title: 2011/66/ES: 2010 m. lapkričio 25 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2010/23)

text:
9.2.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 35/17

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS
   2010 m. lapkričio 25 d.
   dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo
   (nauja redakcija)
   (ECB/2010/23)
   (2011/66/ES)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 32 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2001 m. gruodžio 6 d. Sprendimas ECB/2001/16 dėl dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo nuo 2002 finansinių metų (1) buvo kelis kartus iš esmės pakeistas (2). Kadangi jį reikia dar kartą iš dalies keisti, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija.

               (2)

               Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 1 dalį pinigų politikos pajamos yra pajamos, susikaupusios NCB atliekant pinigų politikos funkcijas. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 2 dalį kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma yra lygi jo metų pajamoms, kurios gaunamos iš jo turto, laikomo apyvartoje esantiems banknotams ir indėlių įsipareigojimams kredito įstaigoms padengti. Šį turtą NCB turi atskirti pagal Valdančiosios tarybos gaires. NCB turi atskirti su pinigų politikos funkcijų vykdymu susijusį turtą kaip turtą, kuris laikomas apyvartoje esantiems banknotams ir indėlių įsipareigojimams kredito įstaigoms padengti. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 4 dalį kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma mažinama dydžiu, lygiu bet kokioms palūkanoms, kurias tas NCB sumokėjo kredito įstaigoms pagal indėlių įsipareigojimus, numatytus 19 straipsnyje.

               (3)

               Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalį NCB pinigų politikos pajamų suma paskirstoma nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai Europos centrinio banko (ECB) kapitalo daliai.

               (4)

               Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 6 ir 7 dalis Valdančioji taryba yra įgaliota nustatyti gaires, pagal kurias ECB vykdo likučių, atsirandančių iš pinigų politikos pajamų paskirstymo, kliringą ir mokėjimą, ir imtis visų kitų 32 straipsniui taikyti reikalingų priemonių.

               (5)

               Pagal 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (3) 10 straipsnį ECB ir NCB išleidžia į apyvartą eurų banknotus. Šio reglamento 15 straipsnyje numatyta, kad nacionalinės valiutos banknotams teisėtos mokėjimo priemonės jų teritorijoje statusas paliekamas ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams po atitinkamos grynųjų pinigų pakeitimo dienos. Dėl to grynųjų pinigų keitimo metai turėtų būti laikomi ypatingais, nes apyvartoje esantys nacionalinės valiutos banknotai vis dar gali sudaryti ženklią apyvartoje esančių banknotų dalį.

               (6)

               2006 m. liepos 14 d. Gairių ECB/2006/9 dėl tam tikrų pasiruošimų grynųjų pinigų keitimui į eurą bei dėl eurų banknotų ir monetų išankstinio pristatymo ir išankstinio sub-pristatymo ne euro zonoje (4) 15 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad priimtinoms dalyvaujančioms šalims iš anksto pristatyti eurų banknotai debetuojami tų dalyvaujančių šalių sąskaitose su jų NCB jų nominaliąja verte, pagal šį „linijinį debetavimo modelį“: bendras iš anksto pristatytų eurų banknotų kiekis debetuojamas trimis lygiais mokėjimais Eurosistemos pirmos, ketvirtos ir penktos pagrindinės refinansavimo operacijos po grynųjų pinigų keitimo dienos atsiskaitymo dieną. Į šį „linijinį debetavimo modelį“ reikia atsižvelgti skaičiuojant grynųjų pinigų keitimo metų pinigų politikos pajamas.

               (7)

               Šis sprendimas yra susijęs su 2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimu ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (5), kuris numato, kad ECB ir NCB išleidžia eurų banknotus. Sprendimu ECB/2010/29 numatomas apyvartoje esančių eurų banknotų paskirstymas NCB proporcingai jų apmokėtai daliai ECB kapitale. Juo taip pat ECB skiriama 8 % visos apyvartoje esančių banknotų vertės. Eurų banknotų tarp Eurosistemos narių paskirstymas lemia vidinių Eurosistemos likučių padidėjimą. Atlygis už šiuos vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, turi tiesioginį poveikį kiekvieno Eurosistemos nario pajamoms, todėl turėtų būti reguliuojamas šiuo sprendimu. ECB sukauptos pajamos už jo vidines Eurosistemos pretenzijas NCB, susijusias su Europos centriniam bankui skirta apyvartoje esančių eurų banknotų dalimi, pagal 2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimą ECB/2010/24 dėl Europos centrinio banko apyvartoje esančių eurų banknotų pajamų ir pajamų, kylančių iš vertybinių popierių, nupirktų pagal vertybinių popierių rinkų programą, paskirstymo (6) iš esmės turėtų būti paskirstytos NCB proporcingai jų dalims pasirašyto kapitalo rakte tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos.

               (8)

               Už vidinių Eurosistemos pretenzijų ir įsipareigojimų, susijusių su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynuosius likučius turėtų būti atlyginama naudojant pinigų kainą apibūdinantį objektyvų kriterijų. Šiame kontekste pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų norma, Eurosistemos naudojama pagrindinių refinansavimo operacijų konkursuose, laikoma priimtina.

               (9)

               Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, turėtų būti įtraukti į įsipareigojimų bazę apskaičiuojant NCB pinigų politikos pajamas pagal ECBS statuto 32 straipsnio 2 dalį, nes jie atitinka apyvartoje esančius banknotus. Palūkanų už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, mokėjimas darys įtaką esminės Eurosistemos pinigų politikos pajamų dalies paskirstymui NCB proporcingai jų apmokėtai daliai ECB kapitale. Šie vidiniai Eurosistemos likučiai turėtų būti tikslinami, kad būtų galima laipsniškai suderinti tarpusavyje NCB balansus bei pelno ir nuostolių ataskaitas. Tikslinimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į kiekvieno NCB už laikotarpį iki eurų banknotų įvedimo į apyvartą išleistų banknotų vertę. Šie tikslinimai po to turėtų būti atliekami pagal nustatytą formulę kasmet ne ilgiau kaip penkerius metus.

               (10)

               Vidinių Eurosistemos likučių, susijusių su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinimai apskaičiuoti siekiant atsverti bet kokius reikšmingus NCB pajamų svyravimus, susidarančius dėl eurų banknotų įvedimo ir paskesnio pinigų politikos pajamų paskirstymo.

               (11)

               ECBS statuto 32 straipsnyje išdėstytos bendrosios taisyklės taip pat taikomos pajamoms, gautoms nurašius iš apyvartos išimtus eurų banknotus.

               (12)

               ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalis nurodo, kad NCB pinigų politikos pajamų suma paskirstoma NCB proporcingai jų apmokėtai ECB kapitalo daliai. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 7 dalį Valdančioji taryba yra kompetentinga imtis visų kitų 32 straipsniui taikyti reikalingų priemonių. Tai apima kompetenciją atsižvelgti į kitus veiksnius, sprendžiant pajamų, gautų nurašius iš apyvartos išimtus eurų banknotus, paskirstymo klausimą. Šiame kontekste vienodo požiūrio ir teisingumo principai reikalauja atsižvelgti į laikotarpį, kurio metu buvo išleisti iš apyvartos išimtieji eurų banknotai. Todėl šių konkrečių pajamų paskirstymo raktas turi atspindėti tiek atitinkamą ECB kapitalo dalį, tiek emisijos etapo trukmę.

               (13)

               Eurų banknotų išėmimas iš apyvartos turi būti reglamentuotas atskirais sprendimais, kurie turi būti priimti pagal 2003 m. kovo 20 d. Sprendimo ECB/2003/4 dėl euro banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (7) 5 straipsnį,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame sprendime:
   a)   NCB– valstybės narės, kurios valiuta yra euro, nacionalinis centrinis bankas;
   b)   įsipareigojimų bazė– apibrėžta įsipareigojimų dalis kiekvieno NCB balanse, sudaryta vadovaujantis šio sprendimo I priedu;
   c)   atskirtas turtas– kiekvieno NCB balanse apskaitoma turto dalis, laikoma įsipareigojimų bazei padengti, sudaryta vadovaujantis šio sprendimo II priedu;
   d)   vidiniai Eurosistemos likučiai dėl apyvartoje esančių eurų banknotų– pretenzijos ir įsipareigojimai, susidarantys tarp NCB bei ECB ir tarp NCB tarpusavyje dėl Sprendimo ECB/2010/29 4 straipsnio taikymo;
   e)   pasirašyto kapitalo raktas– procentais išreikštos NCB dalys ECB pasirašytame kapitale, gautos taikant ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalyje nurodytus NCB indeksus rakte ir taikomus atitinkamais finansiniais metais;
   f)   kredito įstaiga– a) kredito įstaiga, kaip apibrėžta 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (8) 2 straipsnyje ir 4 straipsnio 1 dalies a punkte, kaip įgyvendinta nacionalinėje teisėje, kurią prižiūri kompetentinga institucija; arba b) kita kredito įstaiga, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 123 straipsnio 2 dalyje, kuriai taikomi panašūs į kompetentingos institucijos priežiūrą patikrinimai;
   g)   HBS– suderintas balansas, kaip nurodyta 2010 m. lapkričio 11 d. Gairių ECB/2010/20 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (9) VIII priede;
   h)   orientacinė palūkanų norma– naujausia galima ribinė palūkanų norma, kuri naudojama Eurosistemos pagrindinių refinansavimo sandorių konkursuose, vykdomuose pagal 2000 m. rugpjūčio 31 d. Gairių ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (10) I priedo 3.1.2 punktą. Kai tą pačią dieną atsiskaitoma daugiau negu už vieną pagrindinę refinansavimo operaciją, naudojamas lygiagrečiai atliekamų operacijų ribinės normos paprastasis vidurkis;
   i)   grynųjų pinigų keitimo diena– diena, kurią eurų banknotai ir monetos įgyja teisėtos mokėjimo priemonės statusą valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro;
   j)   ataskaitinis laikotarpis– 24 mėnesių laikotarpis, prasidedantis 30 mėnesių prieš grynųjų pinigų keitimo dieną;
   k)   grynųjų pinigų keitimo metai– 12 mėnesių laikotarpis, prasidedantis grynųjų pinigų keitimo dieną;
   l)   kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursas– kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursas, kuris remiasi kiekvienos dienos kursų skelbimo tvarka tarp Europos centrinių bankų sistemoje ir už jos ribų esančių centrinių bankų, kuri paprastai vyksta 14:15 val. Centrinės Europos laiku;
   m)   iš apyvartos išimti eurų banknotai– bet koks eurų banknoto tipas ar serija, kurie buvo išimti iš apyvartos Valdančiosios tarybos sprendimu, priimtu vadovaujantis Sprendimo ECB/2003/4 5 straipsniu;
   n)   emisijos raktas– vidutinis pasirašyto kapitalo raktas iš apyvartos išimtų eurų banknotų tipo ar serijos emisijos etapo metu;
   o)   emisijos etapas– eurų banknoto tipo ar serijos atžvilgiu tai laikotarpis, kuris prasideda tą dieną, kurią į įsipareigojimų bazę yra įtraukta pirmoji šio tipo ar serijos eurų banknoto emisija, ir baigiasi tą dieną, kurią į įsipareigojimų bazę yra įtraukta paskutinioji šio tipo ar serijos eurų banknoto emisija;
   p)   nurašyti– iš apyvartos išimtus eurų banknotus pašalinti iš balanso straipsnio „banknotai apyvartoje“.
   2 straipsnis
   Vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais
   1.   Vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, skaičiuojami kas mėnesį ir įtraukiami į ECB bei NCB apskaitą mėnesio pirmąją darbo dieną ankstesnio mėnesio paskutinės darbo dienos verte.
   Kai valstybė narė įsiveda eurą, vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, pagal pirmą pastraipą skaičiuojami įtraukiant į ECB bei NCB apskaitą grynųjų pinigų keitimo dienos verte.
   Vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, už laikotarpį nuo pirmųjų metų, nuo kurių taikomi pagal ECBS statuto 29 straipsnio 3 dalį kas penkeri metai pakoreguoti dydžiai, apskaičiuojami pagal pakoreguotą kapitalo pasirašymo raktą, taikomą likučiams, susijusiems su visais praėjusių metų gruodžio 31 dieną apyvartoje buvusiais eurų banknotais.
   2.   Už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, įskaitant tuos, kurie susidaro taikant šio sprendimo 4 straipsnį, atlyginama taikant orientacinę palūkanų normą.
   3.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodyti atlygiai kas ketvirtį sumokami per TARGET2 sistemą.
   3 straipsnis
   Pinigų politikos pajamų įvertinimo metodas
   1.   Kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma nustatoma įvertinant faktines pajamas, kurios gaunamos iš jo apskaitoje parodomo atskirto turto. Kaip išimtys, laikoma, kad auksas pajamų negeneruoja, o pinigų politikos tikslais pagal 2009 m. liepos 2 d. Sprendimą ECB/2009/16 dėl padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (11) laikomi vertybiniai popieriai generuoja pajamas orientacine palūkanų norma.
   2.   Kai NCB nustatyto turto vertė viršija jo įsipareigojimų bazę arba yra mažesnė už ją, šis skirtumas kompensuojamas šio skirtumo vertei taikant orientacinę palūkanų normą.
   4 straipsnis
   Vidinių Eurosistemos likučių tikslinimas
   1.   Skaičiuojant pinigų politikos pajamas, kiekvieno NCB vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinami taikant kompensacinę sumą, nustatytą pagal šią formulę:
   C = (K – A) × S
   kur:

