešimo riba, tebėra svarbi visų pozicijų dalis ir dabartinėmis aplinkybėmis turi didelę informacinę vertę reguliavimo institucijoms.

                     (21)

                     Apskritai, nepaisant pastarojo meto kainų augimo pagrindiniuose sektoriuose, aplinka išlieka pažeidžiama: toliau yra daug neaiškumo dėl COVID-19 pandemijos ir jos poveikio bendram makroekonominiam scenarijui.

                     (22)

                     ESMA pažymi, kad turto vertinimo atsiejimo nuo ekonomikos pagrindų rizika gali kilti ne tik tada, kai be aiškios pagrindinės ekonomikos augimo prognozės kyla nuosavo kapitalo kainos, bet ir tais atvejais, kai rinkos perdėtai reaguoja į naujienas ir nepagrįstai krinta žemyn.

                     (23)

                     Nepaisant naujausių pokyčių, ilgalaikis COVID-19 krizės poveikis ekonomikai ir kitoms sritims vis dar didėja. Visu pirma EK rudens Europos ekonominėje prognozėje numatyti du galimi scenarijai (16) („optimistinis scenarijus“ ir „pesimistinis scenarijus“), kuriuos lemia išskirtinis netikrumas dėl pandemijos raidos ir jos plitimui suvaldyti priimtos priemonės.

                     (24)

                     Kaip nurodyta, grynosios trumposios pozicijos reikšmingai nesumažėjo, o numanomam kintamumui, nepaisant to, kad jis žemesnis nei analizuota Sprendime (ES) 2020/1689, visgi turėjo įtakos nauji įvykiai.

                     (25)

                     Konkrečiau, dėl tokios pažeidžiamos ekonomikos ir rinkos aplinkos didėja tikimybė, kad artimiausiais mėnesiais didėjant spaudimui parduoti skolintus vertybinius popierius, galėtų pasireikšti arba sustiprėti neigiamos tendencijos, o tai savo ruožtu gali neigiamai paveikti rinkos dalyvių pasitikėjimą arba kainų nustatymo mechanizmo patikimumą. ESMA mano, kad dėl susiklosčiusių pirmiau paaiškintų aplinkybių kyla didelė grėsmė tinkamam finansų rinkų veikimui ir vientisumui.

               b)   Grėsmė visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui

                     (26)

                     Kaip Finansinio stabilumo apžvalgoje (17) paaiškino ECB, finansinis stabilumas – tai padėtis, kai finansų sistema, apimanti finansų tarpininkus, rinkas ir rinkų infrastruktūras, yra pajėgi atlaikyti sukrėtimus ir įveikti finansinio disbalanso padarinius.

                     (27)

                     COVID-19 pandemija tebedaro didelį poveikį Sąjungos realiajai ekonomikai. Kaip minėta, 2020 m. lapkričio 11 d. ESMA rizikos valdymo sistemoje nurodyta, kad „ES finansų rinkos 2020 m. 3 ketvirtį toliau atsigavo, bet išliko itin jautrios <…> greito investuotojų rizikos vertinimo pablogėjimo galimybė yra pagrindinė rizika, kurią šiuo metu matome ES finansų rinkoms, todėl mes paliekame dabartinį rizikos vertinimą“.

                     (28)

                     Šio sprendimo 2 skyriaus a punkte pateikiama daugiau informacijos apie bendrus bankų ir finansų rinkų rezultatus.

                     (29)

                     Dėl COVID-19 poveikio ES ekonomika ir jos finansų rinkos atsiduria nestabilioje padėtyje, kurioje tolesnis kainų mažėjimas, sietinas su skolintų vertybinių popierių pardavimo strategijomis ar jų paspartintas, galėtų turėti itin pragaištingų pasekmių.

                     (30)

                     ESMA vertinimu, dabartiniu tebesitęsiančio neapibrėžtumo laikotarpiu spaudimą parduoti gali sukelti ir neįprastą akcijų kainų kintamumą gali padidinti įvairūs veiksniai, tarp jų – tai, kad vis daugiau rinkos dalyvių ima prekiauti skolintais vertybiniais popieriais ir ima kauptis reikšmingos grynosios trumposios pozicijos.

                     (31)

                     Kaip jau minėta, akcijų, kurių grynoji trumpoji pozicija patenka į 0,1–0,2 proc. intervalą, procentinė dalis nuo 2020 m. kovo mėn. smarkiai nesumažėjo [6 pav.].

                     (32)

                     Daugelio kredito įstaigų patirti kainos nuostoliai, kurie buvo vienas iš kriterijų atnaujinti sprendimą, priimtą birželio ir rugsėjo mėn., palyginti su rugsėjo mėn., pagerėjo, bet vis dar sudaro –22 proc., palyginti su 2020 m. vasario mėn. (1 pav.). Tai rodo, kad kai kurios kredito įstaigos, kurios tam tikrais atvejais yra sistemiškai svarbios, ir toliau gali jautriai reaguoti į skolintų vertybinių popierių pardavimo strategijas ir į reikšmingą grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimąsi, nepriklausomai nuo to, ar šios strategijos ir pozicijos yra pagrįstos esmine informacija.

