title: 2016 m. lapkričio 11 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/628 dėl valstybės pagalbos SA.24221(2011/C) (ex 2011/NN), kurią Austrija teikė Klagenfurto oro uostui, „Ryanair“ ir kitoms oro transporto bendrovėms, kurios naudojasi tuo oro uostu (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 7131) (Tekstas svarbus EEE. )

text:
26.4.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 107/1

            KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2018/628
      2016 m. lapkričio 11 d.
      dėl valstybės pagalbos SA.24221(2011/C) (ex 2011/NN), kurią Austrija teikė Klagenfurto oro uostui, „Ryanair“ ir kitoms oro transporto bendrovėms, kurios naudojasi tuo oro uostu

            (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 7131)

      (Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)
      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
      atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
      paprašiusi suinteresuotųjų šalių pagal pirmiau nurodytą (-as) nuostatą (-as) (1) teikti savo pastabas ir atsižvelgusi į jų pastabas,
      kadangi:
      1.   PROCEDŪRA

                  (1)

                  2007 m. spalio 5 d. laišku Airijos oro vežėjo „Ryanair plc“ (toliau – „Ryanair“) konkurentas Europos keleivinės aviacijos rinkoje, kuris pageidavo likti neįvardytas, Komisijai pateikė skundą, kuriame teigiama, kad „Ryanair“ iš Karintijos federacinės žemės, Klagenfurto miesto, „Kärnten Werbung Marketing & Innovationsmanagement GmbH“ (toliau – „Kärnten Werbung“) ir Klagenfurto oro uosto (toliau – KLU), per jo įmonę „Kärntner Flughafen Betriebsgesellschaft mbH“ (toliau – KFBG), gavo neteisėtą valstybės pagalbą.

                  (2)

                  2007 m. spalio 11 d. raštu Komisija persiuntė skundą Austrijai ir paprašė papildomos informacijos. Austrijos valdžios institucijos savo atsakymą išsiuntė 2008 m. sausio 2 d. raštu.

                  (3)

                  2010 m. lapkričio 15 d. ir 2011 m. kovo 24 d. raštais Komisija Austrijos valdžios institucijų paprašė pateikti papildomos informacijos. Austrijos valdžios institucijos atsakė 2011 m. sausio 28 d. ir 2011 m. gegužės 30 d. raštais.

                  (4)

                  2011 m. balandžio 8 d. Komisija bendrovės „Ryanair“ vėl paprašė suteikti informacijos. „Ryanair“ šią informaciją suteikė 2011 m. liepos 4 d. raštu. 2011 m. liepos 15 d. Komisija bendrovės „Ryanair“ pastabas perdavė Austrijos valdžios institucijoms, kurios 2011 m. rugsėjo 20 d. rašte pateikė savo pastabas.

                  (5)

                  Išnagrinėjusi Austrijos valdžios institucijų pateiktą informaciją, Komisija 2012 m. vasario 22 d. nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą tyrimo procedūrą. Apie sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) Austrijos valdžios institucijoms buvo pranešta tą pačią dieną, o vėliau jis buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl priemonės (2).

                  (6)

                  2012 m. kovo 13 d. raštu Austrija paprašė Komisijos pratęsti pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikimo terminą. Komisija šį terminą pratęsė 2012 m. balandžio 19 d. raštu. Austrija pastabas pateikė 2012 m. gegužės 16 d., 2012 m. birželio 11 d. ir 2012 m. rugpjūčio 31 d.

                  (7)

                  Komisija 2012 m. birželio 20 d., 2012 m. spalio 5 d., 2013 m. gegužės 3 d. ir 2014 m. gegužės 28 d. raštais iš suinteresuotųjų šalių gautas pastabas perdavė Austrijai.

                  (8)

                  2014 m. vasario 24 d. raštu Komisija Austriją ir su procedūra susijusias suinteresuotąsias šalis informavo, kad 2014 m. vasario 20 d. buvo priimtos Komisijos gairės dėl valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms (3) (toliau – 2014 m. Aviacijos gairės), ir jas paprašė pateikti pastabas dėl naujų ES valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairių taikymo šiai tyrimo procedūrai. Austrija atsakė 2014 m. kovo 20 d. raštu.

                  (9)

                  2014 m. Aviacijos gairės paskelbtos 2014 m. balandžio 4 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jos įsigaliojo vietoj 2005 m. Gairių dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (4) (toliau – 2005 m. Aviacijos gairės).

                  (10)

                  2014 m. gegužės 28 d. raštu Komisija paprašė Austrijos papildomos informacijos dėl 2002 m. sausio 22 d. KLU ir „Ryanair“ sudaryto rinkodaros susitarimo. Komisija apie šį susitarimą sužinojo anksčiau iš suinteresuotosios šalies („Ryanair“) pastabų. Austrija į šį prašymą atsakė 2014 m. birželio 11 d. raštu.

                  (11)

                  Išnagrinėjusi Austrijos valdžios institucijų pateiktą informaciją, Komisija 2014 m. liepos 23 d. nusprendė išplėsti tyrimo procedūrą. Apie sprendimą išplėsti oficialią tyrimo procedūrą (5) (toliau – sprendimas išplėsti procedūrą) Austrijos valdžios institucijoms buvo pranešta tą pačią dieną, o vėliau jis buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl priemonės.

                  (12)

                  2014 m. rugpjūčio 20 d. raštu Austrija pateikė savo nuomonę dėl priemonės, dėl kurios buvo išplėsta tyrimo procedūra. Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. Jos buvo perduotos Austrijai, kuriai buvo suteikta galimybė pateikti savo pastabas; Austrijos atsakymas gautas 2014 m. gruodžio 17 d.

                  (13)

                  Komisija 2014 m. gruodžio 1 d., 2015 m. vasario 5 d., 2015 m. balandžio 24 d. ir 2015 m. gruodžio 11 d. raštais iš suinteresuotųjų šalių gautas pastabas perdavė Austrijai.

                  (14)

                  2014 m. gruodžio 15 d., 2015 m. sausio 13 d., 2015 m. vasario 5 d., 2015 m. kovo 19 d. ir 2015 m. rugsėjo 25 d. raštais Komisija paprašė Austrijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos. Austrijos valdžios institucijos atsakė 2015 m. sausio 28 d., 2015 m. vasario 12 d., 2015 m. kovo 31 d., 2015 m. balandžio 14 d. ir 2015 m. lapkričio 11 d. raštais.

            2.   PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS IR PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

      2.1.   Įvadas

                  (15)

                  Šiuo atveju kalbama apie kelias priemones, kurios turi poveikį KLU, taip pat įvairioms KLU oro uoste veiklą vykdančioms oro transporto bendrovėms:

                              —

                              2000–2010 m. KLU oro uostą finansavo jo akcininkai,

                              —

                              2005 m. KLU nustatė paskatų sistemą, kuri buvo naudinga kelioms oro transporto bendrovėms,

                              —

                              KLU sudarė įvairius susitarimus su „Ryanair“, „Leading Verge.com Limited“ (toliau – LV), „Airport Marketing Services (Jersey) Limited“ (toliau – AMS), „Hapag Lloyd Express“, „Air Berlin“ ir „Austrian Airlines“ (toliau – AUA).

            2.2.   Bendrosios pastabos apie Klagenfurto oro uostą

                  (16)

                  KLU įsikūręs Klagenfurto miesto, Austrijos Karintijos federacinės žemės sostinės, pakraštyje. Karintija – kalnų regionas Austrijos pietuose.

                  (17)

                  KLU buvo įkurtas 1915 m. kaip karinis aerodromas. Netrukus jis buvo naudojamas tiek kariniams, tiek civiliniams tikslams, ir tokia dviguba paskirtis išliko iki šių dienų.

                  (18)

                  Nuo 1939 m. KLU oro uosto savininkas ir valdytojas yra KFBG, kurioje dalyvavo keli akcininkai. Iki 2003 m. akcijos priklausė Austrijos Respublikai (60 %), Karintijos federacinei žemei (20 %) ir Klagenfurto miestui (20 %). 2003 m. balandžio mėn. Karintijos federacinė žemė perėmė Austrijos Respublikos akcijas ir kartu įsipareigojo oro uostą bet kuriuo metu leisti naudoti kariniams tikslams. Todėl nuo 2003 m. akcijos priklauso Karintijos federacinei žemei (80 %) ir Klagenfurto miestui (20 %). 2008 m. lapkritį Karintijos žemei priklausiusi 80 % akcijų dalis buvo perduota bendrovei „Kärntner Landes- und Hypothekenbankholding“.