               C

               kompensacinė suma,

               K

               kiekvieno NCB suma eurais, kuri gaunama apyvartoje ataskaitiniu laikotarpiu esančių banknotų vidutinę vertę perskaičiavus pagal pasirašyto kapitalo raktą, kur apyvartoje esančių banknotų eurą įsivedančios valstybės narės nacionaline valiuta suma perskaičiuojama į eurus kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursu ataskaitiniu laikotarpiu,

               A

               vidutinė kiekvieno NCB banknotų, esančių apyvartoje ataskaitiniu laikotarpiu, vertė eurais, perskaičiuota į eurus kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursu ataskaitiniu laikotarpiu,

               S

               toks koeficientas kiekvieniems finansiniams metams, pradedant grynųjų pinigų keitimo data:

                           Finansiniai metai

                           Koeficientas

                           Grynųjų pinigų keitimo metai

                           1

                           Grynųjų pinigų keitimo metai plius vieneri metai

                           0,8606735

                           Grynųjų pinigų keitimo metai plius dveji metai

                           0,7013472

                           Grynųjų pinigų keitimo metai plius treji metai

                           0,5334835

                           Grynųjų pinigų keitimo metai plius ketveri metai

                           0,3598237

                           Grynųjų pinigų keitimo metai plius penkeri metai

                           0,1817225

         2.   NCB kompensacinių dydžių suma lygi nuliui.
   3.   Kompensacinės sumos skaičiuojamos kiekvieną kartą, kai valstybė narė įsiveda eurą, arba kai keičiamas ECB pasirašyto kapitalo raktas.
   4.   Kai prie Eurosistemos prisijungia naujas NCB, jo kompensacinė suma paskirstoma kitiems NCB, proporcingai kitų NCB atitinkamoms dalims pasirašyto kapitalo rakte, su atvirkštiniu ženklu (+/–), ir papildo visas kitiems NCB jau galiojančias kompensacines sumas.
   5.   Kompensacinės sumos ir šias kompensacines sumas subalansuojantys apskaitos įrašai kiekvieno NCB apskaitoje parodomi grynųjų pinigų keitimo dienos verte ir ataskaitinio laikotarpio kiekvienų sekančių metų ta pačia verte, apskaitos įrašus darant atskirose sąskaitose, kuriose apskaitomi vidiniai Eurosistemos likučiai. Kompensacines sumas subalansuojantys apskaitos įrašai neatlyginami.
   6.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, įvykus konkretiems įvykiams, susijusiems su banknotų cirkuliavimo modelių pokyčiais, kaip nurodyta šio sprendimo III priede, kiekvieno NCB vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinami pagal to priedo nuostatas.
   7.   Šiame straipsnyje numatyti vidinių Eurosistemos likučių tikslinimai nebetaikomi nuo pirmos šeštųjų metų po atitinkamų grynųjų pinigų keitimo metų dienos.
   5 straipsnis
   Pinigų politikos pajamų apskaičiavimas ir paskirstymas
   1.   ECB kasdien skaičiuoja kiekvieno NCB pinigų politikos pajamas. Skaičiuojama pagal apskaitos duomenis, kuriuos NCB pateikia Europos centriniam bankui. ECB kas ketvirtį informuoja NCB apie sukauptas sumas.
   2.   Kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma mažinama dydžiu, lygiu visoms sukauptoms arba sumokėtoms palūkanoms už į įsipareigojimų bazę įtrauktus įsipareigojimus vadovaujantis Valdančiosios tarybos sprendimu, priimtu pagal ECBS statuto 32 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą.
   3.   Kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma paskirstoma proporcingai pasirašyto kapitalo raktui kiekvienų finansinių metų pabaigoje.
   6 straipsnis
   Pajamų, atsirandančių dėl iš apyvartos išimtų eurų banknotų nurašymo, apskaičiavimas ir paskirstymas
   1.   Iš apyvartos išimti eurų banknotai lieka įsipareigojimų bazės dalimi, kol jie yra pakeičiami arba nurašomi, atsižvelgiant į tai, kuris įvykis įvyksta pirmiau.
   2.   Valdančioji taryba gali nuspręsti nurašyti iš apyvartos išimtus eurų banknotus; tokiu atveju ji nustato nurašymo dieną ir visą atidėjinių sumą, skirtą tiems iš apyvartos išimtiems eurų banknotams, kurie, kaip tikimasi, dar gali būti pakeisti.
   3.   Iš apyvartos išimti eurų banknotai nurašomi taip:

               a)

               Nurašymo dieną iš ECB ir NCB balanso straipsnių „banknotai apyvartoje“ atimama visa iš apyvartos išimtų eurų banknotų, dar esančių apyvartoje, suma. Šiam tikslui faktinės iš apyvartos išimtų eurų banknotų, kurie buvo išleisti į apyvartą, sumos pakoreguojamos į jų proporcines sumas, apskaičiuotas atsižvelgiant į emisijos raktą, o skirtumai sureguliuojami tarp ECB ir NCB.

               b)

               Pakoreguota iš apyvartos išimtų eurų banknotų suma nurašoma iš balanso straipsnio „banknotai apyvartoje“ į NCB pelno (nuostolio) ataskaitas.

               c)

               Kiekvienas NCB nustato atidėjinius, skirtus iš apyvartos išimtiems eurų banknotams, kurie, kaip tikimasi, dar gali būti pakeisti. Atidėjiniai atitinka atitinkamo NCB dalį visoje atidėjinių sumoje, apskaičiuotą naudojant emisijos raktą.

         4.   Iš apyvartos išimti eurų banknotai, kurie pakeičiami po nurašymo datos, įtraukiami į juos priėmusio NCB apskaitą. Iš apyvartos išimtų eurų banknotų įplaukos bent kartą per metus perskirstomos tarp NCB taikant emisijos raktą, o skirtumai sureguliuojami tarp jų. Kiekvienas NCB atima proporcinę sumą iš savo atidėjinių arba, jei įplaukos viršija atidėjinius – įtraukia atitinkamas išlaidas į savo pelno (nuostolio) ataskaitą.
   5.   Valdančioji taryba kasmet peržiūri visą atidėjinių sumą.
   7 straipsnis
   Panaikinimas
   Sprendimas ECB/2001/16 panaikinamas. Nuorodos į panaikintąjį sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą ir skaitomos vadovaujantis V priede pateikta koreliacijos lentele.
   8 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. gruodžio 31 d.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2010 m. lapkričio 25 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OL L 337, 2001 12 20, p. 55.

      (2)  Žr. IV priedą.

      (3)  OL L 139, 1998 5 11, p. 1.

      (4)  OL L 207, 2006 7 28, p. 39.

      (5)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 26. Sprendimas ECB/2010/29 priimtas prieš paskelbiant Sprendimą ECB/2010/23.

      (6)  Dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje. Sprendimas ECB/2010/29 priimtas prieš paskelbiant Sprendimą ECB/2010/23.

      (7)  OL L 78, 2003 3 25, p. 16.

      (8)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1.

      (9)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 31.

      (10)  OL L 310, 2000 12 11, p. 1.

      (11)  OL L 175, 2009 7 4, p. 18.

      I PRIEDAS

         ĮSIPAREIGOJIMŲ BAZĖS STRUKTŪRA

                  A.

                  Išskyrus visus kitus punktus, įsipareigojimų bazę sudaro:

                              1.

                              Banknotai apyvartoje
                              Šiame priede grynųjų pinigų keitimo metais kiekvieno prie Eurosistemos prisijungiančio NCB „banknotai apyvartoje“:

                                          a)

                                          apima NCB išleistus banknotus nacionaline valiuta; ir

                                          b)

                                          turi būti mažinami neatlygintų paskolų, susijusių su iš anksto pristatytais eurų banknotais, kurie dar nebuvo debetuoti, vertės dydžiu (HBS turto skilties 6 straipsnio dalis).