                     (33)

                     Išlieka rizika, kad dėl vis dažniau naudojamų skolintų vertybinių popierių pardavimo strategijų ir reikšmingų grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimosi gali įsisukti netvarkingo tam tikrų emitentų kainų mažėjimo spiralė ir tai gali sukelti šalutinį poveikį toje pačioje valstybėje narėje arba visoje ES, o tai savo ruožtu gali sukelti riziką vienos arba kelių valstybių narių finansų sistemai.

                     (34)

                     Nors pastebima, kad Europos finansų rinkos iš dalies atsigauna, išlieka minėtas netikrumas, susijęs su COVID-19 raida ir poveikiu ES ekonomikai, ir dėl to minėtas susirūpinimas dėl galimo turto vertinimo atsiejimo nuo ekonomikos pagrindų ir dėl rinkos atsigavimo tvarumo ateityje tampa dar svarbesnis.

                     (35)

                     Todėl ESMA mano, kad dabartinės rinkos aplinkybės ir toliau kelia didelę grėsmę Sąjungos finansų sistemos stabilumui.

               c)   Tarpvalstybinis poveikis

                     (36)

                     Dar viena sąlyga, reikalinga, kad ESMA galėtų taikyti šią priemonę, yra nustatytų grėsmių tarpvalstybinis poveikis.

                     (37)

                     Kaip aprašyta pirmiau, akcijų rinkos visoje ES, tiek vertinant nacionalinius, tiek visos Europos indeksus, nevisiškai atsigavo po kovo mėn. smarkiai sumažėjusių kainų.

                     (38)

                     Kadangi šios grėsmės veikia daugumos ES valstybių narių finansų rinkas – nors ir nevienodai stipriai – tarpvalstybinis poveikis yra ypač didelis, nes dėl ES finansų rinkų tarpusavio sąsajų didėja tikimybė, kad dėl didesnio noro parduoti skolintus vertybinius popierius galimas šalutinis arba neigiamas poveikis išplis tarp rinkų.

                     (39)

                     Todėl ESMA mano, kad pirmiau aprašytos grėsmės rinkos vientisumui, tinkamam veikimui ir finansiniam stabilumui yra tarpvalstybinio pobūdžio. Dėl COVID-19 krizės pobūdžio jos visos iš tiesų kyla visoje ES.

               3.   JOKIA KOMPETENTINGA INSTITUCIJA NESIĖMĖ PRIEMONIŲ GRĖSMEI MAŽINTI ARBA VIENA AR DAUGIAU KOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ ĖMĖSI PRIEMONIŲ, KURIOMIS GRĖSMĖ TINKAMAI NESUMAŽINAMA (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 2 DALIES b PUNKTAS).

                     (40)

                     Dar viena sąlyga, reikalinga, kad ESMA galėtų nustatyti šiame sprendime numatytą priemonę, yra tai, kad kompetentinga institucija arba kompetentingos institucijos nesiėmė jokių veiksmų grėsmei pašalinti arba kad įgyvendintais veiksmais nepavyksta tinkamai pašalinti grėsmės.

                     (41)

                     ESMA sprendime 2020/525 aprašytam susirūpinimui dėl rinkos vientisumo, tinkamo veikimo ir finansinio stabilumo kai kurios nacionalinės kompetentingos institucijos ėmėsi nacionalinių priemonių, skirtų skolintų vertybinių popierių pardavimui Ispanijoje, Prancūzijoje, Austrijoje, Belgijoje, Graikijoje ir Italijoje apriboti (18). Jų galiojimas baigėsi gegužės 18 d.

                     (42)

                     Pasibaigus pirmiau nurodytų laikinų priemonių galiojimui arba jas panaikinus, ES nebuvo imtasi jokių kitų priemonių pagal Reglamentą (ES) Nr. 236/2012 ir šio sprendimo priėmimo dieną jokių tokių galiojančių priemonių nėra.

                     (43)

                     Iki šio sprendimo priėmimo nė viena kompetentinga institucija nebuvo patvirtinusi priemonių, kurios suteiktų galimybę nustačius žemesnes pranešimo ribas surinkti daugiau informacijos apie grynųjų trumpųjų pozicijų raidą, nes jos gali vadovautis Sprendimu (ES) 2020/1123.

                     (44)

                     Būtinybė surinkti daugiau informacijos apie grynąsias trumpąsias pozicijas lieka svarbi tais atvejais, kai pirmiau nurodyti pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 20 straipsnį nustatyti apribojimai nebegalioja, o netikrumas dėl užsitęsusios COVID-19 pandemijos poveikio, apibūdinto pirmiau, vis dar tęsiasi. Kadangi skolintų vertybinių popierių pardavimui ir lygiavertį poveikį darantiems sandoriams kiti išorės apribojimai nėra taikomi, visoje ES nacionalinės kompetentingos institucijos turi būti pajėgios iš anksto nustatyti, ar grynosios trumposios pozicijos kaupiasi tokiu mastu, kad gali sukelti pirmiau aprašytą grėsmę finansų rinkoms ir finansiniam stabilumui, kurią spaudimas parduoti skolintus vertybinius popierius išryškina ir sustiprina.