                  (19)

                  Pagrindinis oro uosto kilimo ir tūpimo takas yra 2 720 m ilgio ir nuo 2000 m. išliko nepakitęs. Terminalo didžiausias pajėgumas yra 600 000 keleivių. Keleivių srautų raida parodyta lentelėje.

                     1 lentelė

                     KLU eismo srautai

                              Metai

                              Keleiviai (iš viso)

                              Orlaivių skrydžiai

                              Krovinių gabenimas (kg)

                              2000

                              235 503

                              8 325

                              78 931

                              2001

                              226 701

                              7 133

                              67 159

                              2002

                              259 717

                              6 894

                              29 939

                              2003

                              313 557

                              6 979

                              47 347

                              2004

                              486 274

                              8 810

                              57 881

                              2005

                              522 697

                              8 907

                              53 212

                              2006

                              409 004

                              7 718

                              41 563

                              2007

                              469 033

                              8 103

                              34 894

                              2008

                              429 889

                              7 679

                              23 935

                              2009

                              410 512

                              7 785

                              30 153

                              2010

                              425 933

                              7 482

                              13 443

                              2011

                              375 307

                              6 451

                              206

                              2012

                              279 045

                              4 576

                              0

                              2013

                              258 421

                              4 262

                              0

                              2014

                              224 846

                              3 920

                              0

                              2015

                              227 625

                              3 922

                              0

                  (20)

                  KLU oro uostas įsikūręs Karintijoje, Austrijos piečiausioje federacinėje žemėje. Rytų Alpėse įsikūrusi Karintija yra žinoma dėl savo kalnų grandinių (pvz., Aukštojo Tauerno, Karnijos Alpių ir Karavankų). Turizmas yra vienas iš svarbiausių ekonomikos sektorių. Dėl Alpių Karintijos klimatas yra žemyninis, čia žiemos ilgos, atšiaurios.

                  (21)

                  Toliau pateikiami atstumai arba kelionės automobiliu laikas nuo KLU iki kitų oro uostų. Tačiau verta paminėti, kad ši kelionės trukmė pasiekiama tik optimaliomis sąlygomis ir kad kelionė dažnai trunka ilgiau dėl su oro sąlygomis susijusių kliūčių ir spūsčių keliuose bei tuneliuose.

                              —

                              Liublianos oro uostas (Slovėnija): 80 km, 1 val. 30 min.

                              —

                              Graco oro uostas (Austrija): 128 km, 1 val. 10 min.

                              —

                              Mariboro oro uostas (Slovėnija): 137 km, 1 val. 47 min.

                              —

                              Triesto oro uostas (Italija): 203 km, 1 val. 51 min.

                              —

                              Zalcburgo oro uostas (Austrija): 223 km, 2 val.

                              —

                              Venecijos oro uostas (Italija): 282 km, 2 val. 34 min.

                              —

                              Trevizo oro uostas (Italija): 290 km, 2 val. 43 min.

            2.3.   Institucijos, dalyvaujančios taikant priemones Klagenfurto oro uoste

      2.3.1.   „Destinations Management GmbH“

                  (22)

                  „Destinations Management GmbH“ (toliau – DMG) yra 100 % KFBG patronuojamoji bendrovė. DMG bendrovė KLU oro uostui teikia įvairias oro transporto sektoriaus paslaugas, pvz., kelionių agentūrų, renginių organizavimo ir konsultavimo oro transporto bendrovių pritraukimo į Klagenfurtą, kaip paskirties oro uostą, klausimais.

            2.3.2.   „Kärnten Werbung, Marketing & Innovationsmanagement GmbH“

                  (23)

                  „Kärnten Werbung“ priklauso bendrovei „Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding“ (iki 2008 m. lapkričio – Karintijos žemei) (60 %), Karintijos ekonomikos rūmams („Wirtschaftskammer Kärnten“, 30 %) ir Karintijos darbo rūmams („Arbeiterkammer Kärnten“, 10 %). Bendrovės veiklos sritis – Karintijos turizmo rinkodaros veikla. „Kärnten Werbung“ finansuoja jos akcininkai, t. y. „Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding“, Karintijos ekonomikos rūmai ir Karintijos darbo rūmai. Jų kontrolę vykdo stebėtojų taryba, kurią skiria bendrovės akcininkai.

            2.3.3.   „Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding“

                  (24)

                  „Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding“ (toliau – KLH) buvo pagal viešąją teisę reglamentuojamas juridinis asmuo, kuris buvo įsteigtas 1990 m. „Kärntner Landesholding“ įstatymu (KLH-G) (6). KLH buvo sui generis juridinis asmuo ir teisinis subjektas. KLH nebuvo pagal komercinę teisę įsteigta akcinė bendrovė. Vis dėlto ji buvo įregistruota juridinių asmenų registre ir jai buvo suteiktas įmonės numeris. KLH taip pat neskelbė savo balanso ar galutinių metinių ataskaitų, tačiau jas pateikdavo Karintijos žemės Vyriausybei pagal KLH-G įstatymo 28 straipsnį. KLH veikė kaip Karintijos žemės akcijų tuometiniame „Kärntner Landes-Hypothekenbank“ banke ir kitose bendrovėse (kaip antai „Land Kärnten Beteiligungen GmbH“, „Kärntner Vermögensverwaltungs GmbH“ ir kt.) savininkas. KLH dalis KFBG sudarė 80 %.

                  (25)

                  Pagal savo įstatus KLH galėjo įsigyti, turėti, valdyti ir parduoti turtą (pirmiausia akcijas ir įmones) bei steigti įmones. KLH turėjo perimti strateginį visų į KLH grupę perkeltų įmonių valdymą. Šitaip buvo siekiama užtikrinti sinergiją ir aiškų kompetencijos paskirstymą bei sudaryti sąlygas centrinei kontrolei. Savo veiklą KLH turėjo vykdyti paisydamas Karintijos žemės interesų. Už einamąją veiklą liko atsakingos grupės įmonės. KLH projektams remti ir jiems tiesiogiai bei netiesiogiai finansuoti Karintijos žemė įkūrė specialųjį fondą „Zukunft Kärnten“. Šio fondo pagrindinis turtas siekia 500 mln. EUR.

                  (26)

                  KLH valdybą paskyrė KLH stebėtojų taryba. Savo ruožtu, stebėtojų tarybą paskyrė Karintijos žemės Vyriausybė. Įstatų tekste numatyta, kad stebėtojų tarybos nariai skiriami pagal Karintijos Landtage atstovaujamų partijų jėgų santykį. Be to, visus sprendimus dėl investicijų, kurių vertė didesnė nei 50 000 EUR, turi patvirtinti stebėtojų taryba. Pagal jos įstatų 5 straipsnį KLH buvo taikoma nuolatinė Karintijos žemės priežiūra. Karintijos žemės Vyriausybė turėjo užtikrinti, kad visi KLH sprendimai būtų priimami paisant Karintijos žemės interesų.

            2.3.4.   „Leading Verge.Com Limited“

                  (27)

                  LV yra 100 % „Ryanair“ patronuojamoji įmonė, kuri veikia kaip „Ryanair“ rinkodaros bendrovė.

            2.3.5.   „Airport Marketing Services (Jersey) Limited“

                  (28)

                  AMS yra 100 % „Ryanair“ patronuojamoji bendrovė. Jos pagrindinė veikla yra reklamos ploto „Ryanair“ interneto svetainėje pardavimas. AMS priklauso išimtinė rinkodaros paslaugų licencija „Ryanair“ interneto svetainėje www.ryanair.com.

            2.4.   Klagenfurto miesto, Karintijos žemės ir kitų subjektų vykdomas Klagenfurto oro uosto finansavimas

                  (29)

                  2000–2010 m. KLU oro uostas gavo finansavimą iš savo akcininkų ir iš Vidaus reikalų ministerijos bei iš Finansų ministerijos. Įvairios KFBG ir DMG suteiktos lėšos pateiktos tolesnėje lentelėje.