                                    Po grynųjų pinigų keitimo metų kiekvieno NCB „banknotai apyvartoje“ reiškia tik eurais išreikštus banknotus ir neapima jokių kitų banknotų.
                              Jei grynųjų pinigų keitimo diena yra diena, kurią TARGET2 nedirba, NCB įsipareigojimas, atsirandantis iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos, yra įsipareigojimų bazės dalis (kaip korespondentinių sąskaitų dalis HBS įsipareigojimų 10.4 straipsnyje), kol įsipareigojimas tampa vidinių Eurosistemos įsipareigojimų, atsirandančių iš TARGET2 sandorių, dalimi.

                              2.

                              Įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais, susiję su pinigų politikos operacijomis, įskaitant bet kurį iš šių punktų:

                                          a)

                                          einamąsias sąskaitas, įskaitant privalomųjų atsargų reikalavimus pagal ECBS statuto 19 straipsnio 1 dalį (HBS įsipareigojimų 2.1 straipsnis);

                                          b)

                                          indėlių sumas pagal Eurosistemos indėlių galimybę (HBS įsipareigojimų 2.2 straipsnis);

                                          c)

                                          terminuotuosius indėlius (HBS įsipareigojimų 2.3 straipsnis);

                                          d)

                                          įsipareigojimus, kylančius iš koreguojamųjų atvirkštinių operacijų (HBS įsipareigojimų 2.4 straipsnis);

                                          e)

                                          indėlius, susijusius su įkaito vertės išlaikymo prievole (HBS įsipareigojimų 2.5 straipsnis).

                              3.

                              Indėlių įsipareigojimai Eurosistemos kitoms sandorio šalims, kurios neįvykdė įsipareigojimų, kurie buvo perklasifikuoti iš HBS įsipareigojimų 2.1 straipsnio.

                              4.

                              NCB vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, kylantys iš ECB skolinių įsipareigojimų išleidimo pagal Gairių ECB/2000/7 I priedo 3.3 poskyrį (HBS įsipareigojimų 10.2 straipsnis).

                              5.

                              Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tuos, kurie atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (HBS įsipareigojimų 10.3 straipsnio dalis).

                              6.

                              Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, atsirandantys iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine norma (HBS įsipareigojimų 10.4 straipsnio dalis).

                  B.

                  Kiekvieno NCB įsipareigojimų bazės suma apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse ECB/2010/20.

      II PRIEDAS

         ATSKIRTAS TURTAS

                  A.

                  Išskyrus visus kitus punktus, atskirtą turtą sudaro:

                              1.

                              Skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais, susijęs su pinigų politikos operacijomis (HBS turto 5 straipsnis).

                              2.

                              Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai (HBS turto 7.1 straipsnis).

                              3.

                              Vidinės Eurosistemos pretenzijos, atitinkančios užsienio atsargų, išskyrus auksą, pervedimą į ECB, kaip numatyta ECBS statuto 30 straipsnyje (HBS turto 9.2 straipsnio dalis).

                              4.

                              Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tas, kurios atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (HBS turto 9.4 straipsnio dalis).

                              5.

                              Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos, atsirandančios iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine palūkanų norma (HBS turto 9.5 straipsnio dalis).

                              6.

                              Tokia aukso suma, įskaitant pretenzijas dėl ECB pervesto aukso, kad kiekvienas NCB galėtų nustatyti savo aukso dalį, atitinkančią jo dalies pasirašyto kapitalo rakte taikymą bendrai visų NCB nustatyto aukso sumai (HBS turto 1 straipsnis ir turto 9.2 straipsnio dalis).
                              Šiame sprendime auksas vertinamas pagal vienos grynos aukso uncijos kainą eurais 2002 m. gruodžio 31 d.

                              7.

                              Pretenzijos, atsirandančios iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie tuomet pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos (iki grynųjų pinigų keitimo dienos – HBS turto 4.1 straipsnio dalis, po to – korespondentinių sąskaitų dalis HBS turto 9.5 straipsnyje), bet tik kol tokios pretenzijos tampa vidinių Eurosistemos pretenzijų, kylančių iš TARGET2 sandorių, dalimi.

                              8.

                              Likusios pretenzijos, atsirandančios kitoms Eurosistemos sandorio šalims nevykdant įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste, ir (arba) finansinis turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant Eurosistemos kredito operacijų kontekste įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių pateiktą įkaitą, perklasifikuoti iš HBS turto 5 straipsnio (HBS turto 11.6 straipsnio dalis).

                  B.

                  Kiekvieno NCB atskirto turto vertė apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse ECB/2010/20.

      III PRIEDAS
      A.   Pirmasis nenumatytas patikslinimas
      Jei bendras grynųjų pinigų keitimo metais apyvartoje esančių banknotų vertės vidurkis yra mažesnis negu bendras ataskaitiniu laikotarpiu apyvartoje esančių banknotų (įskaitant eurą įsivedusios valstybės narės nacionaline valiuta ir perskaičiuotus į eurus kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursu ataskaitiniu laikotarpiu) vertės vidurkis eurais, „S“ koeficientas, kuris grynųjų pinigų keitimo metams taikomas vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, atgaline tvarka mažinamas proporcingai, kiek sumažėja bendras apyvartoje esančių banknotų vidurkis.
      Po sumažinimo koeficientas negali būti mažesnis negu 0,8606735. Jei taikoma ši leidžianti nukrypti nuostata, ketvirtadalis NCB sumažintos kompensacinės sumos („C“), taikytinos grynųjų pinigų keitimo metais, pridedama prie kiekvieno NCB kompensacinės sumos, kuri, vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, taikoma antraisiais – penktaisiais metais po grynųjų pinigų keitimo metų.
      B.   Antrasis nenumatytas patikslinimas
      Jei 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos NCB kompensacinės sumos sudaro teigiamą skaičių, į pelno (nuostolio) ataskaitos pajamų straipsnį „Pinigų politikos pajamų grynasis rezultatas“ metų gale įtraukus sumokėtą grynąjį atlygį už vidinės Eurosistemos tarpusavio likučius, susijusius su apyvartoje esančiais banknotais, ir pagal šį straipsnį susidaro grynosios išlaidos, „S“ koeficientas, kuris grynųjų pinigų keitimo metams taikomas vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, mažinamas iki tiek, kad būtų išvengta tokios padėties.
      Po sumažinimo koeficientas negali būti mažesnis negu 0,8606735. Jei taikoma ši leidžianti nukrypti nuostata, ketvirtadalis NCB sumažintos kompensacinės sumos („C“), taikytinos grynųjų pinigų keitimo metais, pridedama prie kiekvieno NCB kompensacinės sumos, kuri, vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, taikoma antraisiais – penktaisiais metais po grynųjų pinigų keitimo metų.

      IV PRIEDAS

         PANAIKINTASIS SPRENDIMAS IR VĖLESNI DALINIAI PAKEITIMAI

                  Sprendimas ECB/2001/16

                     OL L 337, 2001 12 20, p. 55.

                  Sprendimas ECB/2003/22

                     OL L 9, 2004 1 15, p. 39.

                  Sprendimas ECB/2006/7

                     OL L 148, 2006 6 2, p. 56.

                  Sprendimas ECB/2007/15

                     OL L 333, 2007 12 19, p. 86.

                  Sprendimas ECB/2009/27

                     OL L 339, 2009 12 22, p. 55.

      V PRIEDAS

         KORELIACIJOS LENTELĖ

                  Sprendimas ECB/2001/16

                  Šis sprendimas

                  5a straipsnis

                  6 straipsnis

                  6 straipsnis

                  7 straipsnis


title: 2016 m. vasario 12 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/275 dėl Europos Sąjungos ir Trinidado ir Tobago Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu

text:
27.2.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 52/17

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/275
   2016 m. vasario 12 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Trinidado ir Tobago Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies a punktą kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunkčiu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),
   kadangi:

               (1)

               Komisija Europos Sąjungos vardu derėjosi dėl susitarimo su Trinidado ir Tobago Respublika dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju (toliau – Susitarimas);

               (2)

               pagal Tarybos sprendimą (ES) 2015/1037 (2) Susitarimas buvo pasirašytas ir yra laikinai taikomas nuo 2015 m. gegužės 28 d.;

               (3)

               Susitarimu įsteigiamas Jungtinis ekspertų komitetas Susitarimo vykdymo priežiūrai. Sąjungai tame Jungtiniame komitete atstovauja Komisija, kuriai turėtų padėti valstybių narių atstovai;

               (4)

               šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB (3), plėtojimas; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (5)

               šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (4), plėtojimas; todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (6)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Trinidado ir Tobago Respublikos susitarimas dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 8 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą (5).
   3 straipsnis
   Komisija, padedama valstybių narių atstovų, atstovauja Sąjungai pagal Susitarimo 6 straipsnį įsteigtame Jungtiniame ekspertų komitete.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  2015 m. gruodžio 15 d. pritarimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).

      (2)  2015 m. gegužės 7 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1037 dėl Europos Sąjungos ir Trinidado ir Tobago Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 173, 2015 7 3, p. 64).

      (3)  2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).

