title: 2004 m. spalio 18 d. Tarybos sprendimas 2005/191/BUSP dėl Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Rumunijos susitarimų, nustatančių Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Rumunijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrąsias sąlygas, sudarymo

text:
14.3.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 67/1

         TARYBOS SPRENDIMAS 2005/191/BUSP
   2004 m. spalio 18 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Rumunijos susitarimų, nustatančių Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Rumunijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrąsias sąlygas, sudarymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 24 straipsnį,
   atsižvelgdama į pirmininkaujančios valstybės narės rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               Trečiųjų valstybių dalyvavimo ES krizių valdymo operacijose sąlygos turėtų būti nustatytos susitarimu, nustatančiu tokio galimo būsimo bendradarbiavimo bendrąsias sąlygas, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai.

               (2)

               2004 m  vasario 23 d. gavusi Tarybos įgaliojimus pirmininkaujanti valstybė narė, padedant Generaliniam sekretoriui – vyriausiajam įgaliotiniui, derėjosi dėl Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Rumunijos susitarimų, nustatančių Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Rumunijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrąsias sąlygas.

               (3)

               Šie susitarimai turėtų būti patvirtinti.

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Rumunijos susitarimai, nustatantys Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės ir Rumunijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrąsias sąlygas, patvirtinami Europos Sąjungos vardu.
   Susitarimų tekstai pridedami prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Europos Sąjungą įpareigojančius susitarimus.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   4 straipsnis
   Sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge, 2004 m. spalio 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. VEERMAN

   SUSITARIMAS
   tarp Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos, nustatantis Islandijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrąsias sąlygas
   EUROPOS SĄJUNGA,
   viena šalis, ir
   ISLANDIJOS RESPUBLIKA,
   kita šalis,
   toliau – Šalys,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjunga (ES) gali nuspręsti imtis veiksmų krizių valdymo srityje.

               (2)

               Europos Sąjunga nuspręs, ar trečiosios valstybės bus pakviestos dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje. Islandijos Respublika gali priimti Europos Sąjungos kvietimą ir pasiūlyti savo įnašą. Tokiu atveju Europos Sąjunga nuspręs, ar priimti pasiūlytą Islandijos Respublikos įnašą.

               (3)

               Jeigu Europos Sąjunga nuspręs vykdyti karinių krizių valdymo operaciją, naudodamasi NATO ištekliais ir pajėgumais, Islandijos Respublika gali pareikšti principinį ketinimą dalyvauti operacijoje.

               (4)

               2002 m. spalio 24 ir 25 d. Briuselyje susirinkusi Europos Vadovų Taryba susitarė dėl sąlygų, kuriomis įgyvendinamos 2000 m. gruodžio 7–9 d. Nicoje susirinkusios Europos Vadovų Tarybos sutartos nuostatos dėl ES narėmis nesančių NATO narių dalyvavimo ES vadovaujame krizių valdyme.

               (5)

               Islandijos Respublikos dalyvavimo ES krizių valdymo operacijose sąlygos turėtų būti nustatytos Susitarimu, nustatančiu tokio galimo būsimo bendradarbiavimo bendrąsias sąlygas, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai.

               (6)

               Toks Susitarimas turėtų nepažeisti Europos Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumo ir neturėtų iš anksto nulemti kiekvienu atveju atskirai priimamų Islandijos Respublikos sprendimų dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje.

               (7)

               Toks Susitarimas turėtų būti taikomas tik būsimoms ES krizių valdymo operacijoms ir turėtų nepažeisti galimų esamų susitarimų, reglamentuojančių Islandijos Respublikos dalyvavimą jau vykstančioje ES krizių valdymo operacijoje,

         SUSITARĖ:
   I SKIRSNIS
   BENDROSIOS NUOSTATOS
   1 straipsnis
   Sprendimai dėl dalyvavimo
   1.   Europos Sąjungai priėmus sprendimą pakviesti Islandijos Respubliką dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje ir Islandijos Respublikai nusprendus joje dalyvauti, Islandijos Respublika pateikia informaciją apie Europos Sąjungai siūlomą jos įnašą.
   2.   Europos Sąjungai nusprendus vykdyti karinių krizių valdymo operaciją naudojantis NATO ištekliais ir pajėgumais, Islandijos Respublika informuos Europos Sąjungą apie ketinimą dalyvauti operacijoje, ir po to pateiks informaciją apie siūlomą įnašą.
   3.   Europos Sąjunga nustato Islandijos Respublikos įnašą konsultuodamasi su Islandijos Respublika.
   4.   Europos Sąjunga iš anksto kuo greičiau nurodys Islandijos Respublikai tikėtiną įnašo į bendrąsias operacijos išlaidas dydį, kad padėtų Islandijos Respublikai suformuluoti jos pasiūlymą.
   5.   Europos Sąjunga laišku praneša Islandijos Respublikai įnašo nustatymo rezultatus, kad užtikrintų Islandijos Respublikos dalyvavimą pagal šio Susitarimo nuostatas.
   2 straipsnis
   Bendrosios sąlygos
   1.   Islandijos Respublika prisijungia prie bendrųjų veiksmų, kuriais Europos Sąjungos Taryba nusprendžia, kad ES vykdys krizių valdymo operaciją, ir prie bet kokių bendrųjų veiksmų ar sprendimo, kuriais Europos Sąjungos Taryba nusprendžia išplėsti ES krizių valdymo operaciją, remdamasi šio Susitarimo nuostatomis ir bet kuriais reikalingais įgyvendinimo susitarimais.
   2.   Islandijos Respublikos įnašas į ES krizių valdymo operaciją nepažeidžia Europos Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumo.
   3 straipsnis
   Personalo ir pajėgų statusas
   1.   Į ES civilinių krizių valdymo operaciją Islandijos Respublikos komandiruoto personalo ir (arba) į ES karinių krizių valdymo operaciją nusiųstų Islandijos Respublikos pajėgų statusas grindžiamas Europos Sąjungos ir valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, susitarimu dėl pajėgų/misijos statuso, jei toks yra.
   2.   Į vadavietę ar vadovaujančius padalinius, įsikūrusius ne toje (tose) valstybėje (-ėse), kur vykdoma ES krizių valdymo operacija, nusiųsto personalo statusas grindžiamas atitinkamos vadavietės ir vadovaujančių padalinių susitarimais su Islandijos Respublika.
   3.   Nepažeidžiant 1 dalyje minėto susitarimo dėl pajėgų/misijos statuso, Islandijos Respublika turi jurisdikciją savo personalo, dalyvaujančio ES krizių valdymo operacijoje, atžvilgiu.
   4.   Islandijos Respublika yra atsakinga už reagavimą į bet kokias su dalyvavimu ES krizių valdymo operacijoje susijusias pretenzijas, pateikiamas jos personalo ar susijusias su juo. Islandijos Respublika yra atsakinga už bet kokio proceso, ypač teisinio ar drausminio, pradėjimą bet kuriam savo personalo nariui pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus.
   5.   Islandijos Respublika įsipareigoja pateikti deklaraciją dėl pretenzijų bet kuriai valstybei, dalyvaujančiai ES karinių krizių valdymo operacijoje, kurioje dalyvauja Islandijos Respublika, atsisakymo, ir tai padaryti pasirašydama šį Susitarimą. Tokios deklaracijos pavyzdys pridedamas prie šio Susitarimo.
   6.   Europos Sąjungos valstybės narės įsipareigoja pateikti deklaraciją dėl pretenzijų atsisakymo, susijusią su bet kokiu būsimu Islandijos Respublikos dalyvavimu ES krizių valdymo operacijoje, ir įsipareigoja tai padaryti pasirašydamos šį Susitarimą. Tokios deklaracijos pavyzdys pridedamas prie šio Susitarimo.
   4 straipsnis
   Įslaptinta informacija
   1.   Islandijos Respublika imasi atitinkamų priemonių, skirtų užtikrinti, kad ES įslaptinta informacija būtų saugoma pagal Europos Sąjungos Tarybos saugumo nuostatus, nustatytus 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendime 2001/264/EB (1), ir pagal kompetentingų institucijų, įskaitant ES operacijos vadą, tolesnius nurodymus ES karinių krizių valdymo operacijos atveju arba pagal ES misijos vadovo tolesnius nurodymus ES civilinių krizių valdymo operacijos atveju.
   2.   Kai ES ir Islandijos Respublika yra sudariusios susitarimą dėl saugumo procedūrų keičiantis įslaptinta informacija, tokio susitarimo nuostatos taikomos ES krizių valdymo operacijos veiklai.
   II SKIRSNIS
   DALYVAVIMO CIVILINIŲ KRIZIŲ VALDYMO OPERACIJOSE NUOSTATOS
   5 straipsnis
   Į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruotas personalas
   1.   Islandijos Respublika užtikrina, kad į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruotas jos personalas atliktų savo misiją vadovaudamasis:

               —

               bendraisiais veiksmais ir vėlesniais pakeitimais, kaip nurodyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje,

               —

               operacijos planu,

               —

               įgyvendinimo priemonėmis.