                     2 lentelė

                     KFBG suteiktos lėšos

                              Metai, kuriais lėšos buvo suteiktos

                              Karintijos žemė bendrovei KFBG

                              Klagenfurto miestas bendrovei KFBG

                              KLH bendrovei DMG

                              KLH („Zukunfts-fonds“) bendrovei DMG

                              Karintijos žemė bendrovei DMG

                              Federalinės ministerijos bendrovei KFBG

                              2000

                              36 336

                              0

                              0

                              0

                              0

                              24 000

                              2001

                              145 349

                              0

                              0

                              0

                              0

                              24 000

                              2002

                              90 840  +
                              180 000  +
                              134 500

                              90 840

                              0

                              0

                              1 000 000

                              27 000

                              2003

                              377 964  +
                              96 850  +
                              88 500

                              181 680

                              0

                              0

                              0

                              553 000

                              2004

                              1 424 100  +
                              120 000  +
                              25 000  +
                              5 280

                              181 680

                              0

                              0

                              0

                              878 000

                              2005

                              1 193 579

                              151 400

                              0

                              0

                              0

                              642 000

                              2006

                              1 149 887

                              0

                              0

                              0

                              0

                              791 000

                              2007

                              459 855

                              104 000

                              0

                              0

                              0

                              824 000

                              2008

                              800 000

                              247 000

                              570 000

                              0

                              0

                              1 134 000

                              2009

                              800 000

                              93 000

                              615 000

                              115 969

                              0

                              682 000

                              2010

                              473 600

                              300 000

                              0

                              346 179

                              0

                              896 000

                              2011

                              800 000

                              304 000

                              0

                              473 925

                              0

                              0

            2.5.   „Kärntner Flughafen Betriebs GmbH“ 2005 m. oro uosto paskatų sistema

                  (30)

                  KLU oro uosto mokesčių sąrašą kasmet tvirtina Transporto ministerija ir jį sudaro dvi dalys: „Tarifų taisyklės“ ir „Mokesčių taisyklės“. Pirmoje dalyje pateikiami šie mokesčiai: nusileidimo mokestis (už vieną pasirengimą reisui), su keleiviais susijęs mokestis (už vieną išvykstantį keleivį), stovėjimo mokestis (už vieną pasirengimą reisui) ir infrastruktūros mokestis (skrydžių dalyje: už vieną pasirengimą reisui; antžeminėje dalyje: už vieną keleivį). Infrastruktūros tarifai yra skirti centrinei oro uosto infrastruktūrai; jais apmokestinamos orlaivio stovėjimo vietoje teikiamos paslaugos bei eismo valdymo paslaugos ir juos sudaro skrydžių dalies infrastruktūros mokestis, kuris priklauso nuo orlaivio didžiausios kilimo masės (maximum take-off weight, toliau – MTOW) ir keleivių vietų skaičiaus, ir antžeminės dalies infrastruktūros mokestis už išvykstantį keleivį.

                  (31)

                  Antroji dalis (Mokesčių taisyklės) susijusi su antžeminėmis paslaugomis. Mokesčiai už antžemines paslaugas skirstomi į dvi grupes: į mokesčius už paslaugas, už kurias mokama neatsižvelgiant į tai, kokiu mastu jomis naudojamasi (eismo valdymo mokestis (traffic handling charge, toliau – THC) ir orlaivio stovėjimo vietoje teikiamų paslaugų mokestis (ramp handling charge, toliau – RHC), ir į mokesčius už individualias paslaugas, už kurias mokama tik tiek, kiek jomis naudojamasi. THC ir RHC dydis priklauso nuo orlaivio didžiausios kilimo masės. THC svyruoja nuo 337 iki 3 886 EUR, o RHC – nuo 226 iki 2 404 EUR.

                  (32)

                  2005 m. bendrovė KFBG iš Klagenfurto oro uosto ir į jį skraidinančioms oro transporto bendrovėms nustatė paskatų sistemą (toliau – 2005 m. paskatų sistema), kuria siekiama skatinti siūlyti naujų maršrutų į kitus oro uostus (toliau – naujų maršrutų paskata), skatinti intensyviau naudoti esamus oro maršrutus (toliau – reisų dažnumo paskata) ir stiprinti bei užtikrinti esamus oro maršrutus (toliau – keleivių paskata). Sistema įsigaliojo 2005 m. rugsėjo 1 d. ir baigė galioti 2008 m. gruodžio 31 d. 2008 m. gruodį paskatų sistema buvo pratęsta iki 2013 m.

                  (33)

                  Pagal naujų maršrutų ir reisų dažnumo paskatų sistemas buvo teikiamos paskatos – procentinės nuolaidos KLU oro uosto mokesčių taisyklėse išvardytiems tam tikriems oro uosto mokesčiams (nusileidimo mokesčiui, skrydžių dalies infrastruktūros mokesčiui, orlaivio stovėjimo vietoje teikiamų paslaugų mokesčiui).

                  (34)

                  Keleivių paskata buvo absoliuti suma už kiekvieną iš KLU oro uosto išvykstančio reiso keleivį. Ji buvo fiksuota visą sistemos galiojimo laikotarpį. Paskatos suma buvo išskaičiuojama iš tų pačių mokesčių, kaip ir naujų maršrutų ir reisų dažnumo paskata. Nurodyta suma buvo didžiausia galima suma. Ši suma buvo atitinkamai koreguojama atsižvelgiant į padidėjusį arba sumažėjusį skrydžių skaičių, tačiau didžiausios sumos nebuvo galima viršyti.

                  (35)

                  Naujų maršrutų ir reisų dažnumo paskatą buvo galima derinti su keleivių paskata kartu susumuojant visų rūšių paskatas, tačiau jos nebuvo sumuotinos keleiviams. Tai reiškia, kad apskaičiuojant keleivių paskatą iš bendro keleivių skaičiaus buvo atimamas keleivių skaičius, kuriuo remiantis buvo apskaičiuotos naujų maršrutų ir (arba) reisų dažnumo paskatos.

                  (36)

                  Paskatų sistema buvo paskelbta KLU oro uosto interneto svetainėje ir buvo prieinama visoms KLU oro uoste veikiančioms oro transporto bendrovėms, išskyrus užsakomuosius skrydžius vykdančias bendroves. Ji buvo taikoma remiantis išankstiniu KFBG ir oro transporto bendrovės susitarimu dėl reisų dažnumo ir maršrutų.

                  (37)

                  Paskatą KFBG kompensuodavo kalendorinių metų pabaigoje. Tuo metu oro transporto bendrovė turėjo įrodyti keleivių skaičių ir faktiškai iš KLU oro uosto ir į jį įvykdytų skrydžių skaičių.

                     3 lentelė

                     Paskatos KLU oro uoste nuo 2005 m.

                              Metai

                              Naujų maršrutų paskata, taikoma nusileidimo mokesčiui, skrydžių dalies infrastruktūros mokesčiui ir orlaivio stovėjimo vietoje teikiamų paslaugų mokesčiui

                              Reisų dažnumo paskata, taikoma nusileidimo mokesčiui, skrydžių dalies infrastruktūros mokesčiui ir orlaivio stovėjimo vietoje teikiamų paslaugų mokesčiui

                              Keleivių paskata (didžiausia suma) už kiekvieną išvykstantį keleivį (EUR)

                              2005–2008

                              1 metai: 70 %

                              1 metai: 60 %

                              7,62

                              2009

                              2 metai: 60 %

                              2 metai: 50 %

                              5,06

                              2010

                              3 metai: 50 %

                              3 metai: 40 %

                              4,85

                              2011

                              4,85

                     4 lentelė

                     KLU oro uosto nuo 2005 m. oro transporto bendrovėms jau išmokėtų paskatų sumų apžvalga

                              (tūkst. EUR)

                              2013

                              2012

                              2011

                              2010

                              2009

                              2008

                              2007

                              2006

                              2003–2005

                              Keleivių paskata:

                                 Austrian Airlines Group

                              […] (*1)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […] (7)

                                 Ryanair

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                                 TUIfIy (HLX)

                              […]

                              […]

                                 airberlin

                              […]

                              […]

                              […]

                                 Lufthansa

                              […]

                              […]

                                 Germanwings

                              […]

                              […]

                              Naujų maršrutų paskata

                                 Lufthansa

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                                 Robin Hood

                              […]

                                 Ryanair

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                                 TUIfIy (HLX)

                              […]

                              […]

                              […]

                                 airberlin

                              […]

                              […]

                                 Condor

                              […]

                              […]

                              […]

                              Reisų dažnumo paskata

                                 Austrian Airlines Group

                                 Germanwings

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                                 IŠ VISO

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                     5 lentelė

                     Paskatų taikymas nuo 2005 m.