      (4)  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

      (5)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.


title: 2001 m. birželio 13 d. Nuolatinių atstovų komiteto sprendimas, įsteigiantis aukšto lygio darbo grupę (2001/C 183/01)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

42001D0629(01)

Oficialusis leidinys C 183 , 29/06/2001 p. 0001 - 0001

		Nuolatinių atstovų komiteto sprendimas2001 m. birželio 13 d.įsteigiantis aukšto lygio darbo grupę(2001/C 183/01)NUOLATINIŲ ATSTOVŲ KOMITETAS,atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 207 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdamas į Tarybos darbo tvarkos taisykles, ypač į 19 straipsnio 3 dalį,kadangi:(1) 2001 m. birželio 5 d. Taryba nusprendė įkurti aukšto lygio darbo grupę, siekiant užtikrinti darbo koordinavimą ir panašų progresą mokesčių pakete.(2) Taryba šiai darbo grupei gali pavesti atlikti kitas funkcijas mokesčių srityje,NUSPRENDĖ:1 straipsnisAukšto lygio darbo grupė (toliau — Darbo grupė) įsteigiama, siekiant užtikrinti darbo koordinavimą ir panašų progresą dėl mokesčių paketo.2 straipsnisDarbo grupę sudaro aukšto lygio atstovai, paskirti valstybių narių. Komisija paskiria aukšto lygio atstovą dalyvauti darbo grupės veikloje. Darbo grupėje pirmininkauja valstybė narė, pirmininkaujanti Taryboje.3 straipsnisTarybai atsiskaitoma pagal EB Sutarties 207 straipsnį.4 straipsnisSprendžiant su bendru ekonomikos vystymusi ir ekonomine politika susijusius klausimus, darbo grupės pranešimai, nepažeidžiant Nuolatinių atstovų komiteto vaidmens, taip pat perduodami Ekonomikos ir finansų komitetui ir (arba) Ekonominės politikos komitetui, siekiant galimo įvertinimo.5 straipsnisBūsima darbo grupės veikla bus aptariama pasiekus galutinį susitarimą dėl mokesčių paketo.6 straipsnisSprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.Jis skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 2001 m. birželio 13 d.Nuolatinių atstovų komiteto varduPirmininkasG. Lund--------------------------------------------------


title: 2009/17/EB: 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimas, kuriuo įsteigiamas darbuotojų komandiravimo ekspertų komitetas

text:
13.1.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 8/26

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2008 m. gruodžio 19 d.
   kuriuo įsteigiamas darbuotojų komandiravimo ekspertų komitetas
   (2009/17/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   kadangi:

               (1)

               1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (1), ypač jos 4 straipsniu, nustatomi aiškūs įpareigojimai dėl nacionalinių administracijų bendradarbiavimo, o valstybės narės įpareigojamos sudaryti būtinas tokio bendradarbiavimo sąlygas. Be to, šia direktyva nustatomas aiškus įpareigojimas valstybėms narėms imtis tinkamų priemonių, kad informacija apie darbo sutarties nuostatas ir sąlygas būtų prieinama visiems – ne tik užsienio paslaugų teikėjams, bet ir susijusiems komandiruojamiems darbuotojams.

               (2)

               2007 m. birželio 13 d. Komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Darbuotojų komandiravimas paslaugų teikimo sistemoje – gauti didžiausią naudą, kuo geriau išnaudoti potencialą ir užtikrinti darbuotojų apsaugą“ (2) Komisija paskelbė apie ketinimą įsteigti aukšto lygio komitetą, kad remtų valstybes nares ir joms padėtų nustatyti gerąją patirtį ir ja keistis, oficialiai įtvirtintų dabartinę neformalią Vyriausybės ekspertų grupę ir formaliai reguliariai į veiklą įtrauktų socialinius partnerius.

               (3)

               2008 m. balandžio 3 d. Rekomendacijoje dėl glaudesnio administracinio bendradarbiavimo paslaugų teikimo sistemos darbuotojų komandiravimo srityje (3) Komisija nurodė, kad valstybės narės turėtų aktyviai dalyvauti sistemingai ir formaliai nustatant su komandiruojamais darbuotojais susijusią gerąją patirtį ir ja keistis įvairiuose šiuo tikslu Komisijos sukurtuose bendradarbiavimo forumuose.

               (4)

               2008 m. birželio 9 d. Tarybos išvadose Komisija raginama oficialiai įtvirtinti neformalią darbuotojų komandiravimo grupę, įsteigiant ekspertų komitetą.

               (5)

               Pagal tas pačias Tarybos išvadas komitetas, kurį reikia įsteigti, turėtų bendrauti su už kontrolę atsakingomis viešosiomis institucijomis, pavyzdžiui, darbo inspekcijomis, ir atitinkamu lygiu bei atsižvelgdamas į nacionalinę teisę ir praktiką, oficialiai ir reguliariai įtraukti į veiklą socialinius partnerius, visų pirma sektorių, kuriuose dažnas darbuotojų komandiravimas, atstovus.

               (6)

               Todėl būtina įsteigti darbuotojų komandiravimo ekspertų srities komitetą ir apibrėžti jo užduotis, atsakomybę ir struktūrą.

               (7)

               Be to, ekspertų komitetas turėtų remti valstybes nares ir joms padėti nustatyti, kokios patirties ir gerosios praktikos esama, ir keistis šia patirtimi ir praktika, skatinti keistis susijusia informacija, nagrinėti bet kokius klausimus ir sunkumus, kurių galėtų kilti praktiškai taikant darbuotojų komandiravimą reglamentuojančius teisės aktus ir juos praktiškai vykdant, ir atidžiai stebėti pažangą, pasiektą gerinant informacijos prieinamumą ir administracinį bendradarbiavimą, įskaitant galimybę sukurti elektroninę informacijos mainų sistemą.

               (8)

               Komitetą turėtų sudaryti ekspertai, atstovaujantys nacionalinėms institucijoms, kurios kiekvienoje valstybėje narėje yra atsakingos, joms pavesta arba jos dalyvauja įgyvendinant, taikant ir tikrinant taisykles, taikomas darbuotojų komandiravimui paslaugų teikimo sistemoje. Šie ekspertai turėtų turėti kuo įvairesnių ir susijusias politikos sritis apimančių žinių, gebėjimų patirties. Remiantis nacionaline teise ir praktika, komitete galėtų būti specializuotų institucijų, kurioms pavesta teisės aktų vykdymo kontrolė, tokių kaip darbo inspekcijos, ir socialinių partnerių atstovų.

               (9)

               Į komiteto veiklą Europos lygiu turėtų būti formaliai ir reguliariai įtraukiami socialiniai partneriai, visų pirma tų sektorių, kuriuose dažnesnis darbuotojų komandiravimas, pavyzdžiui, statybų, laikinojo įdarbinimo, maitinimo, žemės ūkio ir transporto. Be to, komiteto nariams turėtų būti sudaryta galimybė remtis specialistų, turinčių specialių konkrečios į komiteto darbotvarkę įtrauktos srities žinių, kompetencija.

               (10)

               EEE ir ELPA valstybių, ELPA priežiūros institucijos, stojančiųjų šalių ir šalių kandidačių ir Šveicarijos atstovams turėtų būti leista dalyvauti kaip stebėtojams.

               (11)

               Reikėtų numatyti nariams taikomas informacijos atskleidimo taisykles, kurios neprieštarautų Komisijos saugumo taisyklėms, išdėstytoms Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (4) priede.

               (12)

               Narių asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5).

               (13)

               Patirtos išlaidos turėtų būti dengiamos pagal 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1672/2006/EB, nustatantį Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą „Progress“ (6),

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Šiuo sprendimu įsteigiamas ekspertų komitetas „Darbuotojų komandiravimo ekspertų komitetas“ (toliau – komitetas).
   2 straipsnis
   Uždaviniai
   Komiteto uždaviniai yra šie:

               1)

               remti valstybes nares ir joms padėti nustatyti, kokios patirties ir gerosios praktikos esama, ir skatinti keitimąsi šia patirtimi ir praktika;

               2)

               skatinti keitimąsi susijusia informacija, įskaitant informaciją apie esamas valstybių narių ir (arba) socialinių partnerių (dvišalio) administracinio bendradarbiavimo formas;

               3)

               nagrinėti bet kokius klausimus, sunkumus ir konkrečius klausimus, kurių galėtų kilti įgyvendinant ir praktiškai taikant Direktyvą 96/71/EB arba nacionalines ją įgyvendinančias priemones, ir ją praktiškai vykdant;

               4)

               nagrinėti sunkumus, kurių galėtų kilti taikant Direktyvos 96/71/EB 3 straipsnio 10 dalį;

               5)

               stebėti pažangą, pasiektą gerinant informacijos prieinamumą ir administracinį bendradarbiavimą, ir, inter alia, vertinti įvairias galimybes, kaip tinkamai teikti techninę keitimosi informacija paramą, siekiant plėtoti administracinį bendradarbiavimą, įskaitant elektroninę keitimosi informacija sistemą;

               6)

               nagrinėti galimybes stiprinti darbuotojų teises ir gerinti jų taikymą, o prireikus ir darbuotojų apsaugą;

               7)

               pradėti išsamų praktinio tarpvalstybinio vykdymo problemų tyrimą, kad būtų sprendžiamos esamos problemos, gerinamas esamų teisinių instrumentų praktinis taikymas ir, jei reikia, gerinama valstybių narių savitarpio pagalba.

         3 straipsnis
   Narystė. Narių skyrimas
   1.   Kiekviena valstybė narė į komitetą paskiria du atstovus. Valstybės narės taip pat gali paskirti du pavaduojančius narius.
   Skirdamos atstovus valstybės narės į veiklą turėtų įtraukti viešąsias institucijas (pvz., darbo inspekcijas), atsakingas už komandiruojamiems darbuotojams taikomų teisės aktų vykdymo kontrolę. Remdamosi nacionaline teise ir (arba) praktika, valstybės narės gali į veiklą įtraukti ir socialinius partnerius.
   2.   Bendrijos darbdavių ir darbuotojų atstovai ir sektorių, kuriuose dažnas darbuotojų komandiravimas, socialinių partnerių atstovai gali dalyvauti komiteto posėdžiuose kaip stebėtojai jų organizacijų ir Komisijos nustatyta tvarka.
   Atstovus skiria Komisija atitinkamų Bendrijos arba sektorių socialinių partnerių siūlymu.
   Šią stebėtojų grupę sudaro ne daugiau kaip 20 narių:

               —

               penki nariai, atstovaujantys Bendrijos darbdavių organizacijoms,

               —

               penki nariai, atstovaujantys Bendrijos darbuotojų organizacijoms,

               —

               ne daugiau kaip 10 sektorių, kuriuose dažnas darbuotojų komandiravimas, socialinių partnerių atstovų (po lygiai darbdavių ir darbuotojų organizacijų atstovų).