         2.   Islandijos Respublika laiku informuoja ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovą ir Europos Sąjungos Tarybos generalinį sekretoriatą apie bet kokį jos įnašo į ES civilinių krizių valdymo operaciją pakeitimą.
   3.   Islandijos Respublikos kompetentinga institucija atlieka į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruojamo personalo sveikatos patikrinimą, skiepijimą ir išduoda medicininius pažymėjimus, kad darbuotojas gali eiti pareigas. Į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruotas personalas pateikia šio pažymėjimo kopiją.
   6 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   Islandijos Respublikos komandiruotas personalas vykdo savo pareigas ir elgiasi išimtinai atsižvelgdamas į ES civilinių krizių valdymo operacijos interesus.
   2.   Visas personalas išlieka visiškai pavaldus savo nacionalinėms institucijoms.
   3.   Nacionalinės institucijos perduoda veiklos kontrolę ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovui, kuris vadovauja remdamasis vadovavimo ir kontrolės hierarchine struktūra.
   4.   Misijos vadovas vadovauja ES civilinių krizių valdymo operacijai ir administruoja jos kasdienę veiklą.
   5.   Islandijos Respublika turi tas pačias teises ir pareigas tvarkant kasdienę operacijos veiklą kaip ir operacijoje dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės, remiantis šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje minimais teisiniais dokumentais.
   6.   ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovas yra atsakingas už ES civilinių krizių valdymo operacijos personalo drausmės kontrolę. Prireikus atitinkama nacionalinė institucija imasi drausminių priemonių.
   7.   Islandijos Respublika skiria nacionalinio kontingento koordinatorių (NKK), kuris atstovauja operacijoje dalyvaujančiam jos nacionaliniam kontingentui. NKK nacionaliniais klausimais atsiskaito ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovui ir yra atsakingas už kasdienę kontingento drausmę.
   8.   Sprendimą užbaigti operaciją priima Europos Sąjunga, pasikonsultavusi su Islandijos Respublika, jei operacijos nutraukimo dieną Islandijos Respublika vis dar prisideda prie ES civilinių krizių valdymo operacijos.
   7 straipsnis
   Finansiniai aspektai
   1.   Islandijos Respublika prisiima visas išlaidas, susijusias su jos dalyvavimu operacijoje, išskyrus bendrai finansuojamas išlaidas, kaip išdėstyta operacijos veiklos biudžete. Tai nepažeidžia 8 straipsnio nuostatų.
   2.   Valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, fizinių arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolius ar žalą Islandijos Respublika, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją Susitarimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime dėl misijos statuso, jei toks yra, numatytomis sąlygomis.
   8 straipsnis
   Įnašas į veiklos biudžetą
   1.   Islandijos Respublika prisideda prie ES civilinių krizių valdymo operacijos veiklos biudžeto finansavimo.
   2.   Islandijos Respublikos finansinis įnašas į veiklos biudžetą – mažesnė iš šių dviejų pasirinktinų sumų:

               a)

               orientacinės sumos dalis, proporcinga jos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir visų valstybių, prisidedančių prie operacijos veiklos biudžeto, BNP sumos santykiui;
               arba

               b)

               veiklos biudžetui skirtos orientacinės sumos dalis, proporcinga jos personalo, dalyvaujančio operacijoje, skaičiaus ir bendro visų operacijoje dalyvaujančių valstybių personalo skaičiaus santykiui.

         3.   Nepaisant 1 ir 2 dalių, Islandijos Respublika neprisideda prie Europos Sąjungos valstybių narių personalui mokamų dienpinigių finansavimo.
   4.   Nepaisant 1 dalies, Europos Sąjunga paprastai atleidžia trečiąsias valstybes nuo finansinių įnašų, skirtų konkrečiai ES civilinių krizių valdymo operacijai, jeigu:

               a)

               Europos Sąjunga nusprendžia, kad operacijoje dalyvaujančios trečiosios valstybės indėlis į operaciją yra reikšmingas ir labai svarbus šiai operacijai,
               arba

               b)

               operacijoje dalyvaujančios trečiosios šalies BNP vienam gyventojui neviršija nė vienos Europos Sąjungos valstybės narės BNP vienam gyventojui.

         5.   ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovas ir atitinkamos Islandijos Respublikos administracinės tarnybos pasirašo su praktinėmis mokėjimo sąlygomis susijusį susitarimą dėl Islandijos Respublikos įnašų į ES civilinių krizių valdymo operacijos veiklos biudžetą. Į šį susitarimą, inter alia, įtraukiamos nuostatos dėl:

               a)

               atitinkamos sumos;

               b)

               finansinio įnašo mokėjimo tvarkos;

               c)

               audito procedūros.

         III SKIRSNIS
   DALYVAVIMO KARINIŲ KRIZIŲ VALDYMO OPERACIJOSE NUOSTATOS
   9 straipsnis
   Dalyvavimas ES karinių krizių valdymo operacijoje
   1.   Islandijos Respublika užtikrina, kad ES karinių krizių valdymo operacijoje dalyvaujančios jos pajėgos ir personalas atliktų savo misiją vadovaudamiesi:

               —

               bendraisiais veiksmais ir vėlesniais pakeitimais, kaip nurodyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje,

               —

               operacijos planu,

               —

               įgyvendinimo priemonėmis.

         2.   Islandijos Respublikos komandiruotas personalas vykdo savo pareigas ir elgiasi išimtinai atsižvelgdamas į ES karinių krizių valdymo operacijos interesus.
   3.   Islandijos Respublika laiku informuoja ES operacijos vadą apie bet kokį jos dalyvavimo operacijoje pasikeitimą.
   10 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   Visos pajėgos ir personalas, dalyvaujantys ES karinių krizių valdymo operacijoje, išlieka visiškai pavaldūs savo nacionalinėms institucijoms.
   2.   Vadovavimą savo pajėgų ir personalo veiklai ir taktinį vadovavimą ir (arba) kontrolę nacionalinės institucijos perduoda ES operacijos vadui. ES operacijos vadas turi teisę perduoti savo įgaliojimus.
   3.   Islandijos Respublika turi tas pačias teises ir pareigas administruojant kasdienę operacijos veiklą kaip ir dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės.
   4.   ES operacijos vadas, pasikonsultavęs su Islandijos Respublika, gali bet kada pareikalauti nutraukti Islandijos Respublikos įnašą.
   5.   Islandijos Respublika skiria vyriausiąjį karinį atstovą (VKA), kuris ES karinių krizių valdymo operacijoje atstovauja jos nacionaliniam kontingentui. VKA konsultuojasi su ES pajėgų vadu visais su operacija susijusiais klausimais ir yra atsakingas už kasdienę kontingento drausmę.
   11 straipsnis
   Finansiniai aspektai
   1.   Nepažeidžiant 12 straipsnio, Islandijos Respublika prisiima visas išlaidas, susijusias su jos dalyvavimu operacijoje, išskyrus bendrai finansuojamas išlaidas, kaip numatyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje minimuose teisiniuose dokumentuose, taip pat 2004 m. vasario 23 d. Tarybos sprendime 2004/197/BUSP, nustatančiame karinio ar gynybinio pobūdžio ES operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą (2).
   2.   Valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, fizinių arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolius ar žalą Islandijos Respublika, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją Susitarimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime dėl pajėgų statuso, jei toks yra, numatytomis sąlygomis.
   12 straipsnis
   Įnašas į bendrąsias išlaidas
   1.   Islandijos Respublika prisideda prie ES karinių krizių valdymo operacijos bendrųjų išlaidų finansavimo.
   2.   Islandijos Respublikos finansinis įnašas į bendrąsias išlaidas – mažesnė iš šių dviejų pasirinktinų sumų:

               a)

               bendrųjų išlaidų orientacinės sumos dalis, proporcinga jos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir visų valstybių, prisidedančių prie operacijos bendrųjų išlaidų, BNP santykiui,
               arba

               b)

               bendrųjų išlaidų orientacinės sumos dalis, proporcinga jos personalo, dalyvaujančio operacijoje, ir visų operacijoje dalyvaujančių valstybių personalo skaičiaus santykiui.

         Apskaičiuojant 2 dalies b punkte paminėtą sumą, jeigu Islandijos Respublika komandiruoja personalą tik į operacijos arba pajėgų vadavietę, atsižvelgiama į jos personalo ir bendro atitinkamų vadaviečių personalo skaičiaus santykį. Kitais atvejais atsižvelgiama į viso Islandijos Respublikos komandiruoto personalo ir bendro operacijoje dalyvaujančio personalo skaičiaus santykį.
   3.   Nepaisant 1 dalies, Europos Sąjunga paprastai atleidžia trečiąsias valstybes nuo finansinių įnašų į konkrečios ES karinių krizių valdymo operacijos bendrąsias išlaidas, jeigu:

               a)

               Europos Sąjunga nusprendžia, kad operacijoje dalyvaujanti trečioji valstybė reikšmingai prisideda prie turto ir (arba) pajėgumų, kurie yra būtini šiai operacijai,
               arba

               b)

               operacijoje dalyvaujančios trečiosios šalies BNP vienam gyventojui neviršija nė vienos Europos Sąjungos valstybės narės BNP vienam gyventojui.

         4.   2004 m. vasario 23 d. Tarybos sprendime 2004/197/BUSP, nustatančiame karinio ar gynybinio pobūdžio ES operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą, numatytas administratorius ir Islandijos Respublikos kompetentingos administracinės institucijos sudaro susitarimą. Į šį susitarimą, inter alia, įtraukiamos nuostatos dėl:

               a)

               atitinkamos sumos,

               b)

               finansinio įnašo mokėjimo tvarkos,

               c)

               audito procedūros.