                              Keleivių paskata

                              Naujų maršrutų paskata

                              Reisų dažnumo paskata

                              „Austrian Airlines“

                              2002 1 1– 2002 12 31 (8)

                              2003 1 1 (8)–2013 10 26

                              Lufthansa

                              2002 1 1–2002 12 31

                              2003 1 1–2003 12 31 ir 2004 1 1–2008 3 29, ir 2011 3 30–2012 1 31

                              2008 3 30–2011 3 29

                              Lufthansa

                              Air Alps

                              2002 1 1–2002 1 24

                              Air Direct

                              2002 3 4–2002 6 10

                              Styrian Spirit

                              2005 12 17–2006 3 15

                              Robin Hood

                              2009 9 9–2009 10 1

                              Ryanair

                              2002 6 27–2005 10 29

                              2006 12 19–2013 11 5

                              2008 10 27–2011 3 31

                              TUIfly

                              2003 8 30–2008 3 31

                              2008 4 1–2009 10 24

                              2006 12 14–2008 3 30

                              Air Berlin

                              2009 10 25–2011 10 31

                              2010 11 4–2011 10 31

                              Germanwings

                              2012 10 25–2013 10 26

                              2009 10 25–2012 10 24

                              Condor

                              2011 12 16–2013 3 31

            2.6.   Susitarimai su „Ryanair“, LV ir AMS

      2.6.1.   2002 m. susitarimai

                  (38)

                  2001 m. lapkričio mėn. DMG paskelbė konkursą reguliariosioms oro susisiekimo paslaugoms tarp Londono ir Klagenfurto. Pranešimas apie konkursą buvo paskelbtas 2001 m. lapkričio 14 d. oficialiojo leidinio p. 219 bei Federalinės ekonomikos ir darbo ministerijos konkursų skelbimų leidinyje. Buvo pasiūlyta sutartis kasdieniam nuolatiniam skrydžiui (tiesioginiam skrydžiui) iš Londono į Klagenfurtą ir atgal ne mažiau kaip 100 000 keleivių per metus iš centrinio Londono oro uosto. Sutartis turėjo būti sudaroma trejiems metams su galimybe ją pratęsti dar penkeriems metams. DMG mainais pasiūlė:

                              —

                              subsidiją oro transporto bendrovės rinkodaros veiklai – fiksuotą 2 mln. ATS (145 345,67 EUR) sumą; ši rinkodaros parama turi būti naudojama tik oro maršrutui reklamuoti kas pusę metų įrodant, kad ji buvo panaudota,

                              —

                              97 % KLU oro uosto pasirengimo reisui mokesčio (oro uosto mokesčių, mokesčio už antžemines ir orlaivio stovėjimo vietoje teikiamas paslaugas bei skrydžių valdymo paslaugų mokesčio) kompensaciją. Šiuos mokesčius tenka mokėti leidžiantis KLU oro uoste.

                  (39)

                  Pranešime apie konkursą taip pat buvo numatytas alternatyvus pasiūlymas: 4 skrydžiai per savaitę ir 60 000 keleivių iš Londono. Šiuo atveju mainais buvo siūloma 1 mln. ATS (72 672,82 EUR) rinkodaros parama ir 97 % pasirengimo reisui mokesčių grąžinimas.

                  (40)

                  Viešajame paslaugų pirkimo konkurse pasiūlymų nebuvo gauta, todėl jis buvo atšauktas. Dėl to buvo vykdoma derybų be išankstinio skelbimo procedūra ir buvo sudaryta sutartis su „Ryanair“.

            2.6.1.1.   2002 m. sausio 22 d. KFBG ir „Ryanair“ susitarimas dėl oro uosto paslaugų „Airport Services Agreement“

                  (41)

                  2002 m. sausio 22 d. KFBG ir „Ryanair“ sudarė penkerių metų susitarimą. Jis įsigaliojo 2002 m. birželio 27 d. Jame buvo nustatyta, kad susitarimas savaime pratęsiamas papildomiems penkeriems metams, jei „Ryanair“ visiškai įvykdo susitarime numatytus savo įsipareigojimus.

                  (42)

                  Pagal šį susitarimą „Ryanair“ nuo jo įsigaliojimo dienos įsipareigojo B737 orlaiviais bent kartą per dieną teikti pigių keleivinių skrydžių tarp KLU ir Londono Stanstedo oro uosto (toliau – STN) paslaugas (348 skrydžiai per metus arba 87 skrydžiai per ketvirtį).

                  (43)

                  Pagal šį susitarimą „Ryanair“ bendrovė KFBG už skrydį turėjo mokėti […] EUR dydžio mokestį, įskaitant kilimo ir nusileidimo, apšvietimo mokesčius, mokestį už triukšmą, nakties mokestį, orlaivio stovėjimo vietoje ir keleiviams teikiamų paslaugų mokestį, infrastruktūros mokesčius, mokestį už skrydžių valdymą vietoje ir mokesčius už KLU suteiktas paslaugas.

                  (44)

                  Už kiekvieną bilietą kiekvienam išvykstančiam keleiviui „Ryanair“ ima […] EUR oro uosto mokestį. Be to, „Ryanair“ iš kiekvieno išvykstančio keleivio už bilietą ima […] EUR oro uosto apsaugos paslaugų mokestį (jį nustatė Austrijos Vyriausybė).

                  (45)

                  Bendrovė „Ryanair“ KLU oro uostui informacijai kartu su DMG reguliariai rengia oro maršrutų rinkodaros planą. „Ryanair“ turi visišką veiksmų laisvę naudoti jos gautą rinkodaros paramą; vienintelė sąlyga, kad, kai tai įmanoma, atitinkamos turizmo svetainės būtų nuorodomis sujungtos su „Ryanair“ interneto svetaine ir būtų naudojami tinkami logotipai.

                  (46)

                  KFBG privalo bendrovei „Ryanair“ teikti terminalų ir antžemines paslaugas (įskaitant nemokamą reklamos plotą bilietų ir keleivių registracijos vietose bei prie vartų), viešųjų ryšių paslaugas, kaip antai vietos spaudos konferencijas apie naujas paskirties vietas, už kasdienius skrydžius nuo 2002 m. birželio 27 d. per DMG bendrovei LV per metus mokėti […] EUR mokestį, kuris mokamas iš anksto kas ketvirtį po […] EUR. KFBG bendrovei „Ryanair“ sumoka skirtumą tarp šių sumų ir DMG bendrovei LV faktiškai sumokėtų sumų.

            2.6.1.2.   2002 m. sausio 22 d. DMG ir LV rinkodaros susitarimas (pirmasis rinkodaros susitarimas)

                  (47)

                  2002 m. sausio 22 d. DMG ir LV sudarė tą pačią dieną įsigaliojusį susitarimą, kuris turėjo galioti iki 2007 m. birželio 26 d. ir turėjo būti savaime pratęsiamas papildomiems penkeriems metams, jei LV visiškai įvykdys susitarime numatytus savo įsipareigojimus.

                  (48)

                  Pagal susitarimą DMG įgalioja LV vykdyti rinkodaros veiklą siekdamas padidinti informuotumą apie Karintijos žemę anglų kalba kalbančiose šalyse ir užtikrinti, kad teisėtai įregistruoti oro vežėjai reguliariųjų skrydžių maršrutais tenkintų keleivių poreikį skristi naujomis kryptimis iš Jungtinės Karalystės ir (arba) žemyninėje Europos dalyje esančių oro uostų į KLU ir tam naudotų ne mažesnius nei 140 vietų orlaivius.