                     (45)

                     Atsižvelgiant į pirmiau paminėtą visai ES kylančią grėsmę, vis dar akivaizdu, kad nacionalinių kompetentingų institucijų gaunama informacija pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą pranešimo ribą dabartinėmis nepalankiomis rinkos sąlygomis yra nepakankama. ESMA mano, kad, palikus galioti mažesnę pranešimo ribą, turėtų būti užtikrinta, kad visos ES nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA turėtų kuo tikslesnių duomenų, kad jais remdamosi galėtų stebėti rinkos tendencijas ir, prireikus, pačios pasirengtų ir padėtų ESMA imtis papildomų priemonių.

               4.   ŠIA PRIEMONE REIKŠMINGAI SPRENDŽIAMOS GRĖSMĖS ARBA PAGERINAMI NACIONALINIŲ KOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ PAJĖGUMAI STEBĖTI GRĖSMES (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 3 DALIES a PUNKTAS)

                     (46)

                     ESMA taip pat turi atsižvelgti į tai, ar taikant pratęsiamą priemonę galima reikšmingai sumažinti nustatytas grėsmes.

                     (47)

                     Tiksliau, ESMA toliau analizuoja, ar pratęsiama priemonė reikšmingai spręstų grėsmes finansų rinkų vientisumui ir tinkamam veikimui bei Sąjungos finansiniam stabilumui, taip pat, ar jos pagerintų kompetentingų institucijų pajėgumus stebėti grėsmę.

               a)   Taikant priemonę reikšmingai sumažinama grėsmė tinkamam finansų rinkų veikimui ir vientisumui

                     (48)

                     Pirmiau aprašytomis aplinkybėmis bet koks skolintų vertybinių popierių pardavimo ir grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimosi paskatintas staigus noro parduoti ir rinkos kintamumo padidėjimas gali sustiprinti finansų rinkų nuosmukio tendencijas. Nors kitokiu laikotarpiu skolintų vertybinių popierių pardavimas gali daryti teigiamą poveikį nustatant teisingą emitentų vertę, dabartinėmis rinkos aplinkybėmis dėl jo gali kilti papildoma grėsmė tinkamam rinkų veikimui ir vientisumui.

                     (49)

                     Visų pirma, atsižvelgiant į besitęsiančios ekstremalios padėties horizontalųjį poveikį įvairioms akcijoms visoje Sąjungoje, akcijų kainos gali staiga mažėti dėl stiprėjančio pardavėjų noro parduoti, kylančio dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir padidėjusių grynųjų trumpųjų pozicijų, o priemonės nepratęsus, tokios pozicijos liktų nepastebėtos, jei nepasiektų pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnį šiuo metu galiojančių pranešimo nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ribų.

                     (50)

                     Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA turi kuo anksčiau sužinoti apie atvejus, kai rinkos dalyviai sudaro skolintų vertybinių popierių pardavimo sandorius ir sukaupia dideles grynąsias trumpąsias pozicijas, kad prireikus galėtų užkirsti kelią atvejams, kai tokios pozicijos tampa signalu, dėl kurio vienas po kito vykdoma daug pardavimo nurodymų ir kainos dėl to mažėja dar labiau.

                     (51)

                     Pratęsiama priemone sprendžiamas toks poreikis nustatant, kad fiziniai ir juridiniai asmenys, turintys grynąją trumpąją poziciją akcijomis, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, turėtų ir toliau apie ją pranešti kompetentingai nacionalinei institucijai laikantis žemesnių ribų nei nustatyta Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnyje.

                     (52)

                     Todėl nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA galės tinkamai vertinti kintančią padėtį, atskirti rinkos pokyčius, kuriuos lemia esminė informacija, nuo tų, kuriuos gali sukelti arba paaštrinti skolintų vertybinių popierių pardavimas, ir reaguoti, jei siekiant užtikrinti rinkų vientisumą ir tinkamą veikimą, reikėtų imtis griežtesnių veiksmų.

                     (53)

                     ESMA mano, kad, nepratęsus šios priemonės galiojimo dar trims mėnesiams, nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA turėtų ribotus pajėgumus tinkamai stebėti rinką esant dabartinei neapibrėžtai ir nestabiliai aplinkai. Tai išryškina akivaizdus finansų rinkų rezultatų atsiejimas nuo pagrindinės ekonominės veiklos ir kartu kintantis COVID-19 pandemijos pobūdis. Tokie veiksniai gali sukelti staigų ir didelį spaudimą parduoti ir neįprastą papildomą Sąjungos akcijų kainų kintamumą, kurį, savo ruožtu, gali dar labiau padidinti susikaupusios trumposios pozicijos.

                     (54)

                     Be to, ESMA mano, kad tikslinga išlaikyti Reglamento (ES) Nr. 236/2012 6 straipsnyje nustatytą pranešimo ribą, kuri lygi 0,5 proc. bendrovės išleisto akcinio kapitalo, nes šios ribos mažinti nebūtina siekiant palaikyti tvarką rinkoje ir mažinti riziką finansiniam stabilumui. Nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA ir toliau stebės rinkos sąlygas ir prireikus imsis papildomų priemonių.

               b)   Taikant priemonę reikšmingai sumažinama grėsmė visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui

                     (55)