         IV SKIRSNIS
   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
   13 straipsnis
   Susitarimai dėl šio Susitarimo įgyvendinimo
   Nepažeidžiant 8 straipsnio 5 dalies ir 12 straipsnio 4 dalies nuostatų, Europos Sąjungos Tarybos generalinis sekretorius – vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai ir atitinkamos Islandijos Respublikos kompetentingos institucijos sudaro reikalingus techninius ir administracinius susitarimus šiam Susitarimui įgyvendinti.
   14 straipsnis
   Įsipareigojimų nesilaikymas
   Vienai iš Šalių nesilaikant pirmesniuose straipsniuose nustatytų įsipareigojimų, kita Šalis turi teisę nutraukti šį Susitarimą, pranešusi apie tai prieš vieną mėnesį.
   15 straipsnis
   Ginčų sprendimas
   Ginčus dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo Šalys sprendžia diplomatinėmis priemonėmis.
   16 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų vidaus procedūrų užbaigimą, pirmą dieną.
   2.   Šis Susitarimas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos.
   3.   Šis Susitarimas peržiūrimas ne vėliau kaip 2008 m. birželio 1 d., o vėliau – bent kas trejus metus.
   4.   Šis Susitarimas gali būti iš dalies pakeistas remiantis Šalių rašytiniu tarpusavio susitarimu.
   5.   Šalis gali denonsuoti šį Susitarimą, raštu pateikdama denonsavimo pranešimą kitai Šaliai. Toks denonsavimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams po to, kai kita Šalis gavo pranešimą.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 21 d. keturiais egzemplioriais anglų kalba.

            Europos Sąjungos vardu

            Islandijos Respublikos vardu

      (1)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.

      (2)  OL L 63, 2004 2 28, p. 68.
   PRIEDAS
   DEKLARACIJŲ TEKSTAS
   ES VALSTYBIŲ NARIŲ DEKLARACIJOS:
   Taikydamos ES bendruosius veiksmus dėl ES krizių valdymo operacijos, kurioje dalyvauja Islandijos Respublika, ES valstybės narės stengsis tiek, kiek joms tai leidžia jų vidaus teisinės sistemos, kiek galima atsisakyti pretenzijų Islandijos Respublikai dėl personalo sužalojimo, mirties arba joms priklausančiam ir ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam turtui padarytos žalos ar nuostolių, jeigu toks sužalojimas, mirtis, žala arba nuostoliai:

               —

               buvo sukelti Islandijos Respublikos personalo, jam vykdant su ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus,
               arba

               —

               atsirado naudojant bet kurį Islandijos Respublikai priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio Islandijos Respublikos ES krizių valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.

         ISLANDIJOS RESPUBLIKOS DEKLARACIJA:
   Taikydama ES bendruosius veiksmus dėl ES krizių valdymo operacijos, Islandijos Respublika, kiek jai tai leidžia jos vidaus teisinė sistema, stengsis kiek galima atsisakyti pretenzijų bet kuriai kitai ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančiai valstybei dėl savo personalo sužalojimo, mirties arba jai priklausančiam ir ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam turtui padarytos žalos ar nuostolių, jeigu toks sužalojimas, mirtis, žala arba nuostoliai:

               —

               buvo sukelti personalo, jam vykdant ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus,
               arba

               —

               atsirado naudojant bet kurį ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio ES krizės valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.

         SUSITARIMAS
   tarp Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės, nustatantis Norvegijos Karalystės dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrąsias salygas
   EUROPOS SĄJUNGA,
   viena šalis, ir
   NORVEGIJOS KARALYSTĖ,
   kita šalis,
   toliau – Šalys,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjunga (ES) gali nuspręsti imtis veiksmų krizių valdymo srityje.

               (2)

               Europos Sąjunga nuspręs, ar trečiosios valstybės bus pakviestos dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje. Norvegijos Karalystė gali priimti Europos Sąjungos kvietimą ir pasiūlyti savo įnašą. Tokiu atveju Europos Sąjunga nuspręs, ar priimti pasiūlytą Norvegijos Karalystės įnašą.

               (3)

               Jeigu Europos Sąjunga nuspręs vykdyti karinių krizių valdymo operaciją naudodamasi NATO ištekliais ir pajėgumais, Norvegijos Karalystė gali pareikšti principinį ketinimą dalyvauti operacijoje.

               (4)

               2002 m. spalio 24 ir 25 d. Briuselyje susirinkusi Europos Vadovų Taryba susitarė dėl sąlygų, kuriomis įgyvendinamos 2000 m. gruodžio 7–9 d. Nicoje susirinkusios Europos Vadovų Tarybos sutartos nuostatos dėl ES narėmis nesančių NATO narių dalyvavimo ES vadovaujame krizių valdyme.

               (5)

               Norvegijos Karalystės dalyvavimo ES krizių valdymo operacijose sąlygos turėtų būti nustatytos Susitarimu, nustatančiu tokio galimo būsimo bendradarbiavimo bendrąsias sąlygas, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai.

               (6)

               Toks Susitarimas turėtų nepažeisti Europos Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumo ir neturėtų iš anksto nulemti kiekvienu atveju atskirai priimamų Norvegijos Karalystės sprendimų dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje.

               (7)

               Toks Susitarimas turėtų būti taikomas tik būsimoms ES krizių valdymo operacijoms ir turėtų nepažeisti galimų esamų susitarimų, reglamentuojančių Norvegijos Karalystės dalyvavimą jau vykstančioje ES krizių valdymo operacijoje,

         SUSITARĖ:
   I SKIRSNIS
   BENDROSIOS NUOSTATOS
   1 straipsnis
   Sprendimai dėl dalyvavimo
   1.   Europos Sąjungai priėmus sprendimą pakviesti Norvegijos Karalystę dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje ir Norvegijos Karalystei nusprendus joje dalyvauti, Norvegijos Karalystė pateikia informaciją apie Europos Sąjungai siūlomą jos įnašą.
   2.   Europos Sąjungai nusprendus vykdyti karinių krizių valdymo operaciją naudojantis NATO ištekliais ir pajėgumais, Norvegijos Karalystė informuos Europos Sąjungą apie ketinimą dalyvauti operacijoje, ir po to pateiks informaciją apie siūlomą įnašą.
   3.   Europos Sąjunga nustato Norvegijos Karalystės įnašą konsultuodamasi su Norvegijos Karalyste.
   4.   Europos Sąjunga iš anksto kuo greičiau nurodys Norvegijos Karalystei tikėtiną įnašo į bendrąsias operacijos išlaidas dydį, kad padėtų Norvegijos Karalystei suformuluoti jos pasiūlymą.
   5.   Europos Sąjunga laišku praneša Norvegijos Karalystei įnašo nustatymo rezultatus, kad užtikrintų Norvegijos Karalystės dalyvavimą pagal šio Susitarimo nuostatas.
   2 straipsnis
   Bendrosios sąlygos
   1.   Norvegijos Karalystė prisijungia prie bendrųjų veiksmų, kuriais Europos Sąjungos Taryba nusprendžia, kad ES vykdys krizių valdymo operaciją, ir prie bet kokių bendrųjų veiksmų ar sprendimo, kuriais Europos Sąjungos Taryba nusprendžia išplėsti ES krizių valdymo operaciją, remdamasi šio Susitarimo nuostatomis ir bet kuriais reikalingais įgyvendinimo susitarimais.
   2.   Norvegijos Karalystės įnašas į ES krizių valdymo operaciją nepažeidžia Europos Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumo.
   3 straipsnis
   Personalo ir pajėgų statusas
   1.   Į ES civilinių krizių valdymo operaciją Norvegijos Karalystės komandiruoto personalo ir (arba) į ES karinių krizių valdymo operaciją nusiųstų Norvegijos Karalystės pajėgų statusas grindžiamas Europos Sąjungos ir valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, susitarimu dėl pajėgų/misijos statuso, jei toks yra.
   2.   Į vadavietę ar vadovaujančius padalinius, įsikūrusius ne toje (tose) valstybėje (-ėse), kur vykdoma ES krizių valdymo operacija, nusiųsto personalo statusas grindžiamas atitinkamos vadavietės ir vadovaujančių padalinių susitarimais su Norvegijos Karalyste.
   3.   Nepažeidžiant 1 dalyje minėto susitarimo dėl pajėgų/misijos statuso, Norvegijos Karalystė turi jurisdikciją savo personalo, dalyvaujančio ES krizių valdymo operacijoje, atžvilgiu.
   4.   Norvegijos Karalystė yra atsakinga už reagavimą į bet kokias su dalyvavimu ES krizių valdymo operacijoje susijusias pretenzijas, pateikiamas jos personalo ar susijusias su juo. Norvegijos Karalystė yra atsakinga už bet kokio proceso, ypač teisinio ar drausminio, pradėjimą bet kuriam savo personalo nariui pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus.
   5.   Norvegijos Karalystė įsipareigoja pateikti deklaraciją dėl pretenzijų bet kuriai valstybei, dalyvaujančiai ES karinių krizių valdymo operacijoje, kurioje dalyvauja Norvegijos Karalystė, atsisakymo, ir tai padaryti pasirašydama šį Susitarimą. Tokios deklaracijos pavyzdys pridedamas prie šio Susitarimo.
   6.   Europos Sąjungos valstybės narės įsipareigoja pateikti deklaraciją dėl pretenzijų atsisakymo, susijusią su bet kokiu būsimu Norvegijos Karalystės dalyvavimu ES krizių valdymo operacijoje, ir įsipareigoja tai padaryti pasirašydamos šį Susitarimą. Tokios deklaracijos pavyzdys pridedamas prie šio Susitarimo.
   4 straipsnis
   Įslaptinta informacija
   1.   Norvegijos Karalystė imasi atitinkamų priemonių, skirtų užtikrinti, kad ES įslaptinta informacija būtų saugoma pagal Europos Sąjungos Tarybos saugumo nuostatus, nustatytus 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendime 2001/264/EB (1), ir pagal kompetentingų institucijų, įskaitant ES operacijos vadą, tolesnius nurodymus ES karinių krizių valdymo operacijos atveju arba pagal ES misijos vadovo tolesnius nurodymus ES civilinių krizių valdymo operacijos atveju.
   2.   Kai ES ir Norvegijos Karalystė yra sudariusios susitarimą dėl saugumo procedūrų keičiantis įslaptinta informacija, tokio susitarimo nuostatos taikomos ES krizių valdymo operacijos veiklai.
   II SKIRSNIS
   DALYVAVIMO CIVILINIŲ KRIZIŲ VALDYMO OPERACIJOSE NUOSTATOS
   5 straipsnis
   Į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruotas personalas
   1.   Norvegijos Karalystė užtikrina, kad į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruotas jos personalas atliktų savo misiją vadovaudamasis:

               —

               bendraisiais veiksmais ir vėlesniais pakeitimais, kaip nurodyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje,

               —

               operacijos planu,

               —

               įgyvendinimo priemonėmis.