         3.   EEE ir ELPA valstybių, ELPA priežiūros institucijos, stojančiųjų šalių ir šalių kandidačių ir Šveicarijos atstovai taip pat gali dalyvauti komiteto posėdžiuose kaip stebėtojai.
   4.   Narių pavardės renkamos, tvarkomos ir skelbiamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatas.
   4 straipsnis
   Darbas
   1.   Komitetui pirmininkauja Komisija.
   2.   Komisijai pritarus, konkretiems klausimams nagrinėti gali būti sudaromi pogrupiai, kurių veiklos sąlygas nustato komitetas. Pogrupiai baigia veiklą, kai tik įvykdo jiems pavestą užduotį.
   3.   Komisijai pritarus, dalyvauti komiteto ar pogrupio svarstymuose, jei tai yra naudinga ir (arba) būtina, kiekvienu konkrečiu atveju gali būti kviečiami ekspertai, tarp kurių gali būti tarptautinių organizacijų atstovų, turinčių specialių aptariamojo klausimo žinių.
   4.   Komitetas ir jo pogrupiai paprastai renkasi Komisijos patalpose, laikydamiesi nustatytos tvarkos ir tvarkaraščio. Jo nariai gali būti paprašyti rinktis kitur, pavyzdžiui, ten, kur siūlo valstybė narė, pageidaujanti priimti komitetą ar vieną jo pogrupių dėl renginio, kuris gali būti ypač svarbus komitetui, jo pogrupiui (-iams) arba tai valstybei narei.
   Komisija teikia sekretoriato paslaugas. Komiteto ir jo pogrupių posėdžiuose gali dalyvauti kiti Komisijos pareigūnai, kuriuos ypač domina ši veikla.
   5.   Vadovaudamasis Komisijos priimtomis standartinėmis darbo tvarkos taisyklėmis, komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.
   6.   Negalima atskleisti informacijos, gautos dalyvaujant komiteto arba pogrupio svarstymuose, jeigu, Komisijos nuomone, ši informacija susijusi su konfidencialiais klausimais.
   7.   Komisija atitinkamo dokumento originalo kalba internete gali skelbti visas komiteto parengtas santraukas, išvadas, dalines išvadas arba darbinius dokumentus.
   5 straipsnis
   Išlaidų kompensavimas
   Komisija dengia narių, stebėtojų ir su komiteto veikla susijusių kviestinių ekspertų kelionės ir prireikus pragyvenimo išlaidas, vadovaudamasi Komisijos taisyklėmis dėl išorės ekspertų išlaidų kompensavimo.
   Nariams, stebėtojams ir kviestiniams ekspertams už suteiktas paslaugas neatlyginama.
   Žmogiškiesiems ir administraciniams ištekliams skirtos išlaidos apmokamos iš valdančiajam generaliniam direktoratui pagal metinių paskyrimų tvarką skirtų lėšų, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
   6 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. gruodžio 19 d.

            Komisijos vardu

         Vladimír ŠPIDLA

            Komisijos narys

      (1)  OL L 18, 1997 1 21, p. 1.

      (2)  COM(2007) 304 galutinis.

      (3)  OL C 85, 2008 4 4, p. 1.

      (4)  OL L 317, 2001 12 3, p. 1.

      (5)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

      (6)  OL L 315, 2006 11 15, p. 1.


title: 2014 m. balandžio 16 d. Tarybos sprendimas 2014/222/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui

text:
23.4.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 119/65

         TARYBOS SPRENDIMAS 2014/222/BUSP
   2014 m. balandžio 16 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
   atsižvelgdama į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui (1), ypač į jo 23 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. liepos 26 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/413/BUSP;

               (2)

               2013 m. lapkričio 12 d. Sprendimu byloje T-552/12 (2) Europos Sąjungos Bendrasis Teismas panaikino Tarybos sprendimo 2012/635/BUSP (3) nuostatas, susijusias su „North Drilling Company“ (NDC) įtraukimu į Sprendimo 2010/413/BUSP II priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą;

               (3)

               „North Drilling Company“ (NDC), remiantis nauju motyvų pareiškimu, turėtų būti vėl įtraukta į asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą;

               (4)

               vienas subjektas turėtų būti išbrauktas iš Sprendimo 2010/413/BUSP II priede pateikto asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašo;

               (5)

               Sprendimas 2010/413/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo 2010/413/BUSP II priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 16 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. KOURKOULAS

      (1)  OL L 195, 2010 7 27, p. 39.

      (2)  Byla T-552/12, North Drilling Co. prieš Tarybą, 2013 m. lapkričio 12 d. sprendimas, dar nepaskelbtas.

      (3)  2012 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimas 2012/635/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui (OL L 282, 2012 10 16, p. 58).

      PRIEDAS

                  I.

                  Toliau nurodytas subjektas įtraukiamas į Sprendimo 2010/413/BUSP II priedo I dalies B skirsnyje (Subjektai) pateiktą sąrašą:

                              Pavadinimas

                              Identifikuojamoji informacija

                              Priežastys

                              Įtraukimo į sąrašą data

                              118.

                              „North Drilling Company“ (NDC)

                                          No. 8 35th St. Alvand St.

                                          Argentine Sq. Tehran

                                          Iran

                                          Tel.: (+ 98) 2188785083-8

                              „North Drilling“ teikia finansinę paramą Irano Vyriausybei, netiesiogiai nuosavybės teise priklausydama „Mostazafan Foundation“, vienai iš svarbiausių Irano pusiau valstybinių įmonių, kurią kontroliuoja Irano Vyriausybė. „North Drilling“ yra svarbus energetikos sektoriaus subjektas, iš kurio Irano Vyriausybė gauna daug pajamų. Be to, „North Drilling“ importavo naftos ir dujų pramonei skirtos svarbiausios įrangos, įskaitant draudžiamas prekes. Todėl „North Drilling“ teikia paramą Irano branduolinei veiklai, susijusiai su padidinta platinimo rizika.

                              2014 4 23

                  II.

                  Toliau nurodytas subjektas ir susijęs įrašas išbraukiamas iš Sprendimo 2010/413/BUSP II priede pateikto sąrašo:
                  „Safa Nicu“, dar žinoma kaip „Safa Nicu Sepahan“, „Safanco Company“, „Safa Nicu Afghanistan Company“, „Safa Al-Noor Company“ ir „Safa Nicu Ltd Company“.


title: 2011/833/ES: 2011 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendimas dėl pakartotinio Komisijos dokumentų naudojimo

text:
14.12.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 330/39

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2011 m. gruodžio 12 d.
   dėl pakartotinio Komisijos dokumentų naudojimo
   (2011/833/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 249 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               strategijoje „Europa 2020“ pateikta XXI a. Europos socialinio rinkos ūkio vizija. Viena iš susijusių prioritetinių temų – „Pažangus augimas: žiniomis ir inovacijomis pagrįsto ūkio vystymas“;

               (2)

               naujos informacijos ir ryšio technologijos sudarė beprecedentes sąlygas kaupti ir sieti informaciją iš įvairių šaltinių;

               (3)

               viešojo sektoriaus informacija yra svarbus galimo naujoviškų interneto paslaugų augimo, pagrįsto pridėtinės vertės produktais ir paslaugomis, šaltinis. Valdžios institucijos gali skatinti turinio rinkas viešojo sektoriaus informaciją teikdamos skaidriai, veiksmingai ir be diskriminacijos. Dėl šios priežasties dokumente „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (1) pakartotinis viešojo sektoriaus informacijos naudojimas išskirtas kaip viena iš pagrindinių veiklos sričių;

               (4)

               Komisija ir kitos institucijos turi daug įvairių dokumentų, kuriuos būtų galima pakartotinai naudoti kuriant pridėtinės vertės informacijos produktus bei paslaugas ir kurie galėtų tapti naudingu turinio šaltiniu įmonėms ir piliečiams;

               (5)

               teisė susipažinti su Komisijos dokumentais reglamentuojama 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (2);

               (6)

               Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/98/EB (3) nustatytos viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo būtiniausios taisyklės visoje Europos Sąjungoje. Konstatuojamosiose dalyse valstybės narės raginamos siekti daugiau, nei reikalaujama pagal tas būtiniausias taisykles, ir formuoti atvirą duomenų politiką, kuri leistų plačiai naudoti viešojo sektoriaus institucijų turimus dokumentus;

               (7)

               Komisija pradėjo nemokamai internete skelbti statistinius duomenis, leidinius bei visus Sąjungos teisės aktus ir taip viešojo administravimo institucijoms pateikė sektiną pavyzdį. Tuo remiantis galima toliau siekti užtikrinti galimybę gauti ir pakartotinai naudoti institucijos turimus duomenis;

               (8)

               2006 m. balandžio 7 d. Komisijos sprendimu dėl pakartotinio Komisijos informacijos naudojimo (2006/291/EB, Euratomas) (4) nustatytos pakartotinio Komisijos dokumentų naudojimo sąlygos;

               (9)

               siekiant užtikrinti efektyvesnę Komisijos dokumentų pakartotinio naudojimo tvarką, turėtų būti priimtos Komisijos dokumentų pakartotinio naudojimo taisyklės, kad tokie dokumentai būtų pakartotinai naudojami plačiau;

               (10)

               turėtų būti sukurtas vieno langelio principu grindžiamas pakartotinai naudoti pateikiamų dokumentų duomenų portalas. Be to, tikslinga be kitų pakartotinai naudoti pateikiamų dokumentų pateikti ir Jungtinio tyrimų centro parengtą mokslinių tyrimų informaciją. Turėtų būti priimta nuostata, kad būtų atsižvelgta į perėjimą prie elektroninių formatų. Svarbus patobulinimas, palyginti su Sprendimu 2006/291/EB, Euratomas, yra susijęs su tuo, kad visiems suteikiama galimybė Komisijos dokumentus pakartotinai naudoti be individualaus prašymo, suteikiant atvirąją pakartotinio naudojimo licenciją arba pateikiant paprastus atsakomybės apribojimo pareiškimus;

               (11)

               todėl Sprendimas 2006/291/EB turėtų būti panaikintas ir pakeistas šiuo sprendimu;

               (12)

               taikant atvirą Komisijos pakartotinio informacijos naudojimo politiką bus skatinama nauja ekonominė veikla, bus suteikta galimybė plačiau skleisti ir naudoti Komisijos informaciją, atvirumas ir skaidrumas padės toliau gerinti institucijų įvaizdį, o naudotojai ir Komisijos tarnybos išvengs nereikalingos administracinės naštos. 2012 m. Komisija numato su kitomis Sąjungos institucijomis ir pagrindinėmis agentūromis nagrinėti, kokiu mastu jos pačios galėtų priimti pakartotinio naudojimo taisykles;

               (13)

               šis sprendimas turėtų būti įgyvendinamas ir taikomas laikantis asmens duomenų apsaugos principų pagal 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5);

               (14)

               šis sprendimas turėtų būti netaikomas dokumentams, kuriuos leisti pakartotinai naudoti Komisija neturi teisės, pavyzdžiui, kai taikomos trečiosios šalies intelektinės nuosavybės teisės arba kai dokumentai gauti iš kitų institucijų,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Dalykas
   Šiuo sprendimu nustatomos Komisijos arba jos vardu Europos Sąjungos oficialiųjų leidinių biuro (toliau – Leidinių biuras) saugomų dokumentų pakartotinio naudojimo sąlygos, siekiant suteikti galimybę plačiau pakartotinai naudoti informaciją, didinti atvirumą ir taip gerinti Komisijos įvaizdį, taip pat padėti naudotojams bei Komisijos tarnyboms išvengti nereikalingos administracinės naštos.
   2 straipsnis
   Scope
   1.   Sprendimas taikomas Komisijos arba jos vardu veikiančių viešųjų ir privačiųjų įstaigų parengtiems viešiesiems dokumentams:

               a)

               kuriuos Komisija arba Leidinių biuras jos vardu paskelbė leidiniuose, interneto svetainėse ar naudodami sklaidos priemones;

               b)

               kurie paskelbti dėl ekonominių ar kitų praktinių priežasčių, pavyzdžiui, tyrimai, ataskaitos ir kita informacija.