                     Kaip aprašyta pirmiau, nepaisant drąsinančių žinių apie vakcinos kūrimą, dėl kurių neseniai pagerėjo rinkų rezultatai, kai kuriose valstybėse vertybinių popierių indeksų kritimas nuo 2020 m. vasario 20 d. vis dar yra panašaus lygio kaip užfiksuotas 2020 m. birželio ar rugsėjo mėn. Be to, ES kainų atsigavimas, palyginti su kitų pasaulio ekonomikų rezultatais, pvz., „Nikkei 225“, „S&P 500“ ar „CSI 300“, yra reikšmingai silpnesnis. Įvairūs rizikos veiksniai ir toliau daro poveikį daugeliui sektorių, pavyzdžiui, finansų sektoriaus akcijų rezultatai vis dar išlieka silpni ir plačiai pasiskirstę visose didžiausiose ES kredito įstaigose. Šiomis aplinkybėmis dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir reikšmingų grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimosi gali padidėti rinkos dalyvių spaudimas parduoti ir paūmėti kainų mažėjimo tendencijos, o jos savo ruožtu gali padidinti grėsmę ir gali padaryti didelį žalingą poveikį finansų įstaigų ir kitų sektorių įmonių finansiniam stabilumui.

                     (56)

                     Atsižvelgiant į tai, nepratęsus šios priemonės galiojimo dar trims mėnesiams, nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA susidurtų su duomenų apribojimais, kuriais būtų apribotas jų pajėgumas pašalinti galimą neigiamą poveikį ekonomikai ir galiausiai visos Sąjungos finansiniam stabilumui.

                     (57)

                     Todėl ESMA pratęsiama priemonė, pagal kurią laikinai sumažinamos pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ribos, veiksmingai padeda mažinti šią riziką tam tikrų Sąjungos finansų sistemos dalių ir, galiausiai, visos Sąjungos finansų sistemos stabilumui, nes sumažina duomenų ribotumą ir nacionalinės kompetentingos institucijos įgyja daugiau galimybių anksti reaguoti į iškylančias grėsmes.

               c)   Kompetentingų institucijų pajėgumo stebėti grėsmę didinimas

                     (58)

                     Įprastomis rinkos sąlygomis nacionalinės kompetentingos institucijos stebi visas grėsmes, galinčias kilti dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimo, imdamosi Sąjungos teisės aktuose numatytų priežiūros priemonių, visų pirma, susijusių su pareigomis pranešti apie grynąsias trumpąsias pozicijas pagal Reglamentą (ES) Nr. 236/2012 (19).

                     (59)

                     Tačiau dėl susiklosčiusių rinkos aplinkybių nacionalinių kompetentingų institucijų ir ESMA vykdomą stebėsenos veiklą, susijusią su bendromis akcijų, kuriomis leista prekiauti reguliuojamose rinkose, grynosiomis trumposiomis pozicijomis, būtina stiprinti. Todėl, atsižvelgiant į tebesitęsiantį su COVID-19 pandemijos pokyčiais susijusį neapibrėžtumą, vis dar svarbu, kad nacionalinės kompetentingos institucijos informaciją apie besikaupiančias grynąsias trumpąsias pozicijas ir toliau gautų kuo anksčiau, kol jos nepasiekė 0,2 proc. išleisto akcinio kapitalo ribos, nustatytos Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnio 2 dalyje.

                     (60)

                     Tai akivaizdžiai matyti, atsižvelgiant į tai, kad, nepaisant kainų augimo nuo 2020 m. lapkričio mėn., akcijų, kurių grynoji trumpoji pozicija patenka į 0,1–0,2 proc. intervalą, procentinė dalis nuo 2020 m. kovo mėn. smarkiai nesumažėjo (20) ir toliau viršija visas grynąsias trumpąsias pozicijas vidutiniškai 12 proc., panašiai kaip rugsėjo mėn. Todėl galima daryti išvadą, kad grynųjų trumpųjų pozicijų, patenkančių į 0,1–0,2 proc. intervalą, apie kurias reikėjo pranešti dėl ESMA nustatytos žemesnės pranešimo ribos, procentinė dalis tebėra svarbi visų grynųjų trumpųjų pozicijų dalis.

                     (61)

                     Todėl ESMA pratęsiama priemonė padės išsaugoti didesnį nacionalinių kompetentingų institucijų pajėgumą anksti pradėti šalinti nustatytas grėsmes, taip pat padės joms bei ESMA laiku suvaldyti grėsmes tinkamam rinkų veikimui ir finansiniam stabilumui, jei pasireikštų nepalankių rinkos sąlygų požymių.

               5.   PRIEMONĖS NEKELIA REGLAMENTAVIMO ARBITRAŽO RIZIKOS (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 3 DALIES b PUNKTAS)

                     (62)

                     Priimdama arba pratęsdama kurią nors priemonę pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnį ESMA turėtų atsižvelgti į tai, ar priemonė kelia reglamentavimo arbitražo riziką.

                     (63)

                     Kadangi ESMA pratęsiama priemonė yra susijusi su rinkos dalyvių pareigomis teikti pranešimus apie visas akcijas, kuriomis leista prekiauti Sąjungos reguliuojamose rinkose, ją taikant bus užtikrinama, kad visoms nacionalinėms kompetentingoms institucijoms būtų taikoma viena pranešimo riba, užtikrinant Sąjungos ir ne Sąjungos rinkos dalyviams vienodas sąlygas prekiauti akcijomis, kuriomis leista prekiauti Sąjungos reguliuojamose rinkose.