         2.   Norvegijos Karalystė laiku informuoja ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovą ir Europos Sąjungos Tarybos generalinį sekretoriatą apie bet kokį jos įnašo į ES civilinių krizių valdymo operaciją pakeitimą.
   3.   Norvegijos Karalystės kompetentinga institucija atlieka į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruojamo personalo sveikatos patikrinimą, skiepijimą ir išduoda medicininius pažymėjimus, kad darbuotojas gali eiti pareigas. Į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruotas personalas pateikia šio pažymėjimo kopiją.
   6 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   Norvegijos Karalystės komandiruotas personalas vykdo savo pareigas ir elgiasi išimtinai atsižvelgdamas į ES civilinių krizių valdymo operacijos interesus.
   2.   Visas personalas išlieka visiškai pavaldus savo nacionalinėms institucijoms.
   3.   Nacionalinės institucijos perduoda veiklos kontrolę ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovui, kuris vadovauja remdamasis vadovavimo ir kontrolės hierarchine struktūra.
   4.   Misijos vadovas vadovauja ES civilinių krizių valdymo operacijai ir administruoja jos kasdienę veiklą.
   5.   Norvegijos Karalystė turi tas pačias teises ir pareigas tvarkant kasdienę operacijos veiklą kaip ir operacijoje dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės, remiantis šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje minimais teisiniais dokumentais.
   6.   ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovas yra atsakingas už ES civilinių krizių valdymo operacijos personalo drausmės kontrolę. Prireikus atitinkama nacionalinė institucija imasi drausminių priemonių.
   7.   Norvegijos Karalystė skiria nacionalinio kontingento koordinatorių (NKK), kuris atstovauja operacijoje dalyvaujančiam jos nacionaliniam kontingentui. NKK nacionaliniais klausimais atsiskaito ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovui ir yra atsakingas už kasdienę kontingento drausmę.
   8.   Sprendimą užbaigti operaciją priima Europos Sąjunga, pasikonsultavusi su Norvegijos Karalyste, jei operacijos nutraukimo dieną Norvegijos Karalystė vis dar prisideda prie ES civilinių krizių valdymo operacijos.
   7 straipsnis
   Finansiniai aspektai
   1.   Norvegijos Karalystė prisiima visas išlaidas, susijusias su jos dalyvavimu operacijoje, išskyrus bendrai finansuojamas išlaidas, kaip išdėstyta operacijos veiklos biudžete. Tai nepažeidžia 8 straipsnio nuostatų.
   2.   Valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, fizinių arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolius ar žalą Norvegijos Karalystė, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją Susitarimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime dėl misijos statuso, jei toks yra, numatytomis sąlygomis.
   8 straipsnis
   Įnašas į veiklos biudžetą
   1.   Norvegijos Karalystė prisideda prie ES civilinių krizių valdymo operacijos veiklos biudžeto finansavimo.
   2.   Norvegijos Karalystės finansinis įnašas į veiklos biudžetą – mažesnė iš šių dviejų pasirinktinų sumų:

               a)

               orientacinės sumos dalis, proporcinga jos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir visų valstybių, prisidedančių prie operacijos veiklos biudžeto, BNP sumos santykiui,
               arba

               b)

               veiklos biudžetui skirtos orientacinės sumos dalis, proporcinga jos personalo, dalyvaujančio operacijoje, skaičiaus ir bendro visų operacijoje dalyvaujančių valstybių personalo skaičiaus santykiui.

         3.   Nepaisant 1 ir 2 dalių, Norvegijos Karalystė neprisideda prie Europos Sąjungos valstybių narių personalui mokamų dienpinigių finansavimo.
   4.   Nepaisant 1 dalies, Europos Sąjunga paprastai atleidžia trečiąsias valstybes nuo finansinių įnašų, skirtų konkrečiai ES civilinių krizių valdymo operacijai, jeigu:

               a)

               Europos Sąjunga nusprendžia, kad operacijoje dalyvaujančios trečiosios valstybės indėlis į operaciją yra reikšmingas ir labai svarbus šiai operacijai,
               arba

               b)

               operacijoje dalyvaujančios trečiosios šalies BNP vienam gyventojui neviršija nė vienos Europos Sąjungos valstybės narės BNP vienam gyventojui.

         5.   ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovas ir atitinkamos Norvegijos Karalystės administracinės tarnybos pasirašo su praktinėmis mokėjimo sąlygomis susijusį susitarimą dėl Norvegijos Karalystės įnašų į ES civilinių krizių valdymo operacijos veiklos biudžetą. Į šį susitarimą, inter alia, įtraukiamos nuostatos dėl:

               a)

               atitinkamos sumos;

               b)

               finansinio įnašo mokėjimo tvarkos;

               c)

               audito procedūros.

         III SKIRSNIS
   DALYVAVIMO KARINIŲ KRIZIŲ VALDYMO OPERACIJOSE NUOSTATOS
   9 straipsnis
   Dalyvavimas ES karinių krizių valdymo operacijoje
   1.   Norvegijos Karalystė užtikrina, kad ES karinių krizių valdymo operacijoje dalyvaujančios jos pajėgos ir personalas atliktų savo misiją vadovaudamiesi:

               —

               bendraisiais veiksmais ir vėlesniais pakeitimais, kaip nurodyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje,

               —

               operacijos planu,

               —

               įgyvendinimo priemonėmis.

         2.   Norvegijos Karalystės komandiruotas personalas vykdo savo pareigas ir elgiasi išimtinai atsižvelgdamas į ES karinių krizių valdymo operacijos interesus.
   3.   Norvegijos Karalystė laiku informuoja ES operacijos vadą apie bet kokį jos dalyvavimo operacijoje pasikeitimą.
   10 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   Visos pajėgos ir personalas, dalyvaujantys ES karinių krizių valdymo operacijoje, išlieka visiškai pavaldūs savo nacionalinėms institucijoms.
   2.   Vadovavimą savo pajėgų ir personalo veiklai ir taktinį vadovavimą ir (arba) kontrolę nacionalinės institucijos perduoda ES operacijos vadui. ES operacijos vadas turi teisę perduoti savo įgaliojimus.
   3.   Norvegijos Karalystė turi tas pačias teises ir pareigas administruojant kasdienę operacijos veiklą kaip ir dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės.
   4.   ES operacijos vadas, pasikonsultavęs su Norvegijos Karalyste, gali bet kada pareikalauti nutraukti Norvegijos Karalystės įnašą.
   5.   Norvegijos Karalystė skiria vyriausiąjį karinį atstovą (VKA), kuris ES karinių krizių valdymo operacijoje atstovauja jos nacionaliniam kontingentui. VKA konsultuojasi su ES pajėgų vadu visais su operacija susijusiais klausimais ir yra atsakingas už kasdienę kontingento drausmę.
   11 straipsnis
   Finansiniai aspektai
   1.   Nepažeidžiant 12 straipsnio, Norvegijos Karalystė prisiima visas išlaidas, susijusias su jos dalyvavimu operacijoje, išskyrus bendrai finansuojamas išlaidas, kaip numatyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje minimuose teisiniuose dokumentuose, taip pat 2004 m. vasario 23 d. Tarybos sprendime 2004/197/BUSP, nustatančiame karinio ar gynybinio pobūdžio ES operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą (2).
   2.   Valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, fizinių arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolius ar žalą Norvegijos Karalystė, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją Susitarimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime dėl pajėgų statuso, jei toks yra, numatytomis sąlygomis.
   12 straipsnis
   Įnašas į bendrąsias išlaidas
   1.   Norvegijos Karalystė prisideda prie ES karinių krizių valdymo operacijos bendrųjų išlaidų finansavimo.
   2.   Norvegijos Karalystės finansinis įnašas į bendrąsias išlaidas – mažesnė iš šių dviejų pasirinktinų sumų:

               a)

               bendrųjų išlaidų orientacinės sumos dalis, proporcinga jos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir visų valstybių, prisidedančių prie operacijos bendrųjų išlaidų, BNP santykiui,
               arba

               b)

               bendrųjų išlaidų orientacinės sumos dalis, proporcinga jos personalo, dalyvaujančio operacijoje, ir visų operacijoje dalyvaujančių valstybių personalo skaičiaus santykiui.

         Apskaičiuojant 2 dalies b punkte paminėtą sumą, jeigu Norvegijos Karalystė komandiruoja personalą tik į operacijos arba pajėgų vadavietę, atsižvelgiama į jos personalo ir bendro atitinkamų vadaviečių personalo skaičiaus santykį. Kitais atvejais atsižvelgiama į viso Norvegijos Karalystės komandiruoto personalo ir bendro operacijoje dalyvaujančio personalo skaičiaus santykį.
   3.   Nepaisant 1 dalies, Europos Sąjunga paprastai atleidžia trečiąsias valstybes nuo finansinių įnašų į konkrečios ES karinių krizių valdymo operacijos bendrąsias išlaidas, jeigu:

               a)

               Europos Sąjunga nusprendžia, kad operacijoje dalyvaujanti trečioji valstybė reikšmingai prisideda prie turto ir (arba) pajėgumų, kurie yra būtini šiai operacijai,
               arba

               b)

               operacijoje dalyvaujančios trečiosios šalies BNP vienam gyventojui neviršija nė vienos Europos Sąjungos valstybės narės BNP vienam gyventojui.