         2.   Sprendimas netaikomas:

               a)

               programinei įrangai ar dokumentams, susijusiems su pramoninės nuosavybės teisėmis, pavyzdžiui, su patentais, prekės ženklais, registruotu dizainu, logotipais ir pavadinimais;

               b)

               dokumentams, kuriuos leisti pakartotinai naudoti Komisija neturi teisės, kai taikomos trečiosios šalies intelektinės nuosavybės teisės;

               c)

               dokumentams, su kuriais pagal Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001 nustatytas taisykles nesuteikiama teisė susipažinti arba teisė susipažinti suteikiama tik pagal lengvatinei prieigai taikomas konkrečias taisykles;

               d)

               konfidencialiems duomenims, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 (6);

               e)

               įgyvendinant Komisijos personalo vykdomus mokslinių tyrimų projektus parengtiems dokumentams, kurie neskelbiami ar nepateikiami skelbiamoje duomenų bazėje ir kurių pakartotinis naudojimas trukdytų tvirtinti laikinus mokslinių tyrimų rezultatus arba būtų pagrindas atsisakyti registruoti pramoninės nuosavybės teises Komisijos naudai.

         3.   Šis sprendimas neprieštarauja ir neturi jokio poveikio Reglamentui (EB) Nr. 1049/2001.
   4.   Šis sprendimas nesuteikia teisės dokumentus pakartotinai naudoti apgaulės ar sukčiavimo tikslais. Komisija imasi reikiamų priemonių, kad pagal taikomas taisykles apsaugotų ES interesus ir įvaizdį visuomenėje.
   3 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:

               1.

               dokumentas:

                           a)

                           bet koks turinys bet kokia forma (surašytas popieriuje arba laikomas elektronine forma ar kaip garso, vaizdo ar garso ir vaizdo įrašas);

                           b)

                           bet kuri tokio turinio dalis;

               2.

               pakartotinis naudojimas – fizinių ar juridinių asmenų naudojimasis dokumentais komercinėms arba nekomercinėms reikmėms, išskyrus pirminę paskirtį, kuriai dokumentai buvo parengti. Komisijos ir kitų viešojo sektoriaus institucijų keitimasis dokumentais atliekant tik viešąsias užduotis nėra laikomas pakartotiniu naudojimu;

               3.

               asmens duomenys – duomenys, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 45/2001 2 straipsnio a dalyje;

               4.

               licencija – leidimo pakartotinai naudoti dokumentus suteikimas tam tikromis sąlygomis. Atviroji licencija – licencija, kai dokumentus galima pakartotinai naudoti visoms vienašaliame teisių turėtojo pareiškime nurodytoms reikmėms;

               5.

               elektroninis reiškia, kad skaitmeniniai dokumentai yra tinkamos struktūros, kad naudojant programinę įrangą būtų galima patikimai nustatyti konstatuojamus faktus ir jų vidaus struktūrą;

               6.

               struktūriniai duomenys – duomenys, organizuoti taip, kad būtų galima patikimai nustatyti konstatuojamus faktus ir visas jų sudedamąsias dalis, pavyzdžiui, duomenys duomenų bazėse ir skaičiuoklėse;

               7.

               portalas – vieno langelio principu grindžiama prieigos prie duomenų iš įvairių žiniatinklio šaltinių vieta. Šaltiniuose generuojami ir duomenys, ir susiję metaduomenys. Indeksavimui reikalingus metaduomenis portalas automatiškai surenka ir integruoja, kad būtų galima tinkamai naudotis paieškos ir sąsajų funkcijomis. Be to, portale duomenys iš atitinkamų šaltinių gali būti saugomi podėlyje, siekiant padidinti spartą ar suteikti papildomų funkcijų.

         4 straipsnis
   Bendrasis principas
   Visi dokumentai pateikiami pakartotinai naudoti:

               a)

               komercinėms ar nekomercinėms reikmėms 6 straipsnyje išdėstytomis sąlygomis;

               b)

               nemokamai, taikant 9 straipsnio nuostatas;

               c)

               neteikiant individualaus prašymo, nebent 7 straipsnyje nurodyta kitaip.

         Sprendimas įgyvendinamas visapusiškai laikantis asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis taisyklių, ypač Reglamento (EB) Nr. 45/2001.
   5 straipsnis
   Duomenų portalas
   Siekdama užtikrinti, kad dokumentus būtų lengviau susieti ir pakartotinai naudoti komercinėms ir nekomercinėms reikmėms, Komisija sukuria vieno langelio principu grindžiamą jos struktūrinių duomenų portalą.
   Komisijos tarnybos nustatys ir palaipsniui suteiks galimybę naudoti jų turimus tinkamus duomenis. Duomenų portale gali būti suteikta prieiga prie kitų Sąjungos institucijų, įstaigų, biurų ir agentūrų duomenų, jei pastarosios to paprašo.
   6 straipsnis
   Pakartotinio dokumentų naudojimo sąlygos
   1.   Dokumentai pateikiami pakartotinai naudoti be jokio prašymo, nebent nurodoma kitaip, ir be jokių apribojimų arba tam tikrais atvejais taikant atvirąją licenciją ar atsakomybės apribojimo pareiškimą, kuriame išdėstomos sąlygos, kuriose išaiškinamos dokumentus pakartotinai naudojančių asmenų teisės.
   2.   Tos sąlygos, kuriomis neturėtų būti nepagrįstai varžomos pakartotinio naudojimo galimybės, gali būti tokios:

               a)

               įpareigojimas, kad pakartotinai dokumentus naudojantis asmuo nurodytų dokumentų šaltinį;

               b)

               įpareigojimas neiškreipti pirminės dokumentų prasmės ar to, ką jais norima pasakyti;

               c)

               Komisijos atleidimas nuo atsakomybės už bet kokius su pakartotiniu naudojimu susijusius padarinius.

         Kai būtina taikyti kitas sąlygas tam tikros rūšies dokumentams, konsultuojamasi su 12 straipsnyje nurodyta tarnybų darbo grupe.
   7 straipsnis
   Individualūs prašymai pakartotinai naudoti dokumentus
   1.   Jei norint dokumentą pakartotinai naudoti būtina pateikti individualų prašymą, Komisijos tarnybos tai aiškiai nurodo atitinkamame dokumente ar su tuo susijusiame pranešime ir pateikia adresą, kuriuo prašymas turi būti pateiktas.
   2.   Individualius pakartotinio naudojimo prašymus neatidėliodama tvarko atitinkama Komisijos tarnyba. Prašymo teikėjui siunčiamas patvirtinimas apie prašymo gavimą. Per 15 dienų nuo prašymo registravimo Komisijos tarnybos arba Leidinių biuras suteikia teisę pakartotinai naudoti prašomą dokumentą ir, kai reikia, pateikia dokumento kopiją arba raštu praneša, kad prašymas visiškai ar iš dalies atmestas, ir nurodo atmetimo priežastis.
   3.   Kai prašoma leisti pakartotinai naudoti labai ilgą dokumentą ar labai daug dokumentų arba kai prašymą reikia išversti, 2 dalyje nurodytą terminą galima nukelti 15 darbo dienų, su sąlyga, kad prašymo teikėjas bus iš anksto apie tai informuotas ir bus išsamiai nurodytos nukėlimo priežastys.
   4.   Kai prašymas leisti pakartotinai naudoti dokumentą atmetamas, Komisijos tarnyba arba Leidinių biuras praneša prašymo teikėjui apie jo teisę pateikti ieškinį į Europos Bendrijų Teisingumo Teismą arba pateikti skundą Europos ombudsmenui atitinkamai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 ir 228 straipsniuose nustatytomis sąlygomis.
   5.   Kai atsisakymas grindžiamas šio sprendimo 2 straipsnio 2 dalies b punktu, atsakyme prašymo teikėjui pateikiama nuoroda į fizinį ar juridinį asmenį, kuris yra teisių turėtojas (jei žinomas), arba į licencijos išdavėją, iš kurio Komisija gavo atitinkamą medžiagą (jei žinomas).
   8 straipsnis
   Pakartotinai naudoti pateikiamų dokumentų formatai
   1.   Dokumentai pateikiami bet kokiu esamu formatu ar kalba (kai įmanoma ir tikslinga – elektroniniu formatu).
   2.   Tai nereiškia, kad būtina rengti, pritaikyti ar atnaujinti dokumentus taip, kad jie atitiktų prašymą, arba teikti išrašus iš dokumentų, jei tam prireiktų neproporcingai didelių pastangų, o ne paprasto veiksmo.
   3.   Šiuo sprendimu Komisija neįpareigojama prašomus dokumentus versti į kurias nors kitas oficialiąsias kalbas nei tos, kuriomis dokumentas pateiktas prašymo teikimo metu.
   4.   Negalima reikalauti, kad Komisija arba Leidinių biuras ir toliau rengtų tam tikrų tipų dokumentus ar juos saugotų tam tikru formatu tam, kad dokumentus galėtų pakartotinai naudoti fiziniai ar juridiniai asmenys.
   9 straipsnis
   Atlyginimo taisyklės
   1.   Pakartotinis dokumentų naudojimas iš esmės yra nemokamas.
   2.   Išskirtiniais atvejais galima atgauti dokumentų dauginimo ir platinimo ribines sąnaudas.
   3.   Kai Komisija nusprendžia pritaikyti dokumentą prie konkretaus prašymo sąlygų, gali būti prašoma, kad pareiškėjas atlygintų tokio pritaikymo sąnaudas. Vertinant poreikį atlyginti sąnaudas, atsižvelgiama į dokumentui pritaikyti reikalingas pastangas ir potencialią pakartotinio naudojimo naudą Sąjungai, pavyzdžiui, susijusią su informacijos apie Sąjungos veiklą sklaida arba institucijos įvaizdžio visuomenėje gerinimu.
   10 straipsnis
   Skaidrumas
   1.   Bet kokios keliamos sąlygos ir standartiniai mokesčiai už pakartotinai naudoti pateikiamus dokumentus nustatomi iš anksto ir, jei įmanoma ir tikslinga, skelbiami elektroninėmis priemonėmis.
   2.   Dokumentų paieška palengvinama taikant praktines priemones, pavyzdžiui, sudarant pakartotinai naudoti pateikiamų pagrindinių dokumentų registro sąrašai.
   11 straipsnis
   Nediskriminavimas ir išimtinės teisės
   1.   Jokia pakartotinam dokumentų naudojimui taikoma sąlyga neapribojamas joks kita panašus pakartotinis naudojimas.
   2.   Teisę pakartotinai naudoti dokumentus turi visi potencialūs rinkos dalyviai. Išimtinių teisių nesuteikiama.
   3.   Tačiau kai išimtinė teisė yra būtina teikiant visuomeninės svarbos paslaugas, tokios išimtinės teisės suteikimo pagrindas yra reguliariai (bet kuriuo atveju – po trejų metų) peržiūrimas. Visi išimtiniai susitarimai yra skaidrūs ir viešai skelbiami.
   4.   Ribotą laikotarpį išimtinės teisės gali būti suteiktos mokslinių ir akademinių žurnalų leidėjams, kai straipsniai rengiami remiantis Komisijos pareigūnų darbu.
   12 straipsnis
   Tarnybų darbo grupė
   1.   Sukuriama už šį sprendimą atsakingo generalinio direktoriaus arba jo atstovo pirmininkaujama tarnybų darbo grupė. Ją sudaro generalinių direktoratų ir tarnybų atstovai. Darbo grupėje aptariami visiems rūpimi klausimai ir kas 12 mėnesių parengiama sprendimo įgyvendinimo ataskaita.
   2.   Valdymo komitetas, kuriam pirmininkauja Leidinių biuras ir kurį sudaro Generalinis sekretoriatas, Ryšių generalinis direktoratas, Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos generalinis direktoratas, Informatikos generalinis direktoratas ir keletas generalinių direktoratų, atstovaujančių duomenų teikėjams, prižiūrės, kaip įgyvendinamas projektas, kurio tikslas – sukurti duomenų portalą. Kitos institucijos gali būti pakviestos prie komiteto prisijungti vėliau.
   3.   Po konsultacijų su 1 dalyje minima tarnybų darbo grupe 6 straipsnyje nurodytos atvirosios licencijos sąlygos nustatomos susitarus su generaliniais direktoriais, atsakingais už šio sprendimo įgyvendinimą ir už sprendimų, susijusių su intelektinės nuosavybės teisėmis, administracinį vykdymą Komisijoje.
   13 straipsnis
   Persvarstymas
   Šis sprendimas persvarstomas praėjus trejiems metams nuo jo įsigaliojimo.
   14 straipsnis
   Panaikinimas
   Sprendimas 2006/291/EB, Euratomas panaikinamas.

      Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 12 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  COM(2010) 245.

      (2)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

      (3)  OL L 345, 2003 12 31, p. 90.

      (4)  OL L 107, 2006 4 20, p. 38.

      (5)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

      (6)  OL L 87, 2009 3 31, p. 164.


title: 2014/951/ES: 2014 m. gruodžio 16 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUFOR RCA/6/2014 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) ES pajėgų vado skyrimo ir Sprendimo EUFOR RCA/1/2014 panaikinimo

text:
24.12.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 369/76

         POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUFOR RCA/6/2014
   2014 m. gruodžio 16 d.
   dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) ES pajėgų vado skyrimo ir Sprendimo EUFOR RCA/1/2014 panaikinimo

      (2014/951/ES)

   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 10 d. Tarybos sprendimą 2014/73/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) (1), ypač į jo 5 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Sprendimo 2014/73/BUSP 5 straipsnį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti sprendimus dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) ES pajėgų vado skyrimo;

               (2)

               2014 m. vasario 19 d. PSK priėmė Sprendimą EUFOR RCA/1/2014 (2), kuriuo EUFOR RCA ES pajėgų vadu paskirtas brigados generolas Thierry LION;

               (3)

               2014 m. lapkričio 7 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/775/BUSP (3), kuriuo EUFOR RCA pratęsiama iki 2015 m. kovo 15 d.;

               (4)

               2014 m. lapkričio 14 d. Prancūzija pasiūlė nauju EUFOR RCA ES pajėgų vadu skirti brigados generolą Jean-Marc BACQUET, kuris pakeistų brigados generolą Thierry LION;

               (5)

               2014 m. lapkričio 25 d. ES Karinis komitetas rekomendavo PSK EUFOR RCA operacijos ES pajėgų vadu skirti brigados generolą Jean-Marc BACQUET;

               (6)

               todėl Sprendimas EUFOR RCA/1/2014 turėtų būti panaikintas;

               (7)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Brigados generolas Jean-Marc BACQUET skiriamas Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) ES pajėgų vadu nuo 2014 m. gruodžio 15 d.
   2 straipsnis
   Sprendimas EUFOR RCA/1/2014 panaikinamas.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja 2014 m. gruodžio 15 d.

      Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 16 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         W. STEVENS

      (1)  OL L 40, 2014 2 11, p. 59.

      (2)  2014 m. vasario 19 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUFOR RCA/1/2014 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) ES pajėgų vado skyrimo (OL L 54, 2014 2 22, p. 18).

      (3)  2014 m. lapkričio 7 d. Tarybos sprendimas 2014/775/BUSP, kuriuo pratęsiamas Sprendimo 2014/73/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) galiojimas (OL L 325, 2014 11 8, p. 17).


title: 2008/515/EB: 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos aplinkos agentūros 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/106

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2007 m. balandžio 24 d.
   dėl Europos aplinkos agentūros 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2008/515/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros 2005 finansinių metų galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą apie Europos aplinkos agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas su Agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos rekomendaciją (5711/2007 – C6-0080/2007)
   atsižvelgdamas į EB sutartį ir ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 1990 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo (4) ir ypač į jo 13 straipsnį;
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6-0103/2007),

               1.

               suteikia patvirtinimą Europos aplinkos agentūros vykdomajam direktoriui, kad Agentūros 2005 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos aplinkos agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL C 266, 2006 10 31, p. 1.

      (2)  OL C 312, 2006 12 19, p. 36.

      (3)  OL L 248 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

      (4)  OL L 120, 1990 5 11, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1641/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 1).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/107

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2007 m. balandžio 24 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos aplinkos agentūros 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros 2005 finansinių metų galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą apie Europos aplinkos agentūros 2005 finansinių metų metines finansines ataskaitas su Agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos rekomendaciją (5711/2007 – C6-0080/2007)
   atsižvelgdamas į EB sutartį ir ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 1990 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo (4) ir ypač į jo 13 straipsnį;
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį;
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6-0103/2007),

               A.

               kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas tinkamas patvirtinimas, kad metinės 2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų ataskaitos yra patikimos ir visos vykdytos finansinės operacijos iš esmės yra teisėtos ir tvarkingos,

               B.

               kadangi 2006 m. balandžio 27 d. Parlamentas Agentūros direktoriui suteikė patvirtinimą, kad 2004 finansinių metų biudžetas įvykdytas (6) ir prie sprendimo dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo pridėtoje rezoliucijoje inter alia pažymėjo, kad:

                           —

                           pažymi, kad 2004 m. buvo viršyti asignavimai, skirti operacijoms, kurios turėjo būti baigtos 2005 m., ir kad buvo perkelti su išlaidomis darbuotojams susiję asignavimai; reikalauja, kad agentūra laikytųsi Finansiniame reglamente numatyto biudžeto metinio periodiškumo principo ir taisyklės, pagal kurią draudžiama perkelti su darbuotojais susijusius asignavimus, tuo leidžiant teisingai ir skaidriai įgyvendinti biudžeto valdymo institucijos sudarytą biudžetą,

                           —

                           atkreipia dėmesį į kontrolės trūkumus ir aplaidumo atvejus, kuriuos Audito Rūmai aptiko atlikdami inventoriaus auditą;

         Bendros pastabos dėl daugumos ES agentūrų, kurioms reikia atskiro biudžeto įvykdymo patvirtinimo

               1.

               mano, kad vis didėjantis Bendrijos agentūrų skaičius ir kai kurių agentūrų veikla nėra susijusi su bendrąja politikos struktūra, kad kai kurių agentūrų funkcijos ne visada atspindi tikruosius Sąjungos poreikius ir jų piliečių lūkesčius, ir pažymi, kad, apskritai, ne visada agentūros turi gerą įvaizdį ar apie jas atsiliepiama gerai spaudoje;

               2.

               dėl šios priežasties ragina Komisiją apibrėžti bendrąją politikos struktūrą dėl naujų Bendrijos agentūrų kūrimo ir prieš steigiant bet kokią naują agentūrą pateikti išlaidų ir galimos naudos tyrimą užtikrinant, kad nebūtų agentūrų veiklos dubliavimosi ar funkcijų dubliavimosi su kitomis Europos organizacijomis;

               3.

               ragina Audito Rūmus pateikti nuomonę apie išlaidų ir galimos naudos analizę prieš Parlamentui priimant savo sprendimą;

               4.

               ragina Komisiją kas penkerius metus pateikti tyrimą apie kiekvienos veikiančios agentūros teikiamą naudą; jei agentūros teikiamos naudos įvertinimas būtų neigiamas, prašo visų susijusių institucijų imtis būtinų veiksmų ir performuluoti tos agentūros įgaliojimus ar ją uždaryti;

               5.

               atsižvelgdamas į tai, jog daugėja reguliavimo agentūrų, apgailestauja, kad derybos dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl šių agentūrų veiklos sistemos projekto dar nesibaigė, ir ragina atsakingas Komisijos tarnybas, konsultuojantis su Audito Rūmais, imtis visų priemonių, kad būtų kuo greičiau sudarytas šis susitarimas;

               6.

               pažymi, kad, atsižvelgiant į Komisijos atsakomybę biudžeto srityje, būtina glaudžiau susieti agentūras su Komisija; ragina Komisiją ir Tarybą imtis visų būtinų priemonių, kad iki 2007 m. gruodžio 31 d. reguliavimo agentūrų priežiūros organuose Komisijai būtų suteiktos blokuojančios mažumos teisės, o steigiant naujas agentūras šios teisės būtų numatomos iš anksto;

               7.

               ragina Audito Rūmus į savo metinę ataskaitą įtraukti papildomą skyrių, skirtą visoms agentūroms, kurių biudžeto įvykdymą reikia patvirtinti kartu su Komisijos finansine atskaitomybe, siekiant geriau suprasti, kaip agentūros naudoja ES lėšas;

               8.

               primena principą, pagal kurį Parlamentas tvirtina visų ES agentūrų, nesvarbu, subsidijuojamų, ar ne, biudžeto įvykdymą, net ir tais atvejais, kai agentūros steigimo dokumente nurodyta kita jos biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija;

               9.

               ragina Audito Rūmus atlikti visų agentūrų veiklos auditą ir pranešti apie tai atsakingiems Parlamento komitetams, įskaitant Biudžeto kontrolės komitetą;

               10.