               6.   ESMA PRIEMONĖ NEDARO ŽALINGO POVEIKIO FINANSŲ RINKŲ EFEKTYVUMUI, ĮSKAITANT POVEIKĮ, PADARYTĄ MAŽINANT TŲ RINKŲ LIKVIDUMĄ ARBA SUKELIANT NEAIŠKUMĄ RINKOS DALYVIAMS, KURIS BŪTŲ NEPROPORCINGAS PRIEMONĖS NAUDAI (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 3 DALIES c PUNKTAS)

                     (64)

                     ESMA turi įvertinti, ar priemonė daro žalingą poveikį, kurį būtų galima laikyti neproporcingu jos naudai.

                     (65)

                     ESMA nuomone, nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų įdėmiai stebėti bet kokius grynųjų trumpųjų pozicijų pokyčius prieš svarstydamos galimybę imtis griežtesnių priemonių. ESMA pažymi, kad įprastos pranešimo ribos (0,2 proc. išleisto akcinio kapitalo) tebesitęsiančiomis išskirtinėmis rinkos aplinkybėmis gali būti nepakankamos, kad būtų galima laiku pastebėti tendencijas ir kylančias grėsmes.

                     (66)

                     Nors, nustačius papildomą pareigą teikti informaciją, šią informaciją teikiantiems subjektams gali būti užkrauta papildoma našta, informaciją teikiantys subjektai jau yra pakoregavę savo vidaus sistemas pagal Sprendimus (ES) 2020/525, (ES) 2020/1123 ir (ES) 2020/1689, todėl dėl priemonės pratęsimo informaciją teikiančių subjektų atitikties išlaidoms papildomas poveikis neturėtų pasireikšti. Taip pat pažymėtina, kad priemonė neapribos rinkos dalyvių galimybių kurti arba didinti akcijų trumpąsias pozicijas. Todėl rinkos veiksmingumui nebus padaryta jokio poveikio.

                     (67)

                     Palyginti su kitomis galimomis ir didesnį intervencinį poveikį darančiomis priemonėmis, pratęsiama priemonė neturėtų padaryti poveikio rinkos likvidumui, nes dėl sugriežtinamos kai kurių rinkos dalyvių pareigos teikti informaciją jų prekybos strategijos ir atitinkamai jų dalyvavimas rinkoje neturėtų pasikeisti. Taip pat pažymėtina, kad dėl paliktos galioti su rinkos formavimo veikla ir stabilizavimo programomis susijusios išimties, subjektams, teikiantiems svarbias likvidumo užtikrinimo ir kintamumo mažinimo paslaugas, kurios yra ypač svarbios dabartinėmis aplinkybėmis, tenkanti našta neturėtų padidėti.

                     (68)

                     Dėl pratęsiamos priemonės taikymo srities ESMA mano, kad priemonę apribojus ir taikant tik vienam arba keliems sektoriams arba tam tikrai emitentų grupei, priemonė norimo rezultato gali neduoti. Po COVID-19 pandemijos protrūkio užfiksuotas kainų mažėjimo mastas, didelė akcijų (ir sektorių), kurioms padarytas poveikis, įvairovė ir ES šalių ekonomikos ir prekybos vietų tarpusavio sąsajų laipsnis leidžia manyti, kad visoje ES taikoma priemonė tikriausiai bus veiksmingesnė nei sektorinės priemonės, teikiant išankstinę rinkos informaciją kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms.

                     (69)

                     Kalbant apie galimą netikrumą rinkoje, šia priemone nėra nustatoma jokių naujų reguliavimo pareigų, nes nustatant žemesnę atitinkamą ribą tik pakeičiama nuo 2012 m. galiojanti pranešimo pareiga. ESMA taip pat pabrėžia, kad pratęsiama priemonė ir toliau yra taikoma tik pranešimui apie akcijas, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje Sąjungos rinkoje, kad būtų galima surinkti informaciją apie pozicijas, kurių atveju papildomos informacijos teikimas atrodo aktualiausias.

                     (70)

                     Todėl ESMA mano, kad tokia sugriežtinta skaidrumo užtikrinimo pareiga neturėtų daryti žalingo ir duodamai naudai neproporcingo poveikio finansų rinkų veiksmingumui arba investuotojams ir dėl jos finansų rinkose neturėtų atsirasti neapibrėžtumo.

                     (71)

                     Dėl priemonės trukmės ESMA mano, kad, remiantis šiuo metu turima informacija ir apskritai atsižvelgiant į tebesitęsiantį COVID-19 pandemijos sukeltą neapibrėžtumą dėl ateities, priemonę pagrįsta pratęsti trims mėnesiams. ESMA ketina grąžinti įprastą informacijos teikimo tvarką iškart, kai padėtis pagerės, tačiau kol kas negali atmesti galimybės, kad jei padėtis pablogės arba rinkos tebebus nestabilios, priemonė gali būti pratęsta.

                     (72)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau ir iki šios dienos sukauptais duomenimis, ESMA daro išvadą, kad, atsižvelgiant į tebesitęsiančias nepalankias aplinkybes, šis sprendimas pratęsti laikiną didesnio grynųjų trumpųjų pozicijų skaidrumo priemonę yra proporcingas.