         4.   2004 m. vasario 23 d. Tarybos sprendime 2004/197/BUSP, nustatančiame karinio ar gynybinio pobūdžio ES operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą, numatytas administratorius ir Norvegijos Karalystės kompetentingos administracinės institucijos sudaro susitarimą. Į šį susitarimą, inter alia, įtraukiamos nuostatos dėl:

               a)

               atitinkamos sumos;

               b)

               finansinio įnašo mokėjimo tvarkos;

               c)

               audito procedūros.

         IV SKIRSNIS
   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
   13 straipsnis
   Susitarimai dėl šio Susitarimo įgyvendinimo
   Nepažeidžiant 8 straipsnio 5 dalies ir 12 straipsnio 4 dalies nuostatų, Europos Sąjungos Tarybos generalinis sekretorius – vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai ir atitinkamos Norvegijos Karalystės kompetentingos institucijos sudaro reikalingus techninius ir administracinius susitarimus šiam Susitarimui įgyvendinti.
   14 straipsnis
   Įsipareigojimų nesilaikymas
   Vienai iš Šalių nesilaikant pirmesniuose straipsniuose nustatytų įsipareigojimų, kita Šalis turi teisę nutraukti šį Susitarimą, pranešusi apie tai prieš vieną mėnesį.
   15 straipsnis
   Ginčų sprendimas
   Ginčus dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo Šalys sprendžia diplomatinėmis priemonėmis.
   16 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų vidaus procedūrų užbaigimą, pirmą dieną.
   2.   Šis Susitarimas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos.
   3.   Šis Susitarimas peržiūrimas ne vėliau kaip 2008 m. birželio 1 d., o vėliau – bent kas trejus metus.
   4.   Šis Susitarimas gali būti iš dalies pakeistas remiantis Šalių rašytiniu tarpusavio susitarimu.
   5.   Šalis gali denonsuoti šį Susitarimą, raštu pateikdama denonsavimo pranešimą kitai Šaliai. Toks denonsavimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams po to, kai kita Šalis gavo pranešimą.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 3 d. keturiais egzemplioriais anglų kalba.

            Europos Sąjungos vardu

            Norvegijos Karalystės vardu

      (1)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.

      (2)  OL L 63, 2004 2 28, p. 68.
   PRIEDAS
   DEKLARACIJŲ TEKSTAS
   ES VALSTYBIŲ NARIŲ DEKLARACIJOS:
   Taikydamos ES bendruosius veiksmus dėl ES krizių valdymo operacijos, kurioje dalyvauja Norvegijos Karalystė, ES valstybės narės stengsis tiek, kiek joms tai leidžia jų vidaus teisinės sistemos, kiek galima atsisakyti pretenzijų Norvegijos Karalystei dėl personalo sužalojimo, mirties arba joms priklausančiam ir ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam turtui padarytos žalos ar nuostolių, jeigu toks sužalojimas, mirtis, žala arba nuostoliai:

               —

               buvo sukelti Norvegijos Karalystės personalo, jam vykdant su ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus,
               arba

               —

               atsirado naudojant bet kurį Norvegijos Karalystei priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio Norvegijos Karalystės ES krizių valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.

         NORVEGIJOS KARALYSTĖS DEKLARACIJA:
   Taikydama ES bendruosius veiksmus dėl ES krizių valdymo operacijos, Norvegijos Karalystė, kiek jai tai leidžia jos vidaus teisinė sistema, stengsis kiek galima atsisakyti pretenzijų bet kuriai kitai ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančiai valstybei dėl savo personalo sužalojimo, mirties arba jai priklausančiam ir ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam turtui padarytos žalos ar nuostolių, jeigu toks sužalojimas, mirtis, žala arba nuostoliai:

               —

               buvo sukelti personalo, jam vykdant ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus,
               arba

               —

               atsirado naudojant bet kurį ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio ES krizės valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.

         SUSITARIMAS
   tarp Europos Sąjungos ir Rumunijos, nustatantis Rumunijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrąsias sąlygas
   EUROPOS SĄJUNGA,
   viena šalis, ir
   RUMUNIJA,
   kita šalis,
   toliau – Šalys,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjunga (ES) gali nuspręsti imtis veiksmų krizių valdymo srityje.

               (2)

               Europos Sąjunga nuspręs, ar trečiosios valstybės bus pakviestos dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje. Rumunija gali priimti Europos Sąjungos kvietimą ir pasiūlyti savo įnašą. Tokiu atveju Europos Sąjunga nuspręs, ar priimti pasiūlytą Rumunijos įnašą.

               (3)

               Jeigu Europos Sąjunga nuspręs vykdyti karinių krizių valdymo operaciją naudodamasi NATO ištekliais ir pajėgumais, Rumunija gali pareikšti principinį ketinimą dalyvauti operacijoje.

               (4)

               2002 m. spalio 24 ir 25 d. Briuselyje susirinkusi Europos Vadovų Taryba susitarė dėl sąlygų, kuriomis įgyvendinamos 2000 m. gruodžio 7–9 d. Nicoje susirinkusios Europos Vadovų Tarybos sutartos nuostatos dėl ES narėmis nesančių NATO narių dalyvavimo ES vadovaujame krizių valdyme.

               (5)

               Rumunijos dalyvavimo ES krizių valdymo operacijose sąlygos turėtų būti nustatytos Susitarimu, nustatančiu tokio galimo būsimo bendradarbiavimo bendrąsias sąlygas, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai.

               (6)

               Toks Susitarimas turėtų nepažeisti Europos Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumo ir neturėtų iš anksto nulemti kiekvienu atveju atskirai priimamų Rumunijos sprendimų dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje.

               (7)

               Toks Susitarimas turėtų būti taikomas tik būsimoms ES krizių valdymo operacijoms ir turėtų nepažeisti galimų esamų susitarimų, reglamentuojančių Rumunijos dalyvavimą jau vykstančioje ES krizių valdymo operacijoje,

         SUSITARĖ:
   I SKIRSNIS
   BENDROSIOS NUOSTATOS
   1 straipsnis
   Sprendimai dėl dalyvavimo
   1.   Europos Sąjungai priėmus sprendimą pakviesti Rumuniją dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje ir Rumunijai nusprendus joje dalyvauti, Rumunija pateikia informaciją apie Europos Sąjungai siūlomą jos įnašą.
   2.   Europos Sąjungai nusprendus vykdyti karinių krizių valdymo operaciją naudojantis NATO ištekliais ir pajėgumais, Rumunija informuos Europos Sąjungą apie ketinimą dalyvauti operacijoje, ir po to pateiks informaciją apie siūlomą įnašą.
   3.   Europos Sąjunga nustato Rumunijos įnašą konsultuodamasi su Rumunija.
   4.   Europos Sąjunga iš anksto kuo greičiau nurodys Rumunijai tikėtiną įnašo į bendrąsias operacijos išlaidas dydį, kad padėtų Rumunijai suformuluoti jos pasiūlymą.
   5.   Europos Sąjunga laišku praneša Rumunijai įnašo nustatymo rezultatus, kad užtikrintų Rumunijos dalyvavimą pagal šio Susitarimo nuostatas.
   2 straipsnis
   Bendrosios sąlygos
   1.   Rumunija prisijungia prie bendrųjų veiksmų, kuriais Europos Sąjungos Taryba nusprendžia, kad ES vykdys krizių valdymo operaciją, ir prie bet kokių bendrųjų veiksmų ar sprendimo, kuriais Europos Sąjungos Taryba nusprendžia išplėsti ES krizių valdymo operaciją, remdamasi šio Susitarimo nuostatomis ir bet kuriais reikalingais įgyvendinimo susitarimais.
   2.   Rumunijos įnašas į ES krizių valdymo operaciją nepažeidžia Europos Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumo.
   3 straipsnis
   Personalo ir pajėgų statusas
   1.   Į ES civilinių krizių valdymo operaciją Rumunijos komandiruoto personalo ir (arba) į ES karinių krizių valdymo operaciją nusiųstų Rumunijos pajėgų statusas grindžiamas Europos Sąjungos ir valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, susitarimu dėl pajėgų/misijos statuso, jei toks yra.
   2.   Į vadavietę ar vadovaujančius padalinius, įsikūrusius ne toje (tose) valstybėje (-ėse), kur vykdoma ES krizių valdymo operacija, nusiųsto personalo statusas grindžiamas atitinkamos vadavietės ir vadovaujančių padalinių susitarimais su Rumunija.
   3.   Nepažeidžiant 1 dalyje minėto susitarimo dėl pajėgų/misijos statuso, Rumunija turi jurisdikciją savo personalo, dalyvaujančio ES krizių valdymo operacijoje, atžvilgiu.
   4.   Rumunija yra atsakinga už reagavimą į bet kokias su dalyvavimu ES krizių valdymo operacijoje susijusias pretenzijas, pateikiamas jos personalo ar susijusias su juo. Rumunija yra atsakinga už bet kokio proceso, ypač teisinio ar drausminio, pradėjimą bet kuriam savo personalo nariui pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus.
   5.   Rumunija įsipareigoja pateikti deklaraciją dėl pretenzijų bet kuriai valstybei, dalyvaujančiai ES karinių krizių valdymo operacijoje, kurioje dalyvauja Rumunija, atsisakymo, ir tai padaryti pasirašydama šį Susitarimą. Tokios deklaracijos pavyzdys pridedamas prie šio Susitarimo.
   6.   Europos Sąjungos valstybės narės įsipareigoja pateikti deklaraciją dėl pretenzijų atsisakymo, susijusią su bet kokiu būsimu Rumunijos dalyvavimu ES krizių valdymo operacijoje, ir įsipareigoja tai padaryti pasirašydamos šį Susitarimą. Tokios deklaracijos pavyzdys pridedamas prie šio Susitarimo.
   4 straipsnis
   Įslaptinta informacija
   1.   Rumunija imasi atitinkamų priemonių, skirtų užtikrinti, kad ES įslaptinta informacija būtų saugoma pagal Europos Sąjungos Tarybos saugumo nuostatus, nustatytus 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendime 2001/264/EB (1), ir pagal kompetentingų institucijų, įskaitant ES operacijos vadą, tolesnius nurodymus ES karinių krizių valdymo operacijos atveju arba pagal ES misijos vadovo tolesnius nurodymus ES civilinių krizių valdymo operacijos atveju.
   2.   Kai ES ir Rumunija yra sudariusios susitarimą dėl saugumo procedūrų keičiantis įslaptinta informacija, tokio susitarimo nuostatos taikomos ES krizių valdymo operacijos veiklai.
   II SKIRSNIS
   DALYVAVIMO CIVILINIŲ KRIZIŲ VALDYMO OPERACIJOSE NUOSTATOS
   5 straipsnis
   Į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruotas personalas
   1.   Rumunija užtikrina, kad į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruotas jos personalas atliktų savo misiją vadovaudamasis:

               —

               bendraisiais veiksmais ir vėlesniais pakeitimais, kaip nurodyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje,

               —

               operacijos planu,

               —

               įgyvendinimo priemonėmis.

         2.   Rumunija laiku informuoja ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovą ir Europos Sąjungos Tarybos generalinį sekretoriatą apie bet kokį jos įnašo į ES civilinių krizių valdymo operaciją pakeitimą.
   3.   Rumunijos kompetentinga institucija atlieka į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruojamo personalo sveikatos patikrinimą, skiepijimą ir išduoda medicininius pažymėjimus, kad darbuotojas gali eiti pareigas. Į ES civilinių krizių valdymo operaciją komandiruotas personalas pateikia šio pažymėjimo kopiją.
   6 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   Rumunijos komandiruotas personalas vykdo savo pareigas ir elgiasi išimtinai atsižvelgdamas į ES civilinių krizių valdymo operacijos interesus.
   2.   Visas personalas išlieka visiškai pavaldus savo nacionalinėms institucijoms.
   3.   Nacionalinės institucijos perduoda veiklos kontrolę ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovui, kuris vadovauja remdamasis vadovavimo ir kontrolės hierarchine struktūra.
   4.   Misijos vadovas vadovauja ES civilinių krizių valdymo operacijai ir administruoja jos kasdienę veiklą.
   5.   Rumunija turi tas pačias teises ir pareigas tvarkant kasdienę operacijos veiklą kaip ir operacijoje dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės, remiantis šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje minimais teisiniais dokumentais.
   6.   ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovas yra atsakingas už ES civilinių krizių valdymo operacijos personalo drausmės kontrolę. Prireikus atitinkama nacionalinė institucija imasi drausminių priemonių.
   7.   Rumunija skiria nacionalinio kontingento koordinatorių (NKK), kuris atstovauja operacijoje dalyvaujančiam jos nacionaliniam kontingentui. NKK nacionaliniais klausimais atsiskaito ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovui ir yra atsakingas už kasdienę kontingento drausmę.
   8.   Sprendimą užbaigti operaciją priima Europos Sąjunga, pasikonsultavusi su Rumunija, jei operacijos nutraukimo dieną Rumunija vis dar prisideda prie ES civilinių krizių valdymo operacijos.
   7 straipsnis
   Finansiniai aspektai
   1.   Rumunija prisiima visas išlaidas, susijusias su jos dalyvavimu operacijoje, išskyrus bendrai finansuojamas išlaidas, kaip išdėstyta operacijos veiklos biudžete. Tai nepažeidžia 8 straipsnio nuostatų.
   2.   Valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, fizinių arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolius ar žalą Rumunija, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją Susitarimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime dėl misijos statuso, jei toks yra, numatytomis sąlygomis.
   8 straipsnis
   Įnašas į veiklos biudžetą
   1.   Rumunija prisideda prie ES civilinių krizių valdymo operacijos veiklos biudžeto finansavimo.
   2.   Rumunijos finansinis įnašas į veiklos biudžetą – mažesnė iš šių dviejų pasirinktinų sumų:

               a)

               orientacinės sumos dalis, proporcinga jos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir visų valstybių, prisidedančių prie operacijos veiklos biudžeto, BNP sumos santykiui,
               arba

               b)

               veiklos biudžetui skirtos orientacinės sumos dalis, proporcinga jos personalo, dalyvaujančio operacijoje, skaičiaus ir bendro visų operacijoje dalyvaujančių valstybių personalo skaičiaus santykiui.

         3.   Nepaisant 1 ir 2 dalių, Rumunija neprisideda prie Europos Sąjungos valstybių narių personalui mokamų dienpinigių finansavimo.
   4.   Nepaisant 1 dalies, Europos Sąjunga paprastai atleidžia trečiąsias valstybes nuo finansinių įnašų, skirtų konkrečiai ES civilinių krizių valdymo operacijai, jeigu:

               a)

               Europos Sąjunga nusprendžia, kad operacijoje dalyvaujančios trečiosios valstybės indėlis į operaciją yra reikšmingas ir labai svarbus šiai operacijai,
               arba

               b)

               operacijoje dalyvaujančios trečiosios šalies BNP vienam gyventojui neviršija nė vienos Europos Sąjungos valstybės narės BNP vienam gyventojui.

         5.   ES civilinių krizių valdymo operacijos misijos vadovas ir atitinkamos Rumunijos administracinės tarnybos pasirašo su praktinėmis mokėjimo sąlygomis susijusį susitarimą dėl Rumunijos įnašų į ES civilinių krizių valdymo operacijos veiklos biudžetą. Į šį susitarimą, inter alia, įtraukiamos nuostatos dėl:

               a)

               atitinkamos sumos;

               b)

               finansinio įnašo mokėjimo tvarkos;

               c)

               audito procedūros.

         III SKIRSNIS
   DALYVAVIMO KARINIŲ KRIZIŲ VALDYMO OPERACIJOSE NUOSTATOS
   9 straipsnis
   Dalyvavimas ES karinių krizių valdymo operacijoje
   1.   Rumunija užtikrina, kad ES karinių krizių valdymo operacijoje dalyvaujančios jos pajėgos ir personalas atliktų savo misiją vadovaudamiesi:

               —

               bendraisiais veiksmais ir vėlesniais pakeitimais, kaip nurodyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje,

               —

               operacijos planu,

               —

               įgyvendinimo priemonėmis.

         2.   Rumunijos komandiruotas personalas vykdo savo pareigas ir elgiasi išimtinai atsižvelgdamas į ES karinių krizių valdymo operacijos interesus.
   3.   Rumunija laiku informuoja ES operacijos vadą apie bet kokį jos dalyvavimo operacijoje pasikeitimą.
   10 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   Visos pajėgos ir personalas, dalyvaujantys ES karinių krizių valdymo operacijoje, išlieka visiškai pavaldūs savo nacionalinėms institucijoms.
   2.   Vadovavimą savo pajėgų ir personalo veiklai ir taktinį vadovavimą ir (arba) kontrolę nacionalinės institucijos perduoda ES operacijos vadui. ES operacijos vadas turi teisę perduoti savo įgaliojimus.
   3.   Rumunija turi tas pačias teises ir pareigas administruojant kasdienę operacijos veiklą kaip ir dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės.
   4.   ES operacijos vadas, pasikonsultavęs su Rumunija, gali bet kada pareikalauti nutraukti Rumunijos įnašą.
   5.   Rumunija skiria vyriausiąjį karinį atstovą (VKA), kuris ES karinių krizių valdymo operacijoje atstovauja jos nacionaliniam kontingentui. VKA konsultuojasi su ES pajėgų vadu visais su operacija susijusiais klausimais ir yra atsakingas už kasdienę kontingento drausmę.
   11 straipsnis
   Finansiniai aspektai
   1.   Nepažeidžiant 12 straipsnio, Rumunija prisiima visas išlaidas, susijusias su jos dalyvavimu operacijoje, išskyrus bendrai finansuojamas išlaidas, kaip numatyta šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalyje minimuose teisiniuose dokumentuose, taip pat 2004 m. vasario 23 d. Tarybos sprendime 2004/197/BUSP, nustatančiame karinio ar gynybinio pobūdžio ES operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą (2).
   2.   Valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, fizinių arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolius ar žalą Rumunija, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją Susitarimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime dėl pajėgų statuso, jei toks yra, numatytomis sąlygomis.
   12 straipsnis
   Įnašas į bendrąsias išlaidas
   1.   Rumunija prisideda prie ES karinių krizių valdymo operacijos bendrųjų išlaidų finansavimo.
   2.   Rumunijos finansinis įnašas į bendrąsias išlaidas – mažesnė iš šių dviejų pasirinktinų sumų:

               a)

               bendrųjų išlaidų orientacinės sumos dalis, proporcinga jos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir visų valstybių, prisidedančių prie operacijos bendrųjų išlaidų, BNP santykiui,
               arba

               b)

               bendrųjų išlaidų orientacinės sumos dalis, proporcinga jos personalo, dalyvaujančio operacijoje, ir visų operacijoje dalyvaujančių valstybių personalo skaičiaus santykiui.