                  (49)

                  Sutartų paslaugų apimtis ateityje turėjo padidėti iki 348 skrydžių per metus (87 skrydžių per ketvirtį) – rinkodaros susitarimas buvo susijęs su pagal KFBG ir „Ryanair“ susitarimą dėl oro uosto paslaugų vykdomais skrydžiais. LV įsipareigoja tarpininkauti, kad paslaugos būtų pradėtos teikti ir tęsiamos, parengti reklamos planą ir pateikti nuorodas į DMG interneto svetainę bei teikti kitas viešųjų ryšių paslaugas, skirtas paslaugoms reklamuoti, įskaitant nuorodas tarp turizmo interneto svetainių ir LV oro vežėjų klientų interneto svetainių.

                  (50)

                  DMG už kasdienius skrydžius kasmet moka […] EUR. Ši suma mokama iš anksto, kas ketvirtį, po […] EUR (šis mokėjimas taip pat minimas 2002 m. sausio 22 d. KFBG ir „Ryanair“ susitarime). Ši suma taip pat minima KFGB ir „Ryanair“ susitarime, kuriame nustatyta, kad KFGB privalo „užtikrinti“ DMG mokėjimą bendrovei LV.

            2.6.1.3.   2002 m. sausio 22 d. DMG ir AMS rinkodaros susitarimas (antrasis rinkodaros susitarimas)

                  (51)

                  Kitas rinkodaros susitarimas 2002 m. sausio 22 d. buvo sudarytas tarp DMG ir AMS. Jis įsigaliojo tą pačią dieną penkerių metų laikotarpiui ir jame buvo numatyta galimybė jį pratęsti papildomiems penkeriems metams.

                  (52)

                  Susitarimu nustatyta: DMG ne vėliau kaip 2002 m. gegužės 1 d. AMS paveda www.ryanair.com svetainėje pateikti dvi nuorodas į DMG parinktas interneto svetaines, kuriose būtų pristatomos Karintijos federacinės žemės lankytinos vietos. AMS teiks papildomas paslaugas, jei šalys taip susitars pagal Susitarimo 5.1 ir 5.2 straipsnius.

                  (53)

                  Už aprašytas paslaugas DMG AMS bendrovei kasmet moka […] EUR.

            2.6.1.4.   2002 m. sausio 22 d. DMG ir LV rinkodaros susitarimą papildantis susitarimas (trečiasis rinkodaros susitarimas)

                  (54)

                  2002 m. sausio 22 d. DMG ir LV rinkodaros susitarimą papildantį susitarimą (pirmąjį rinkodaros susitarimą) abi šalys pasirašė 2002 m. sausio 22 d. ir jis įsigaliojo tą pačią dieną.

                  (55)

                  Šalys susitarė, kad „dėl 2002 m. sausio 22 d. LV ir DMG sudaryto susitarimo, 2002 m. gegužės 1 d. DMG bendrovei LV sumokės papildomą […] EUR rinkodarai skirtą sumą už papildomas, intensyvesnes rinkodaros priemones susitarimo galiojimo metu“.

            2.6.1.5.   Mokėjimų pagal įvairius su „Ryanair“ ir jos patronuojamosiomis įmonėmis sudarytus susitarimus santrauka

         6 lentelė

         2002–2005 m. pagal rinkodaros susitarimus KFBG „Ryanair“ bendrovei sumokėtos sumos (eurais)

                  Metai

                  2002

                  2003

                  2004

                  2005

                  Pasirengimo reisui mokesčių grąžinimas

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  Mokėjimai pagal pirmąjį rinkodaros susitarimą

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  Mokėjimai pagal antrąjį rinkodaros susitarimą

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  Mokėjimai pagal trečiąjį rinkodaros susitarimą (pirmąjį rinkodaros susitarimą papildantį susitarimą)

                  […]

                  (56)

                  Visi 2002 m. tarp KFBG, DMG, „Ryanair“, LV ir AMS susidaryti susitarimai nustojo galioti 2005 m. spalio 29 d., kai „Ryanair“ dėl ekonominių priežasčių nustojo teikti keleivinių skrydžių tarp KLU ir STN oro uostų paslaugas.

            2.6.2.   2006 m. susitarimai

      2.6.2.1.   2006 m. rugpjūčio 23 d. KFBG ir „Ryanair“ susitarimas dėl oro uosto paslaugų „Airport Services Agreement“

                  (57)

                  2006 m. rugpjūčio 23 d. KFBG ir „Ryanair“ sudarė susitarimą dėl paslaugų teikimo tris kartus per savaitę nuo 2006 m. gruodžio 19 d. iki 2007 m. balandžio 21 d. Jis įsigaliojo tą pačią dieną. Susitarimas buvo pagrįstas paskelbtais KLU oro uosto mokesčiais ir paskatų sistema, kuri buvo pradėta taikyti 2005 m. rugsėjo mėn.

                  (58)

                  „Ryanair“ privalėjo įsteigti STN–KLU–STN maršrutą ir tris kartus per savaitę juo vykdyti skrydžius, o jo keleivių srautas per susitarimo galiojimo laikotarpį turėjo sudaryti bent 8 000 išvykstančių keleivių. „Ryanair“ įsipareigojo mokėti oficialius KLU oro uosto mokesčius. Pagal paskatų sistemą „Ryanair“ už kiekvieną siūlomu reguliariu maršrutu išvykstantį keleivį buvo suteikta 7,62 EUR paskata.

                  (59)

                  Susitarime buvo numatyta galimybė jį pratęsti penkeriems metams, nuo 2007 m. balandžio 22 d. iki 2012 m. balandžio 21 d.

            2.6.2.2.   2006 m. gruodžio 21 d. DMG ir AMS rinkodaros susitarimas „Marketing Services Agreement“

                  (60)

                  2006 m. gruodžio 21 d. DMG ir AMS sudarė rinkodaros susitarimą. Jis įsigaliojo 2007 m. vasario 28 d. Susitarimas buvo susijęs su „Ryanair“ įsipareigojimu nuo 2006 m. gruodžio 19 d. iki 2007 m. balandžio 21 d. vykdyti oro susisiekimo veiklą STN–KLU maršrutu (žr. 61 konstatuojamąją dalį).

                  (61)

                  Pagal susitarimą AMS privalėjo pateikti […] EUR vertės metinį rinkodaros paketą, pagal galiojantį AMS kainoraštį. Į šias rinkodaros paslaugas buvo įtraukta www.ryanair.com svetainėje teikiama nuoroda į DMG nurodytą interneto svetainę, DMG nurodytas turinys kelionės paskirties puslapyje Klagenfurtas / Karintija ir interneto svetainės prenumeratoriams siunčiami el. laiškai su Klagenfurto/Karintijos reklama. Pagal susitarimo 5 straipsnį abi šalys turėjo galimybę nuspręsti pridėti papildomų, šią sumą viršijančių rinkodaros paslaugų. DMG nurodytose interneto svetainėse negalėjo būti siūlomi jokie skrydžiai, automobilių nuomos, apgyvendinimo ir kitos paslaugos, kurios ateityje galėjo būti siūlomos interneto svetainėje www.ryanair.com, tačiau jose buvo leidžiama siūlyti turistams įdomias vietas ir verslo galimybes Klagenfurte/Karintijoje.

                  (62)

                  DMG įsipareigojo už rinkodaros paslaugas pagal sąskaitas faktūras mokėti […] EUR mėnesines įmokas.

                  (63)

                  Susitarime buvo numatyta galimybė jį pratęsti papildomiems penkeriems metams, nuo 2007 m. balandžio 22 d. iki 2012 m. balandžio 21 d. Susitarime buvo numatyti ištisus metus tris kartus per savaitę vykdomi reguliarūs reisai STN–KLU–STN maršrutu. Metinio rinkodaros paketo turinys ir mokesčiai buvo bendru sutarimu kasmet koreguojami.