               7.   KONSULTACIJOS IR PRANEŠIMAI (REGLAMENTO (ES) NR. 236/2012 28 STRAIPSNIO 4 IR 5 DALYS)

                     (73)

                     ESMA pasikonsultavo su Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV). ESRV neprieštaravo, kad siūlomas sprendimas būtų priimtas.

                     (74)

                     Apie ketinamą priimti sprendimą ESMA pranešė nacionalinėms kompetentingoms institucijoms.

                     (75)

                     ESMA pratęsta priemonė bus taikoma nuo 2020 m. gruodžio 19 d.,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Apibrėžtis
            Šiame sprendime reguliuojama rinka – tai reguliuojama rinka, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/65/ES (21) 4 straipsnio 1 dalies 21 punkte.

            2 straipsnis
            Laikini papildomi skaidrumo įpareigojimai

               1.   Fizinis arba juridinis asmuo, turintis grynąją trumpąją poziciją, susijusią su įmonės, kurios akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, praneša apie tai atitinkamai kompetentingai institucijai, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 ir 9 straipsniuose, kai pozicija pasiekia atitinkamą šio straipsnio 2 dalyje nustatytą pranešimo ribą arba nukrenta žemiau jos.

               2.   Atitinkama pranešimo riba yra 0,1 proc. susijusios įmonės išleisto akcinio kapitalo ir kiekviena 0,1 proc. už ją didesnė vertė.

            3 straipsnis
            Išimtys

               1.   Remiantis Reglamento (ES) Nr. 236/2012 16 straipsniu, 2 straipsnyje nustatyti laikini papildomi skaidrumo įpareigojimai netaikomi akcijoms, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, kai pagrindinė prekybos tokiomis akcijomis vieta yra trečiojoje šalyje.

               2.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 17 straipsnį 2 straipsnyje nurodyti laikini papildomi skaidrumo įpareigojimai netaikomi sandoriams, kurie vykdomi atliekant rinkos formavimo veiklą.

               3.   2 straipsnyje nustatyti laikini papildomi skaidrumo įpareigojimai netaikomi grynajai trumpajai pozicijai, susijusiai su stabilizavimo veiksmais pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 596/2014 (22) dėl piktnaudžiavimo rinka 5 straipsnį.

            4 straipsnis
            Įsigaliojimas ir taikymas
            Šis sprendimas įsigalioja 2020 m. gruodžio 19 d.
            Jis taikomas tris mėnesius nuo jo įsigaliojimo datos.

            Priimta Paryžiuje 2020 m. gruodžio 16 d.

                  Priežiūros tarybos vardu

               Steven MAIJOOR

                  Pirmininkas

            (1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

            (2)  OL L 86, 2012 3 24, p. 1.

            (3)  OL L 274, 2012 10 9, p. 1.

            (4)  OL L 116, 2020 4 15, p. 5.

            (5)  OL L 245, 2020 7 30, p. 17.

            (6)  OL L 379, 2020 11 13, p. 60.

            (7)  Ją galima rasti: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf.

            (8)  Europos ekonominė prognozė, p. 40.

            (9)  Europos ekonominė prognozė, p. 49.

            (10)  Ją galima rasti: https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against.

            (11)  Ją galima rasti: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

            (12)  Ją galima rasti: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

            (13)  „VSTOXX“ matuojamas numanomas kintamumas pagal „Eurostoxx 50“ pasirinkimo sandorių kainas.

            (14)  Indeksas „VIX“ apskaičiuojamas naudojant indekso „S&P 500“ (SPX) pasirinkimo sandorių pirkimo / pardavimo kainos pasiūlymų vidurkį.

            (15)  Taip pat žr. 4 skirsnio c punktą.

            (16)  Europos ekonominė prognozė, p. 61.

            (17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html.

            (18)  Italijoje priemonė buvo panaikinta gegužės 18 d.

            (19)  Plg. žr.Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnį.

            (20)  Ataskaitų apie Danijos kasdienes grynąsias trumpąsias pozicijas nuo rugpjūčio 31 d. iki rugsėjo 4 d. nėra dėl techninių priežasčių.

            (21)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).

            (22)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (OL L 173, 2014 6 12, p. 1).

            PRIEDAS
            Šiame priede „ESMA sprendimas“ – tai 2020 m. kovo 16 d. ESMA sprendimas, kuriuo iš fizinių arba juridinių asmenų, turinčių grynąsias trumpąsias pozicijas, reikalaujama laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte.

               1 pav.