         Apskaičiuojant 2 dalies b punkte paminėtą sumą, jeigu Rumunija komandiruoja personalą tik į operacijos arba pajėgų vadavietę, atsižvelgiama į jos personalo ir bendro atitinkamų vadaviečių personalo skaičiaus santykį. Kitais atvejais atsižvelgiama į viso Rumunijos komandiruoto personalo ir bendro operacijoje dalyvaujančio personalo skaičiaus santykį.
   3.   Nepaisant 1 dalies, Europos Sąjunga paprastai atleidžia trečiąsias valstybes nuo finansinių įnašų į konkrečios ES karinių krizių valdymo operacijos bendrąsias išlaidas, jeigu:

               a)

               Europos Sąjunga nusprendžia, kad operacijoje dalyvaujanti trečioji valstybė reikšmingai prisideda prie turto ir (arba) pajėgumų, kurie yra būtini šiai operacijai,
               arba

               b)

               operacijoje dalyvaujančios trečiosios šalies BNP vienam gyventojui neviršija nė vienos Europos Sąjungos valstybės narės BNP vienam gyventojui.

         4.   2004 m. vasario 23 d. Tarybos sprendime 2004/197/BUSP, nustatančiame karinio ar gynybinio pobūdžio ES operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą, numatytas administratorius ir Rumunijos kompetentingos administracinės institucijos sudaro susitarimą. Į šį susitarimą, inter alia, įtraukiamos nuostatos dėl:

               a)

               atitinkamos sumos;

               b)

               finansinio įnašo mokėjimo tvarkos;

               c)

               audito procedūros.

         IV SKIRSNIS
   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
   13 straipsnis
   Susitarimai dėl šio Susitarimo įgyvendinimo
   Nepažeidžiant 8 straipsnio 5 dalies ir 12 straipsnio 4 dalies nuostatų, Europos Sąjungos Tarybos generalinis sekretorius – vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai ir atitinkamos Rumunijos kompetentingos institucijos sudaro reikalingus techninius ir administracinius susitarimus šiam Susitarimui įgyvendinti.
   14 straipsnis
   Įsipareigojimų nesilaikymas
   Vienai iš Šalių nesilaikant pirmesniuose straipsniuose nustatytų įsipareigojimų, kita Šalis turi teisę nutraukti šį Susitarimą, pranešusi apie tai prieš vieną mėnesį.
   15 straipsnis
   Ginčų sprendimas
   Ginčus dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo Šalys sprendžia diplomatinėmis priemonėmis.
   16 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų vidaus procedūrų užbaigimą, pirmą dieną.
   2.   Šis Susitarimas gali būti iš dalies pakeistas remiantis Šalių rašytiniu tarpusavio susitarimu.
   3.   Šalis gali denonsuoti šį Susitarimą, raštu pateikdama denonsavimo pranešimą kitai Šaliai. Toks denonsavimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams po to, kai kita Šalis gavo pranešimą.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. lapkričio 22 d. keturiais egzemplioriais anglų kalba.

            Europos Sąjungos vardu

            Rumunijos vardu

      (1)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.

      (2)  OL L 63, 2004 2 28, p. 68.
   PRIEDAS
   DEKLARACIJŲ TEKSTAS
   ES VALSTYBIŲ NARIŲ DEKLARACIJOS:
   Taikydamos ES bendruosius veiksmus dėl ES krizių valdymo operacijos, kurioje dalyvauja Rumunija, ES valstybės narės stengsis tiek, kiek joms tai leidžia jų vidaus teisinės sistemos, kiek galima atsisakyti pretenzijų Rumunijai dėl personalo sužalojimo, mirties arba joms priklausančiam ir ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam turtui padarytos žalos ar nuostolių, jeigu toks sužalojimas, mirtis, žala arba nuostoliai:

               —

               buvo sukelti Rumunijos personalo, jam vykdant su ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus,
               arba

               —

               atsirado naudojant bet kurį Rumunijai priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio Rumunijos ES krizių valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.

         RUMUNIJOS DEKLARACIJA:
   Taikydama ES bendruosius veiksmus dėl ES krizių valdymo operacijos, Rumunija, kiek jai tai leidžia jos vidaus teisinė sistema, stengsis kiek galima atsisakyti pretenzijų bet kuriai kitai ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančiai valstybei dėl savo personalo sužalojimo, mirties arba jai priklausančiam ir ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam turtui padarytos žalos ar nuostolių, jeigu toks sužalojimas, mirtis, žala arba nuostoliai:

               —

               buvo sukelti personalo, jam vykdant ES krizių valdymo operacija susijusias pareigas, išskyrus didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus,
               arba

               —

               atsirado naudojant bet kurį ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio ES krizės valdymo operacijos personalo didelio aplaidumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.


title: 2012/107/ES: 2011 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl tolesnio galiojančiame ES ir Rusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime nustatytų įsipareigojimų dėl prekybos paslaugomis taikymo pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo

text:
29.2.2012

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 57/43

         TARYBOS SPRENDIMAS
         2011 m. gruodžio 14 d.
         dėl Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl tolesnio galiojančiame ES ir Rusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime nustatytų įsipareigojimų dėl prekybos paslaugomis taikymo pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo
         (2012/107/ES)
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     atsižvelgdama į tai, kad Europos paslaugų teikėjų galimybės patekti į Rusijos Federacijos rinką yra svarbios Sąjungos ekonomikai, Europos Komisija vedė derybas su Rusijos Federacija dėl išsamių pastarosios įsipareigojimų prekybos paslaugomis srityje;

                     (2)

                     šie įsipareigojimai turi būti įtraukti į Rusijos Federacijos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) protokolą ir pagal juos neužtikrinamas galimybių patekti į rinką lygis, lygiavertis nustatytam galiojančiuose Rusijos Federacijos įsipareigojimuose Sąjungai pagal 1994 m. birželio 24 d. Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (toliau – PBS);

                     (3)

                     norint toliau taikyti PBS numatytus įsipareigojimus, juos reikia įtvirtinti privalomame Rusijos Federacijos Vyriausybės ir Europos Sąjungos susitarime;

                     (4)

                     atsižvelgdama į derybas dėl Rusijos Federacijos stojimo į PPO, Komisija Europos Sąjungos vardu vedė derybas dėl Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl tolesnio galiojančiame ES ir Rusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime nustatytų įsipareigojimų dėl prekybos paslaugomis taikymo (toliau – Susitarimas);

                     (5)

                     Susitarimas turėtų būti pasirašytas;

                     (6)

                     kadangi reikia užtikrinti, kad Rusijos Federacijos įsipareigojimai pagal PBS būtų toliau taikomi nuo Rusijos Federacijos įstojimo į PPO dienos, Susitarimas turėtų būti taikomas laikinai, kol bus užbaigtos jo sudarymui būtinos procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Sąjungos vardu įgaliojama pasirašyti Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimą pasikeičiant laiškais dėl tolesnio galiojančiame ES ir Rusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime nustatytų įsipareigojimų dėl prekybos paslaugomis taikymo, su sąlyga, kad minėtas Susitarimas bus sudarytas.
            Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

            2 straipsnis
            Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą.

            3 straipsnis
            Kaip nustatyta Susitarime, jis laikinai taikomas nuo Rusijos Federacijos įstojimo į PPO dienos, kol bus užbaigtos Susitarimo sudarymui būtinos procedūros (1).

            4 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Ženevoje 2011 m. gruodžio 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               M. NOGAJ

            (1)  Tarybos Generalinis sekretoriatas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs datą, nuo kurios Susitarimas bus laikinai taikomas.


title: 2017 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/769 dėl valstybių narių Europos Sąjungos interesų labui atliekamo Tarptautinės konvencijos dėl atsakomybės ir kompensacijos už žalą, susijusią su pavojingų ir kenksmingų medžiagų vežimu jūra, 2010 m. protokolo ratifikavimo ir prisijungimo prie jo, išskyrus aspektus, susijusius su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse bylose

text:
4.5.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 115/15

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2017/769
   2017 m. balandžio 25 d.
   dėl valstybių narių Europos Sąjungos interesų labui atliekamo Tarptautinės konvencijos dėl atsakomybės ir kompensacijos už žalą, susijusią su pavojingų ir kenksmingų medžiagų vežimu jūra, 2010 m. protokolo ratifikavimo ir prisijungimo prie jo, išskyrus aspektus, susijusius su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse bylose
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),
   kadangi:

               (1)

               1996 m. Tarptautinės konvencijos dėl atsakomybės ir kompensacijos už žalą, susijusią su pavojingų ir kenksmingų medžiagų vežimu jūra (toliau – 1996 m. HNS konvencija) tikslas – užtikrinti adekvačią, greitą ir veiksmingą kompensaciją asmenims, patyrusiems žalą, išsiliejus jūra vežamoms pavojingoms ir kenksmingoms medžiagoms. 1996 m. HNS konvencija buvo užpildyta reikšminga tarptautinio atsakomybės jūrų transporto srityje reguliavimo spraga;

               (2)

               2002 m. Taryba priėmė Sprendimą 2002/971/EB (2). Pagal tą sprendimą valstybės narės įpareigotos imtis būtinų veiksmų, kad per pagrįstą laikotarpį, o jei įmanoma, anksčiau nei 2006 m. birželio 30 d. ratifikuotų 1996 m. HNS konvenciją arba prie jos prisijungtų. Keturios valstybės narės vėliau tą konvenciją ratifikavo. 1996 m. HNS konvencija neįsigaliojo;

               (3)

               1996 m. HNS konvencija buvo iš dalies pakeista 2010 m. protokolu, pridėtu prie 1996 m. HNS konvencijos (toliau – 2010 m. protokolas). Pagal 2010 m. protokolo 2 straipsnį ir 18 straipsnio 1 dalį 1996 m. HNS konvencija ir 2010 m. protokolas turi būti suprantami, aiškinami ir taikomi kartu kaip vienas bendras dokumentas 2010 m. protokolo šalių atžvilgiu;