               pažymi, kad agentūrų skaičius nuolat didėja ir kad pagal Komisijos politinę atsakomybę dėl agentūrų veiklos, kuri apima daug daugiau nei paprastą logistinę paramą, Komisijos generaliniams direktoratams, kurie atsako už agentūrų steigimą ir stebėseną, dar labiau reikia nustatyti bendrą požiūrį į agentūras; mano, kad struktūros, panašios į agentūrų sukurtą struktūrą, skirtą veiklos koordinavimui su atitinkamais generaliniais direktoratais, sukūrimas būtų pragmatiškas žingsnis siekiant nustatyti bendrą su Komisija požiūrį į visus klausimus, susijusius su agentūromis;

               11.

               ragina Komisiją pagerinti administracinę ir techninę paramą agentūroms atsižvelgiant į didėjantį Bendrijos administracinių taisyklių ir techninių problemų sudėtingumą;

               12.

               pažymi, kad jokioje Bendrijos agentūroje nėra priežiūros organo, ir ragina Komisiją imtis būtinų priemonių, kad kuo greičiau būtų sukurtas toks mechanizmas;

               13.

               džiaugiasi, kad gerokai patobulėjo Europos Sąjungos agentūrų darbo koordinavimas ir jos gali spręsti vis kylančias problemas ir padidinti bendradarbiavimo su Komisija ir Parlamentu veiksmingumą;

               14.

               mano, kad kelių agentūrų bendros paramos tarnybos, kurios paskirtis – suderinti finansinio valdymo informacines sistemas su Komisijos informacinėmis sistemomis, sukūrimas – tai priemonė, kurią reikėtų tęsti ir plėtoti;

               15.

               ragina agentūras tobulinti bendradarbiavimą su atitinkamų sričių veikėjais, taip pat tobulinti bendrų su jais tikslų nustatymą; skatina Komisiją priimti, jos manymu, būtinas priemones, kurios padėtų agentūroms pagerinti jų įvaizdį ir sustiprinti jų veiklos matomumą;

               16.

               ragina Komisiją pateikti pasiūlymą suderinti kasmetinių agentūrų ataskaitų formatą ir sukurti veiklos rodiklius, pagal kuriuos būtų galima palyginti jų efektyvumą;

               17.

               ragina agentūras kiekvienų metų pradžioje pateikti veiklos rodiklius, pagal kuriuos galėtų būti vertinama šių agentūrų veikla;

               18.

               ragina agentūras vis labiau siekti SMART (konkrečių, įvertinamų, pasiekiamų, tinkamų, laiku pasiekiamų) tikslų, nes tai padėtų realiau planuoti ir pasiekti tikslus;

               19.

               pritaria Audito Rūmams, kad Komisijai taip pat tenka atsakomybė už agentūrų (finansinį) valdymą; taigi ragina Komisiją kontroliuoti įvairias agentūras, jei reikia, teikti joms nurodymus ir padėti jas valdyti, visų pirma turint mintyje tinkamą konkurso procedūrų taikymą, įdarbinimo procedūrų skaidrumą, patikimą finansų valdymą (per mažas išlaidas ir pernelyg didelių sumų numatymą biudžete) ir, svarbiausia, tinkamą taisyklių, susijusių su vidaus kontrolės sistema, taikymą;

               20.

               mano, kad agentūrų darbo programose turėtų atsispindėti pamatuojamas jų indėlis atsižvelgiant į vykdomą veiklą ir kad turėtų būti skiriamas reikiamas dėmesys Komisijos vidaus kontrolės standartams;

         Specialios pastabos

               21.

               pažymi, kad Agentūra prisiėmė įsipareigojimų beveik visiems jos 2005 finansinių metų biudžeto asignavimams; vis dėl to pažymi, kad perkeliama daug (daugiau kaip 30 %) asignavimų įsipareigojimams, susijusiems su jos einamąja veikla (III antraštinė dalis); ragina Agentūrą užtikrinti, kad būtų sumažinta perkėlimų, kurių apimtis trukdo valdyti kitų metų asignavimus ir dėl to vėliau vėluojama juos panaudoti arba vėlavimas dėl to net padidėja;

               22.

               pažymi, kad nėra vidaus kontrolės sistemų aprašo, ir kad leidimą duodantys pareigūnai nepateikė oficialaus sistemų, kurias jie naudoja ataskaitų informacijai pateikti ir pagrįsti, aprašo, ir todėl apskaitos pareigūnas iki šiol negalėjo jų patvirtinti; ragina Agentūrą pagerinti šią padėtį;

               23.

               pažymi, kad trūkumų vis dar esama leidimą duodančio pareigūno metinėje veiklos ataskaitoje, kurioje nepateikiama tinkamos informacijos apie metų veiklos rezultatus, susijusius su nustatytais tikslais, susijusiais pavojais, išteklių panaudojimu ir vidaus kontrolės sistemų veikimu; ragina Agentūrą išspręsti šią problemą;

               24.

               pažymi, kad per laikinų darbuotojų įdarbinimo procedūrų auditą buvo pastebėta, kad tam tikros vidaus nuostatos, susijusios su atrankos komitetų bendru pobūdžiu ir iš anksto patvirtintų atrankos kriterijų nekeičiamumu, neatitiko kitų Bendrijos pareigūnų įdarbinimo sąlygoms taikomų nuostatų; reikalauja, kad ateityje būtų visokeriopai laikomasi įdarbinimo procedūrų;

               25.

               ragina Agentūrą per pirkimo procedūras laikytis vertinimo kriterijų.

               26.

               mano, kad Agentūra visoms ES institucijoms ir kuriant politiką teikia svarbią informaciją apie aplinką; su džiaugsmu pažymi, kad Agentūra, atsižvelgdama į tam tikrą sudėtingą informaciją, sugebėjo parengti aiškias išvadas ir pateikti jas visuomenei; ypač pripažįsta ataskaitos „Europos aplinka: 2005 m. būklė ir perspektyvos“ svarbą teikiant skaitytojams suprantamą informaciją apie aplinką ir nurodant pagrindines problemas, su kuriomis susiduria ES ir valstybės narės;

               27.

               ragina Agentūrą toliau stengtis tobulinti komunikacijos metodus siekiant, kad šiuos faktus dažniau pateiktų žiniasklaida ir taip visuomenė būtų skatinama diskutuoti svarbiais aplinkos klausimais, pvz., klimato kaitos, biologinės įvairovės ir gamtos išteklių valdymo;

               28.

               atkreipia dėmesį į tai, kad aplinkos programų poveikį dažnai silpnina tai, jog nėra kitų Bendrijos politikos sričių poveikio aplinkai vertinimo; ragina Agentūrą toliau gerinti savo veiklą poveikio aplinkai vertinimo srityje;

               29.

               prašo, kad iki 2010 m. sausio 1 d. ir vėliau kas penkerius metus Agentūra, vadovaudamasi steigiamuoju reglamentu ir valdančiosios tarybos patvirtintomis darbo programomis, užsakytų nepriklausomą savo pasiekimų išorės įvertinimą; reikalauja, kad šiame įvertinime būtų aptariami Agentūros darbo būdai ir įtaka bei atsižvelgiama į Bendrijos, ir į nacionalinio lygmenų suinteresuotų šalių nuomones; prašo, kad agentūros valdančioji taryba išnagrinėtų vertinimo išvadas ir, jei reikia, pateiktų Komisijai ir Europos Parlamentui rekomendacijas, susijusias su pakeitimais Agentūroje, jos darbo būdais ir programomis; kad vertinimas ir rekomendacijos Komisijai ir Europos Parlamentui būtų skelbiamos viešai, pvz., jų interneto svetainėse, ir kad lėšos, kurių reikia išorės vertinimui atlikti, skiriamos iš atitinkamo generalinio direktorato biudžeto;

               30.

               pabrėžia Europos aplinkos agentūros vaidmenį vertinant, kaip įgyvendinami ES aplinką reglamentuojantys teisės aktai;

      (1)  OL C 266, 2006 10 31, p. 1.

      (2)  OL C 312, 2006 12 19, p. 36.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

      (4)  OL L 120, 1990 5 11, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1641/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 1).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  OL L 340, 2006 12 6, p. 90.


title: 2008/512/EB: 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2005 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/97

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   2007 m. balandžio 24 d.
   dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2005 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2008/512/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2005 finansinių metų galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2005 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Centro atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos rekomendaciją (5711/2007 – C6-0080/2007),
   atsižvelgdamas į EB sutartį, o ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 1997 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1035/97 dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro įsteigimo (4), ypač į jo 12a straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A6-0118/2007),

               1.

               pažymi, kad Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2004 ir 2005 finansinių metų galutinėse metinėse ataskaitose buvo pateikti šie duomenys:
               2004 ir 2005 finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaita

                           (tūkst. EUR)

                           2005

                           2004

                              Pajamos

                           Bendrijos subsidijos

                           8 189

                           5 675

                           Kitos pajamos

                           151

                           455

                              Finansinės pajamos

                              21

                           PHARE subsidija

                           90

                           82

                              Iš viso pajamų (a)

                              8 430

                              6 233

                              Išlaidos

                              Darbuotojai. Biudžeto I antraštinė dalis

                                       —

                                       Mokėjimai

                           3 008

                           2 645

                                       —

                                       Perkelti asignavimai

                           70

                           85

                              Administracija. Biudžeto II antraštinė dalis

                                       —

                                       Mokėjimai

                           550

                           447

                                       —

                                       Perkelti asignavimai

                           582

                           37

                              Einamoji veikla. Biudžeto III antraštinė dalis

                                       —

                                       Mokėjimai

                           2 731

                           2 352

                                       —

                                       Perkelti asignavimai

                           667

                           745

                              Paskirtosios pajamos (PHARE ir kitos)

                                       —

                                       Mokėjimai

                           0

                           7

                                       —

                                       Perkelti asignavimai

                           90

                           0

                              Iš viso išlaidų (b)

                              7 698

                              6 318

                              Finansinių metų rezultatas (a – b)

                              732

                              -85

                           Likutis, perkeltas iš ankstesnių finansinių metų

                           231

                           98

                           Perkelti ir panaikinti asignavimai

                           210

                           241

                           Nepanaudotos pakartotiniam naudojimui skirtos sumos iš ankstesnių finansinių metų

                           0

                           Anuliuotos mokėtinos sumos

                           -23

                           Valiutų keitimo skirtumai

                           -2

                           0

                              Finansinių metų likutis

                              1 171

                              231

                              Šaltinis: Centro surinkti duomenys. Šioje lentelėje apibendrinami Centro metinėse ataskaitose pateikti duomenys.

               2.

               pritaria Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2005 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL C 266, 2006 10 31, p. 46.

      (2)  OL C 312, 2006 12 19, p. 93.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

      (4)  OL L 151, 1997 6 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1652/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 33).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.