               Finansiniai rodikliai

                        Akcijų rinkos veiklos rezultatai

                        Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 12 2

                        Indekso lygis nuo 2020 12 2

                        Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 9 3

                        Indekso lygis nuo 2020 9 3

                        Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 6 4

                        Indekso lygis nuo 2020 6 4

                        „STOXX EUROPE 800“, išskyrus Šveicariją

                        -10 %

                        125

                        -17 %

                        116

                        -16 %

                        117

                        INDEKSAS „EURO STOXX“

                        -6 %

                        392

                        -13 %

                        362

                        -13 %

                        364

                        „EURO STOXX 50“

                        -8 %

                        3 521

                        -14 %

                        3 304

                        -13 %

                        3 323

                        „US S&P500“

                        9 %

                        3 663

                        2 %

                        3 451

                        -8 %

                        3 112

                        „CSI 300“

                        22 %

                        5 067

                        16 %

                        4 817

                        -4 %

                        3 982

                        „JP Nikkei“

                        14 %

                        26 801

                        0 %

                        23 466

                        -3 %

                        22 864

                        Pasaulinė vertė

                        8 %

                        248

                        -1 %

                        228

                        -9 %

                        211

                        Europos bankai

                        -22 %

                        115

                        -37 %

                        93

                        -30 %

                        104

                        IT finansiniai rodikliai

                        -24 %

                        29

                        -30 %

                        27

                        -29 %

                        28

                        ES finansiniai rodikliai

                        -24 %

                        50

                        -48 %

                        34

                        -35 %

                        42

                        DE finansiniai rodikliai

                        -7 %

                        132

                        -13 %

                        123

                        -11 %

                        126

                        FR finansiniai rodikliai

                        -21 %

                        141

                        -34 %

                        118

                        -28 %

                        130

                        Kintamumas

                        Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 12 2

                        Indekso lygis nuo
                        2020 12 2

                        Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 9 3

                        Indekso lygis nuo
                        2020 9 3

                        Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 6 4

                        Indekso lygis nuo
                        2020 6 4

                        „VSTOXX“

                        8 %

                        22

                        15 %

                        29

                        13 %

                        28

                        „VIX“

                        5 %

                        21

                        18 %

                        33

                        9 %

                        25

                        Kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai

                        bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 12 2

                        CDS palūkanų normų skirtumai baziniais punktais nuo 2020 12 2

                        bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 9 3

                        CDS palūkanų normų skirtumai baziniais punktais nuo 2020 9 3

                        bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 6 4

                        CDS palūkanų normų skirtumai baziniais punktais nuo 2020 6 4

                        Europos įmonių vertybiniai popieriai

                        5

                        45

                        5

                        45

                        22

                        62

                        Europos didelio pajamingumo vertybiniai popieriai

                        53

                        251

                        92

                        290

                        157

                        355

                        Europos finansiniai rodikliai

                        9

                        53

                        15

                        59

                        29

                        73

                        Europos subordinuotųjų vertybinių popierių finansiniai rodikliai

                        13

                        100

                        38

                        124

                        62

                        149

                        10 metų Vyriausybės obligacijos

                        bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 12 2

                        Obligacijų pelningumas procentais nuo 2020 12 2

                        bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 9 3

                        Obligacijų pelningumas procentais nuo 2020 9 3

                        bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 6 4

                        Obligacijų pelningumas procentais nuo 2020 6 4

                        10 M DE

                        -8

                        -0,52

                        -5

                        -0,49

                        15

                        -0,29

                        10 M ES

                        -13

                        0,11

                        9

                        0,33

                        32

                        0,55

                        10 M FR

                        -7

                        -0,29

                        2

                        -0,19

                        23

                        0,01

                        10 M IT

                        -31

                        0,60

                        15

                        1,06

                        51

                        1,42

                        10 M JAV

                        -57

                        0,95

                        -90

                        0,62

                        -67

                        0,86

                        10 M GB

                        -22

                        0,36

                        -34

                        0,24

                        -24

                        0,34

                        10 M JP

                        7

                        0,03

                        8

                        0,04

                        9

                        0,05

                        Pastaba. Akcijų rinkos pokyčiai išreikšti santykine išraiška, kiti pokyčiai išreikšti absoliučia išraiška.

                           Šaltiniai:„Refinitiv EIKON“, ESMA.

            Pastaba. Numanomas kintamumas (%) pagal „EURO STOXX 50 (VSTOXX)“ ir „S&P 500 (VIX)“.

               Šaltiniai:„Refinitiv Datastream“, ESMA.

            Pastaba. Akcijų kainos. 2020 2 20 = 100.

               Šaltiniai:„Refinitiv Datastream“, ESMA

            Pastaba. Akcijų kainos. 2020 2 20 = 100.

               Šaltiniai:„Refinitiv Datastream“, ESMA.

            Pastaba. Akcijų kainos. 2020 2 20 = 100.

               Šaltiniai:„Refinitiv Datastream“, ESMA.

            Pastaba. CDS palūkanų normų kainų skirtumas, lyginant Europos investicinio reitingo įmonių rodiklius („iTraxx Europe“), Europos didelio pelningumo įmonių rodiklius („iTraxx Europe Crossover“) ir Europos finansinius rodiklius (bp).

               Šaltiniai:„Refinitiv EIKON“, ESMA.

               5 pav.

               Europos vertybinių popierių indeksai pagal šalis

                           Procentinis pokytis nuo 2020 m. lapkričio 6 d. iki 2020 m. gruodžio 2 d.

                           Procentinis pokytis nuo 2020 m. vasario 20 d. iki 2020 m. gruodžio 2 d.

                           Procentinis pokytis nuo 2020 m. vasario 20 d. iki 2020 m. rugsėjo 3 d.

                           Procentinis pokytis nuo 2020 m. vasario 20 d. iki 2020 m. birželio 4 d.