               (4)

               1996 m. HNS konvencijos ir 2010 m. protokolo (toliau – 2010 m. HNS konvencija) konsoliduotą redakciją parengė Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) sekretoriatas, o ją patvirtino TJO teisės komitetas 98-ame posėdyje. 2010 m. HNS konvencija nėra pasirašyti ar ratifikuoti skirtas dokumentas. 2010 m. HNS konvencija įsigalios 2010 m. protokolui įsigaliojus valstybėse narėse;

               (5)

               pagal 2010 m. protokolo 20 straipsnio 8 dalį valstybei pareiškus sutikimą būti saistomai 2010 m. protokolo nustoja galioti anksčiau jos pareikštas sutikimas būti saistomai 1996 m. HNS konvencijos. Todėl valstybės, kurios yra 1996 m. HNS konvencijos susitariančiosios šalys, nustoja jomis būti nuo tada, kai pareiškia savo sutikimą būti saistomos 2010 m. protokolo pagal to protokolo 20 straipsnį, ypač jo 2, 3 ir 4 dalis;

               (6)

               Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB (3) siekiama išvengti žalos aplinkai, kuri daroma vykdant įvairią profesinę veiklą, įskaitant pavojingų prekių vežimą jūra, ir ją ištaisyti. Tačiau ši direktyva netaikoma asmens sužalojimo, žalos, padarytos privačiai nuosavybei, arba bet kokių ekonominių nuostolių atvejais ir nedaro poveikio jokioms su tokia žala susijusioms teisėms į kompensaciją. Todėl tos direktyvos ir 2010 m. HNS konvencijos dalykai sutampa iš dalies, bet ne didžiąja dalimi. Valstybės narės išlieka kompetentingos tam tikrų 2010 m. HNS konvencijos aspektų, kurie nedaro poveikio bendroms taisyklėms, atžvilgiu;

               (7)

               kaip ir ankstesnė konvencija, 2010 m. HNS konvencija yra ypač svarbi Sąjungos ir jos valstybių narių interesams, nes ja numatyta geresnė nuo pavojingų ir kenksmingų medžiagų vežimo jūra sukeltos žalos, įskaitant žalos aplinkai kontekste, nukentėjusių asmenų apsauga, vadovaujantis 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija;

               (8)

               kad valstybės galėtų tapti 2010 m. protokolo ir atitinkamai 2010 m. HNS konvencijos susitariančiosiomis šalimis, jos kartu su sutikimo dokumentu TJO Generaliniam sekretoriui pagal 2010 m. HNS konvencijos 20 straipsnio 4 dalį turi pateikti atitinkamus bendro įmokinio krovinio (toliau – HNS įmokinis krovinys) kiekio pagal 2010 m. HNS konvenciją per praėjusius kalendorinius metus duomenis. Tuo tikslu valstybės, prieš pareikšdamos sutikimą būti saistomos 2010 m. protokolo, privalo sukurti pranešimo apie HNS įmokinį krovinį sistemą;

               (9)

               2013 m. įvykusiame 100-ame posėdyje TJO teisės komitetas patvirtino gaires dėl pranešimo apie HNS įmokinį krovinį, kurios buvo parengtos siekiant ratifikuojančioms valstybėms sudaryti palankesnes sąlygas priimti teisės aktus dėl pranešimo prieš įsigaliojant 2010 m. protokolui ir prisidėti prie visuotinio, vienodo ir veiksmingo atitinkamų 2010 m. HNS konvencijos reikalavimų įgyvendinimo;

               (10)

               siekiant užtikrinti teisinį tikrumą visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, valstybės narės tinkamu būdu turėtų informuoti vienos kitas, Tarybą ir Komisiją apie savo pranešimo apie HNS įmokinį krovinį sistemas. Ta informacija galėtų būti teikiama neformaliai, naudojantis esamais kanalais, pavyzdžiui, Tarybos parengiamaisiais organais;

               (11)

               valstybėms narėms keičiantis pranešimo apie HNS įmokinį krovinį sistemų kūrimo geriausios praktikos pavyzdžiais, galėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos valstybėms narėms kurti tokias pranešimo sistemas;

               (12)

               kaip ir 1996 m. HNS konvencijos atveju, nesant išlygos dėl ekonominės integracijos regioninės organizacijos, 2010 m. protokolo šalys gali būti tik suverenios valstybės. Todėl Sąjunga negali ratifikuoti 2010 m. protokolo arba prie jo prisijungti ir atitinkamai prisijungti prie 2010 m. HNS konvencijos;

               (13)

               visoms valstybėms narėms per nustatytą laiką ratifikavus 2010 m. protokolą turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos Sąjungoje visiems subjektams, kuriems taikoma 2010 m. HNS konvencija;

               (14)

               atsižvelgiant į tarptautinį HNS režimo pobūdį, turėtų būti siekiama užtikrinti pasaulio mastu vienodas sąlygas visiems subjektams, kuriems taikoma 2010 m. HNS konvencija. Dėl tos priežasties reikia užtikrinti 2010 m. protokolo taikymą pasauliniu mastu;

               (15)

               todėl valstybėms narėms turėtų būti leista ratifikuoti 2010 m. protokolą, ar, kai tinkama, prie jo prisijungti, protokolo dalių, priklausančių išimtinei Sąjungos kompetencijai, atžvilgiu, išskyrus su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse bylose susijusius aspektus. Dėl 2010 m. HNS konvencijos nuostatų, priklausančių Sąjungai suteiktai kompetencijai teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose srityje, bus skirtas atskiras sprendimas, priimamas kartu su šiuo sprendimu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Valstybėms narėms leidžiama Sąjungos interesų labui ratifikuoti 2010 m. protokolą, kiek tai susiję su dalimis, priklausančiomis išimtinei Sąjungos kompetencijai, arba, kai taikoma, prie jo prisijungti, išskyrus aspektų, susijusių su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse bylose, atžvilgiu, laikantis sąlygų, nustatytų šiame sprendime.
   2 straipsnis
   1.   Valstybės narės stengiasi imtis būtinų priemonių, kad per pagrįstą laikotarpį ir, jei įmanoma, ne vėliau kaip 2021 m. gegužės 6 d. būtų deponuoti 2010 m. protokolo ratifikavimo ar prisijungimo prie jo dokumentai.
   2.   Valstybės narės tinkamu būdu informuoja vienos kitas, Tarybą ir Komisiją, kai pradeda veikti pranešimo apie HNS įmokinį krovinį sistema.
   3.   Valstybės narės stengiasi keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, visų pirma dėl pranešimo apie HNS įmokinį krovinį sistemos pagal 2010 m. protokolą.
   3 straipsnis
   Ratifikuodamos 2010 m. protokolą arba prie jo prisijungdamos valstybės narės raštu praneša Tarptautinės jūrų organizacijos Generaliniam sekretoriui, kad toks ratifikavimas arba prisijungimas atliktas pagal šį sprendimą ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/770 (4).
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas pagal Sutartis skirtas valstybėms narėms.

      Priimta Liuksemburge 2017 m. balandžio 25 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         I. BORG

      (1)  Pritarta 2017 m. balandžio 5 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  2002 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas 2002/971/EB, leidžiantis valstybėms narėms Bendrijos interesų labui ratifikuoti 1996 m. Tarptautinę konvenciją dėl atsakomybės ir kompensacijos už žalą, susijusią su pavojingų ir kenksmingų medžiagų vežimu jūra (HNS konvencija) arba prie jos prisijungti (OL L 337, 2002 12 13, p. 55).

      (3)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (OL L 143, 2004 4 30, p. 56).

      (4)  2017 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/770 dėl valstybių narių Europos Sąjungos interesų labui atliekamo Tarptautinės konvencijos dėl atsakomybės ir kompensacijos už žalą, susijusią su pavojingų ir kenksmingų medžiagų vežimu jūra, 2010 m. protokolo ratifikavimo ir prisijungimo prie jo, kiek tai susiję su teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose aspektais (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 18).


title: 2016 m. liepos 20 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2016/1207 dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244 (1999) bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.), EULEX KOSOVO, vadovo paskyrimo (EULEX KOSOVO/1/2016)

text:
23.7.2016

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 198/49

            POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2016/1207
      2016 m. liepos 20 d.
      dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (*), EULEX KOSOVO, vadovo paskyrimo (EULEX KOSOVO/1/2016)
      POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
      atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,
      atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 4 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO (1), ypač į jų 12 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Bendrųjų veiksmų 2008/124/BUSP 12 straipsnio 2 dalį Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX KOSOVO) politinės priežiūros ir strateginio vadovavimo jai tikslu, įskaitant sprendimą skirti misijos vadovą;

                  (2)

                  2016 m. birželio 14 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/947 (2), kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP ir EULEX KOSOVO pratęsiama iki 2018 m. birželio 14 d.;

                  (3)

                  2016 m. liepos 11 d. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė EULEX KOSOVO misijos vadovu laikotarpiui nuo 2016 m. rugsėjo 1 d. iki 2017 m. birželio 14 d. paskirti Alexandra PAPADOPOULOU,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO, vadovu laikotarpiui nuo 2016 m. rugsėjo 1 d. iki 2017 m. birželio 14 d. skiriama Alexandra PAPADOPOULOU.
      2 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

         Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 20 d.

               Politinio ir saugumo komiteto vardu

               Pirmininkas

            W. STEVENS

         (*)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244 (1999) bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

         (1)  OL L 42, 2008 2 16, p. 92.

         (2)  2016 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/947, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX KOSOVO) (OL L 157, 2016 6 15, p. 26).