            2.7.   Susitarimai su „Hapag Lloyd Express“ (HLX) ir „TUIfly“

                  (64)

                  2002 m. lapkričio mėn. DMG pradėjo antrąjį konkursą reguliariosioms oro susisiekimo paslaugoms tarp Klagenfurto ir kurio nors Europos metropolinio centro (išskyrus Londoną ir paskirties vietas, kurios yra mažesniu nei 500 km skrydžio atstumu). Pranešimas apie konkursą buvo paskelbtas 2002 m. gruodžio 11 d.Europos Sąjungos oficialiojo leidinio p. 240 ir Austrijos federalinės ekonomikos ir darbo ministerijos konkursų skelbimų leidinyje. Buvo siūloma sutartis kasdieniam tiesioginiam nuolatiniam skrydžiui tarp Klagenfurto ir kurio nors Europos metropolinio centro. Buvo numatyti 348 skrydžiai (į abi puses) per metus penkerius metus su galimybe pratęsti dar penkeriems metams. DMG mainais pasiūlė:

                              a)

                              subsidiją oro transporto bendrovės rinkodaros veiklai – fiksuotą 145 000 EUR sumą; ši rinkodaros parama turėjo būti naudojama tik oro maršrutui reklamuoti kas pusę metų įrodant, kad ji buvo panaudota;

                              b)

                              95 % KLU oro uosto pasirengimo reisui mokesčio (oro uosto mokesčių, mokesčio už antžemines ir orlaivio stovėjimo vietoje teikiamas paslaugas bei skrydžių valdymo paslaugų mokesčio) kompensaciją. Šiuos mokesčius tenka mokėti leidžiantis KLU oro uoste.

                  (65)

                  Antrajame viešajame paslaugų pirkimo konkurse pasiūlymų nebuvo gauta, todėl jis buvo atšauktas. Dėl to buvo vykdoma derybų be išankstinio skelbimo procedūra ir buvo sudaryta sutartis su HLX.

                  (66)

                  Remiantis Austrijos pateikta informacija, KFBG ir HLX bendradarbiavimo susitarimas įsigaliojo 2003 m. rugpjūčio 30 d. ir galiojo iki 2008 m. kovo 31 d. Jis buvo įformintas raštu tik 2004 m. gegužės 24 d. ir 2004 m. birželio 4 d. susitarimais. Susitarime buvo numatyta, kad abi šalys jį gali pratęsti.

                  (67)

                  HLX įsipareigojo įsteigti maršrutus Klagenfurtas–Kelnas/Bona (šeši reguliarūs skrydžiai per savaitę) ir Klagenfurtas–Hanoveris (trys reguliarūs skrydžiai per savaitę) ir juos vykdyti. Už šias paslaugas HLX turėjo mokėti oficialius, KLU oro uosto mokesčių taisyklėse nurodytus KLU oro uosto mokesčius.

                  (68)

                  HLX taip pat įsipareigojo KLU oro uostui teikti rinkodaros paslaugų paketą, pvz., skrydžių pasiūlymo reklamą vietos, regioninėje ir nacionalinėje žiniasklaidoje, internete bei reklaminius plakatus viešosiose erdvėse. Be to, HLX įsipareigojo KLU oro uostą patraukliai pristatyti savo interneto svetainėje ir joje įdėti nuorodą į KLU oro uosto interneto svetainę.

                  (69)

                  KFBG pažadėjo sumokėti vienkartinę […] EUR sumą už rinkodaros išlaidas, patirtas prieš skrydžių pradžią ir skrydžių pradiniame etape (pirminės išlaidos). Be to, už kiekvieną naują paskirties vietą KFBG turėjo mokėti mėnesinį rinkodaros paslaugų mokestį: nuo 2003 m. spalio 1 d. […] EUR ir nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2008 m. kovo 31 d. – […] EUR.

                  (70)

                  2003 m. gruodžio mėn. DMG pradėjo trečiąjį konkursą reguliariesiems oro maršrutams tarp Klagenfurto ir Europos metropolinių centrų (išskyrus Londoną ir paskirties vietas, kurios yra mažesniu nei 500 km skrydžio atstumu) įsteigti. Pranešimas apie konkursą buvo paskelbtas ES oficialiajame leidinyje ir Federalinės ekonomikos ir darbo ministerijos 2003 m. gruodžio 30 d. konkursų skelbimų leidinyje. Buvo siūloma sutartis kasdieniams nuolatiniams skrydžiams tarp Klagenfurto ir Europos metropolinių centrų su 3–7 skrydžiais (į abi puses) per savaitę penkeriems metams. DMG mainais pasiūlė:

                              a)

                              subsidiją oro transporto bendrovės rinkodaros veiklai – fiksuotą 29,90 EUR sumą už kiekvieną išvykstantį keleivį;

                              b)

                              98 % KLU oro uosto pasirengimo reisui mokesčio (oro uosto mokesčių, mokesčio už antžemines ir orlaivio stovėjimo vietoje teikiamas paslaugas bei skrydžių valdymo paslaugų mokesčio) kompensaciją. Šiuos mokesčius tenka mokėti leidžiantis KLU oro uoste.

                  (71)

                  Trečiajame viešajame paslaugų pirkimo konkurse pasiūlymų nebuvo gauta, todėl jis buvo atšauktas. Vėliau buvo vykdoma derybų be išankstinio skelbimo procedūra ir buvo sudaryta sutartis su HLX. Nuo 2004 m. gegužės 1 d. HLX siūlė skrydžius į dvi papildomas paskirties vietas – į Hamburgą ir Berlyną.

                  (72)

                  Austrijos valdžios institucijos teigė, kad bendrovei HLX atlikti mokėjimai už rinkodaros paslaugas apytikriai atitinka pasirengimo reisui mokesčio kompensaciją, kuri numatyta DMG antrajame ir trečiajame konkursuose, kurie buvo atitinkamai skelbiami 2002 lapkričio mėn. ir 2003 m. gruodžio mėn. (9) Su HLX sudaryto susitarimo sąlygos būtų atitikusios KFBG antrojo ir trečiojo konkurso sąlygas.

                  (73)

                  2007 m. sausio mėn. HLX ir kita bendrovė „Hapag-Lloyd Flug“ susijungė į naują oro transporto bendrovę „TUIfly“. „TUIfly“ toliau vykdė HLX oro susisiekimo paslaugas. Po šio susijungimo 2008 m. gruodžio 10 d. KFBG su „TUIfly“ sudarė papildomą susitarimą. Susitarimas įsigaliojo 2008 m. balandžio 1 d. ir savaime baigė galioti 2013 m. kovo 31 d.

                  (74)

                  Pagal šį susitarimą „TUIfly“ įsipareigojo 2008 m. vasarą, Tarptautinės oro transporto asociacijos (International Air Transport Association, toliau – IATA) tvarkaraščių laikotarpiu, septynis kartus per savaitę vykdyti skrydžius maršrutu Klagenfurtas–Kelnas, du kartus per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Hanoveris, tris kartus per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Berlynas ir du kartus per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Hamburgas, o numatomas keleivių srautas sudarė ne mažiau kaip 50 000 išvykstančių keleivių. IATA 2008–2009 m. žiemos tvarkaraščių laikotarpiu „TUIfly“ turėjo septynis kartus per savaitę vykdyti skrydžius maršrutu Klagenfurtas–Kelnas, keturis kartus per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Hanoveris, keturis kartus per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Berlynas ir keturis kartus per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Hamburgas, o numatomas keleivių srautas sudarė ne mažiau kaip 40 000 išvykstančių keleivių.

                  (75)

                  Be to, pagal susitarimą „TUIfly“ privalėjo KLU oro uostui ir Karintijos regionui suteikti išsamų rinkodaros paslaugų paketą. Jį sudarė Klagenfurto – kaip atostogų vietos – pristatymas dviejuose mėnesiniuose naujienlaiškiuose, pigių skrydžių interneto svetainėje, „TUIfly“ pradžios tinklalapyje, KLU oro uosto kelionės paskirties puslapyje, ant įlaipinimo kortelių, keleiviams skirtuose žurnaluose, „TUIfly“ vasaros arba žiemos skrydžių tvarkaraštyje, „BordTV“, reklamoje ant orlaivių ir įvairiose spaudos konferencijose.

                  (76)

                  Už šias rinkodaros paslaugas KFBG turėjo mokėti metinę […] EUR sumą ir vienkartinę […] EUR sumą už reklamą ant orlaivių.