                           „STOXX EUROPE 800“, išskyrus Šveicariją

                        8,67 %

                        -9,74 %

                        -16,67 %

                        -15,78 %

                           INDEKSAS „EURO STOXX“

                        9,41 %

                        -6,06 %

                        -13,22 %

                        -12,72 %

                           „EURO STOXX 50“

                        9,90 %

                        -7,89 %

                        -13,57 %

                        -13,07 %

                           AT

                        21,10 %

                        -17,84 %

                        -30,21 %

                        -23,30 %

                           BE

                        16,24 %

                        -9,94 %

                        -19,22 %

                        -14,86 %

                           BG

                        0,55 %

                        -22,03 %

                        -20,67 %

                        -15,69 %

                           CY

                        25,10 %

                        -27,80 %

                        -39,52 %

                        -34,73 %

                           CZ

                        11,15 %

                        -12,35 %

                        -17,81 %

                        -13,94 %

                           DE

                        6,68 %

                        -2,57 %

                        -4,44%

                        -7,32 %

                           DK

                        -1,90 %

                        10,16 %

                        4,24 %

                        -2,48 %

                           EE

                        11,25 %

                        -4,72 %

                        -13,55 %

                        -13,16 %

                           ES

                        19,66 %

                        -17,22 %

                        -29,45 %

                        -21,88 %

                           FI

                        6,38 %

                        1,96 %

                        -5,35 %

                        -8,66 %

                           FR

                        12,54 %

                        -7,91 %

                        -17,37 %

                        -15,91 %

                           GB

                        9,36 %

                        -13,09 %

                        -21,32 %

                        -13,93 %

                           GR

                        29,14 %

                        -16,82 %

                        -29,24 %

                        -26,64 %

                           HR

                        10,22 %

                        -13,43 %

                        -19,61 %

                        -17,16 %

                           HU

                        10,74 %

                        -14,42 %

                        -24,05 %

                        -17,83 %

                           IE

                        5,56 %

                        -0,58 %

                        -13,00 %

                        -12,90 %

                           IS

                        5,78 %

                        10,90 %

                        -1,50 %

                        -4,44%

                           IT

                        11,64 %

                        -12,39 %

                        -22,04 %

                        -20,01 %

                           LT

                        4,44 %

                        3,84 %

                        5,06 %

                        -1,98 %

                           LU

                        14,85 %

                        -7,78 %

                        -25,92 %

                        -21,60 %

                           LV

                        -0,47 %

                        6,81 %

                        5,53 %

                        -1,81 %

                           MT

                        15,14 %

                        -13,86 %

                        -20,80 %

                        -12,92 %

                           NL

                        6,64 %

                        -1,80 %

                        -11,66 %

                        -9,17 %

                           NO

                        11,02 %

                        -3,37 %

                        -11,80 %

                        -10,22 %

                           PL

                        11,81 %

                        -9,62 %

                        -15,75%

                        -13,47 %

                           PT

                        14,45 %

                        -14,54 %

                        -20,09 %

                        -13,64 %

                           RO

                        6,43 %

                        -7,58 %

                        -10,73 %

                        -11,45 %

                           SE

                        5,47 %

                        1,06 %

                        -7,28 %

                        -9,47 %

                           SI

                        8,13 %

                        -9,57 %

                        -13,01 %

                        -10,83 %

                           SK

                        -0,99 %

                        -3,02 %

                        -7,05 %

                        0,07 %

                           Šaltiniai:„Refinitiv EIKON“,ESMA.

               Šaltiniai: ESMA.


title: Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/284 2021 m. vasario 22 d. kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/346, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais

text:
2021 2 23

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 62/49

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2021/284
         2021 m. vasario 22 d.
         kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/346, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 33 straipsnį ir 31 straipsnio 2 dalį,
         atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2019 m. vasario 28 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/346 (1), kuriuo Eamon GILMORE skiriamas Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) žmogaus teisių klausimais. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas baigiasi 2021 m. vasario 28 d.;

                     (2)

                     ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas turėtų būti pratęstas dar vienam 24 mėnesių laikotarpiui ir turėtų būti nustatyta nauja finansinė orientacinė suma laikotarpiui nuo 2021 m. kovo 1 d. iki 2023 m. vasario 28 d.;

                     (3)

                     ES specialusis įgaliotinis vykdys įgaliojimus tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų sutrukdyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Sprendimas (BUSP) 2019/346 iš dalies keičiamas taip:

                        1)

                        1 straipsnis pakeičiamas taip:

                           „1 straipsnis
                           Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
                           Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio (toliau – ES specialusis įgaliotinis) žmogaus teisių klausimais Eamon GILMORE įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2023 m. vasario 28 d. Taryba, remdamasi Politinio ir saugumo komiteto (PSK) įvertinimu bei Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pasiūlymu, gali nuspręsti ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimus nutraukti anksčiau.“;

                        2)

                        5 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
                        „Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu laikotarpiu nuo 2021 m. kovo 1 d. iki 2023 m. vasario 28 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama finansinė orientacinė suma yra 2 690 000,00 EUR.“;

                        3)

                        12 straipsnio antras sakinys pakeičiamas taip:
                        „ES specialusis įgaliotinis Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui ir Komisijai reguliariai teikia pažangos ataskaitas ir ne vėliau kaip 2022 m. lapkričio 30 d. pateikia išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą.“

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2021 m. vasario 22 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  2019 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/346, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais (OL L 62, 2019 3 1, p. 12).