            2.8.   Susitarimas su „Air Berlin“

                  (77)

                  Nuo IATA 2009–2010 žiemos tvarkaraščių laikotarpio „TUIfly“ maršrutus tarp miestų perėmė „Air Berlin“. Po šio perėmimo KFBG ir „TUIfly“2009 m. spalio 28 d. pasirašė sutartį, kuria nuo 2009 m. spalio 25 d. panaikino savo 2008 m. gruodžio 10 d. susitarimą. DMG su „Air Berlin“ laikotarpiui nuo 2009 m. spalio 25 d. iki 2013 m. kovo 31 d. sudarė papildomą susitarimą, kuris buvo pasirašytas skirtingomis dienomis, t. y. 2010 m. liepos 8 d., 2010 m. spalio 13 d. ir 2010 m. spalio 25 d. Susitarime buvo numatyta, kad abi šalys jį gali pratęsti.

                  (78)

                  Po to „Air Berlin“ per IATA 2009–2010 žiemos tvarkaraščių laikotarpį privalėjo nuo keturių iki septynių kartų per savaitę vykdyti skrydžius maršrutu Klagenfurtas–Kelnas (ne mažiau kaip keturis ir ne daugiau kaip septynis skrydžius per savaitę, „Air Berlin“ nuožiūra), nuo penkių iki šešių kartų per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Berlynas, du kartus per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Hanoveris ir nuo penkių iki šešių kartų per savaitę Klagenfurtas–Hamburgas. Buvo tikimasi, kad šiuo žiemos laikotarpiu keleivių srautas sudarys bent 31 000 išvykstančių keleivių. Per IATA 2010 m. vasaros tvarkaraščių laikotarpį „Air Berlin“ turėjo nuo penkių iki šešių kartų per savaitę vykdyti skrydžius maršrutu Klagenfurtas–Kelnas, nuo keturių iki penkių kartų per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Berlynas, du kartus per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Hanoveris ir nuo trijų iki keturių kartų per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Hamburgas, o numatomas keleivių srautas sudarė ne mažiau kaip 42 000 išvykstančių keleivių.

                  (79)

                  Per IATA 2010–2011 m. žiemos tvarkaraščių laikotarpį „Air Berlin“ turėjo nuo dviejų iki trijų kartų per savaitę vykdyti skrydžius maršrutu Klagenfurtas–Diuseldorfas, tris kartus per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Berlynas ir nuo dviejų iki trijų kartų per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Hamburgas, o numatomas keleivių srautas sudarė ne mažiau kaip 19 000 išvykstančių keleivių. Per IATA 2011 vasaros tvarkaraščių laikotarpį „Air Berlin“ turėjo nuo dviejų iki trijų kartų per savaitę vykdyti skrydžius maršrutu Klagenfurtas–Diuselfdorfas, nuo trijų iki keturių kartų per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Berlynas ir du kartus per savaitę maršrutu Klagenfurtas–Hamburgas, o numatomas keleivių srautas sudarė ne mažiau kaip 28 000 išvykstančių keleivių.

                  (80)

                  Be to, „Air Berlin“ pagal susitarimą įsipareigojo KLU oro uostui ir Karintijos regionui teikti didelės apimties rinkodaros paslaugų paketą, pvz., Klagenfurto miestą pristatyti „Air Berlin“ pagrindinėje interneto svetainėje, Vokietijos ir Nyderlandų naujienlaiškiuose, internetinės registracijos vietose, ant keleivių įlaipinimo talonų, ekrano užsklandose, orlaiviuose naudojamuose įvairiuose spausdintiniuose leidiniuose ir TV žiniasklaidoje bei regiono spaudos konferencijose.

                  (81)

                  Už šias rinkodaros paslaugas per 2009–2010 m. tvarkaraščių laikotarpį DMG sutiko mokėti […] EUR sumą ir per 2010–2011 m. tvarkaraščių laikotarpį – […] EUR sumą.

            2.9.   2005 m. spalio 20 d. susitarimas su „Austrian Airlines“

                  (82)

                  Nuo 2003 m. spalio 1 d. AUA vienašališkai sumažino KLU oro uostui mokamus pasirengimo reisui mokesčius. KFBG dėl nesumokėtų oro uosto mokesčių 2003 m. lapkričio 17 d. apygardos teismui pateikė civilinį ieškinį prieš AUA. 2004 m. sausio 7 d. AUA pateikė atsiliepimą į ieškinį. Be to, 2004 m. spalio 17 d. AUA nacionaliniam kartelių bylų teismui pagal antimonopolinį įstatymą pateikė prašymą dėl KFBG piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi.

                  (83)

                  2005 m. spalio 20 d. KFBG ir AUA pasirašė sureguliavimo susitarimą laikotarpiui nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2005 m. spalio 20 d. Jame šalys susitarė nutraukti abi bylas apygardos teisme ir nacionaliniame kartelių bylų teisme.

                  (84)

                  AUA įsipareigojo KFBG sumokėti […] EUR sumą.

                  (85)

                  Šalys susitarė, kad 2005 m. rugsėjo 1 d. KFBG paskatų sistema taps neatsiejama sureguliavimo susitarimo dalimi ir bendrovei AUA bus taikoma atgaline data, nuo 2003 m. spalio 1 d.

            2.10.   Procedūros pradėjimo 2012 m. vasario mėn. ir jos išplėtimo 2014 m. liepos mėn. priežastys

                  (86)

                  Savo sprendime pradėti procedūrą ir sprendime išplėsti procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl toliau nurodytų priemonių.

            2.10.1.   Klagenfurto miesto, Karintijos žemės ir kitų subjektų vykdomas Klagenfurto oro uosto finansavimas

                  (87)

                  Komisija išreiškė abejonę, ar viešasis finansavimas, kurį nuo 2000 m. iki 2010 m. KLU oro uostui suteikė KFBG akcininkai ir Federalinė vidaus reikalų ministerija bei Federalinė finansų ministerija, nėra valstybės pagalba, o jei jis yra, ar ši valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

            2.10.2.   „Kärntner Flughafen Betriebs GmbH“ 2005 m. oro uosto paskatų sistema

                  (88)

                  Komisija išreiškė abejonę, ar pagal 2005 m. paskatų sistemą sumažinti oro uosto mokesčiai nėra valstybės pagalba, o jei jie yra, ar ši valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

            2.10.3.   2002 m. ir 2006 m. susitarimai su „Ryanair“, LV ir AMS

                  (89)

                  Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar 2002 m. su KFBG ir DMG susitarimus sudariusi „Ryanair“ ir jos patronuojamoji įmonė LV negavo valstybės pagalbos, o jei gavo, ar ši valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

                  (90)

                  Savo sprendime išplėsti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar du papildomi 2002 m. DMG su AMS ir LV sudaryti susitarimai, kurie turi būti įtraukti į išsamią visų 2002 m. sudarytų susitarimų analizę, nėra valstybės pagalba, o jei jie yra, ar ši valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

                  (91)

                  Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija taip pat abejojo, ar 2006 m. su KFBG ir DMG susitarimus sudariusi „Ryanair“ ir jos patronuojamoji įmonė AMS negavo valstybės pagalbos, o jei gavo, ar ši valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

            2.10.4.   Susitarimai su „Hapag Lloyd Express“ (HLX) ir „TUIfly“

                  (92)

                  Komisija išreiškė abejonę, ar su KFBG susitarimus sudariusios HLX ir „TUIfly“ negavo valstybės pagalbos, o jei gavo, ar ši valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

            2.10.5.   Susitarimas su „Air Berlin“

                  (93)

                  Komisija taip pat suabejojo, ar su KFBG susitarimus sudariusi „Air Berlin“ negavo valstybės pagalbos, o jei gavo, ar ši valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

            2.10.6.   2005 m. spalio 20 d. susitarimas su „Austrian Airlines“

                  (94)

                  Komisija išreiškė abejonę, ar 2005 m. spalio 20 d. KFBG ir AUA sudarytas sureguliavimo susitarimas nėra valstybės pagalba, o jei jis yra, ar ši valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

            3.   AUSTRIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ATLIKTA SĄNAUDŲ IR NAUDOS ANALIZĖ

                  (95)

                  Austrijos valdžios institucijos pareiškė, kad KFBG neatliko sąnaudų ir naudos ex ante analizės nei prieš sudarydama susitarimus su oro transporto bendrovėmis, nei prieš pradėdama taikyti paskatų sistemą 2005 m.

                  (96)

                  Kad Komisija galėtų įvertinti nagrinėjamas priemones, Austrija perdavė atkurtą visų KFBG ir (arba) DMG su įvairiomis oro transporto bendrovėmis sudarytų susitarimų bei 2005 m. paskatų sistemos sąnaudų ir naudos ex ante analizę.

                  (97)

                  Austrijos valdžios institucijos šiai analizei atkurti naudojo tik tuos duomenis ir informaciją, kurie buvo prieinami sudarant susitarimus ir įdiegiant paskatų sistemą; be to, jos pateikė kiekvieno susitarimo sąmatas visam jo galiojimo laikotarpiui.

            4.   AUSTRIJOS PASTABOS

                  (98)

                  Pirma, Austrijos valdžios institucijos nurodė didelį viešą suinteresuotumą KLU oro uosto veikla Karintijoje. KLU oro uostas svarbus Karintijos regiono susisiekimui su kitais regionais ir valstybėmis narėmis. Be to, KLU oro uostas turi būti eksploatuojamas dėl privalomosios valstybės užduoties ir karinių priežasčių. Karintijos žemė įsipareigojo KLU oro uostą leisti naudoti Austrijos Respublikai karinėms reikmėms.

                  (99)

                  Antra, Austrijos valdžios institucijos teigia, kad KLU oro uostas nėra pakeičiamas, nes alpiniame Karintijos regione esant blogoms oro sąlygoms atstumus iki alternatyvių oro uostų (Liublianos, Mariboro, Triesto arba Graco) sunkiau įveikti nei lygumų vietovėse. Dėl to reikia atitinkamai pakoreguoti prielaidas, susijusias su Klagenfurte ar kitame kalnuotame regione esančio oro uosto pasiekiamumo zona.

                  (100)

                  Trečia, Austrija teigia, kad, išskaičius išlaidas, patirtas dėl su įvairiomis oro transporto bendrovėmis sudarytų sutarčių, KLU oro uosto finansavimas per pastaruosius dvidešimt metų buvo pelningas. KLU oro uosto eksploatavimo išlaidų analizė turi būti pagrįsta ribinių sąnaudų analize.

                  (101)

                  Austrija sutiko, kad visos nagrinėjamos priemonės taikomos naudojant valstybės išteklius ir yra priskirtinos Austrijai.

                  (102)

                  Vis dėlto Austrija nemato jokių požymių, kad dėl savo akcininkų finansinių įnašų KFBG įgijo ekonominį pranašumą. Akcininkų mokėjimais buvo kompensuojamos išlaidos, kurias KFB patyrė dėl su įvairiomis oro transporto bendrovėmis, kurios teikė paslaugas tiek KLU oro uostui, tiek Klagenfurto miestui ir Karintijos žemei, sudarytų rinkodaros susitarimų. Paprastai Karintijos žemė turi padengti tam tikras KLU oro uosto išlaidas už privalomosios valstybės užduoties vykdymą, todėl Karintijos žemė arba federalinės ministerijos turi teisę tokias išlaidas prisiimti.

                  (103)

                  Austrija nurodė, kad KLU oro uosto valdymas turi būti laikomas bendros ekonominės svarbos paslauga (toliau – BESP), nes jis atitinka viešąjį interesą ir Karintijos žemei tenka įsipareigojimas vykdyti veiklą, kad būtų užtikrintas Karintijos regiono pasiekiamumas.

                  (104)

                  Nagrinėdama KLU oro uosto su oro transporto bendrovėmis sudarytus susitarimus ir paskatų sistemą, Austrija nurodė, kad, jos nuomone, tai nesuteikė jokios ekonominės naudos įvairioms KLU oro uoste veikiančioms oro transporto bendrovėms, nes kai kuriose sutartyse buvo numatytos tos pačios sąlygos kaip ir ankstesniuose KLU viešuosiuose konkursuose, todėl akivaizdu, kad jos atitiko rinkos sąlygas. 2005 m. paskatų sistema taip pat buvo suderinama su rinka.

                  (105)

                  Dėl nagrinėjamų priemonių atrankumo Austrija teigia, kad visos oro transporto bendrovės galėjo dalyvauti ankstesniuose viešuosiuose konkursuose, todėl vėliau su atskiromis oro transporto bendrovėmis sudarytos sutartys negali būti laikomos atrankinėmis. Be to, kadangi KLU oro uostas nėra pakeičiamas kitais oro uostais, konkurencija ar prekyba nėra iškraipomos.

                  (106)

                  Austrijos valdžios institucijos neatliko nepriklausomo rinkodaros veiklos rezultatų vertinimo; tačiau jos teigia, kad dėl nuolatinio bendradarbiavimo ir sėkmingų oro maršrutų KLU oro uosto keleivių skaičiaus tendencijos buvo teigiamos.

                  (107)

                  Dėl KFBG ir AUA sureguliavimo susitarimo Austrija paaiškino, kad šio susitarimo sudarymą taip pat padiktavo tik rinkos ekonomikos sąlygos.

                  (108)

                  Dėl paskatų sistemos Austrijos valdžios institucijos teigė, kad KLU oro uostas ją įdiegė kaip privatus investuotojas. Pagal šią sistemą suteiktos oro uosto mokesčių nuolaidos atitiko rinkos sąlygas.

            5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

      5.1.   „Austrian Airlines“, „Lufthansa“, „Germanwings“

                  (109)

                  AUA, „Lufthansa“ ir „Germanwings“ pateikė dvi bendras pastabas. Jose jos nurodė, kad sprendime pradėti procedūrą buvo keli teisiniai trūkumai: nepakankamas priskirtinumo valstybei ir valdžios institucijų dalyvavimo pagrindimas, neteisingas rinkos ekonomikos investuotojo principo interpretavimas ir nepagrįstai ilgas laiko tarpas tarp skundo pateikimo 2007 m. ir procedūros pradėjimo 2012 m. vasario 22 d.

                  (110)

                  Be to, trys oro transporto bendrovės pažymėjo, kad KLU oro uosto mokesčiai suderinami su rinkos ekonomikos investuotojo principu. Oro uosto finansavimas nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį, nes siūlomi skrydžiai pagerina Karintijos regiono susisiekimą su kitais regionais ir valstybėmis narėmis. Dėl KLU pelningumo trys oro transporto bendrovės nurodė, kad KLU oro uostas būtų buvęs pelningas, jei kai kurioms oro transporto bendrovėms nebūtų buvę suteiktos oro mokesčių lengvatos, ir pateikė visų tam tikroms kitoms oro transporto bendrovėms suteiktų lengvatų savo skaičiavimus.

                  (111)

                  AUA, „Lufthansa“ ir „Germanwings“ nurodė, kad dėl KLU oro uosto paskatų sistemos šio oro uosto negalima lyginti kitais oro uostais, kaip antai Frankfurto Hano ar Liubeko (kuriuos Austrija nurodė). Šie oro uostai pasižymi tuo, kad buvo pritaikyti „Ryanair“ poreikiams. Priešingai nei KLU oro uoste, šiuose oro uostuose „Ryanair“ buvo pagrindinis vežėjas. Be to, trys oro transporto bendrovės pareiškė savo nuomonę dėl oro uosto sąnaudų apskaičiavimo.

            5.2.   „Ryanair“

      5.2.1.   Tiesioginės „Ryanair“ pastabos

                  (112)

                  „Ryanair“ pareiškė prieštaravimą dėl sprendimo pradėti procedūrą, susijusio su 2002 m. ir 2006 m. susitarimais su KLU oro uostu. „Ryanair“ teigė, kad šie susitarimai atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą, taigi jie nesusiję su valstybės pagalba.

                  (113)

                  „Ryanair“ iš esmės tvirtina, kad jai nesuteikta jokio pranašumo, nes susitarimai atitinka įprastas rinkos sąlygas.

                  (114)

                  Rinkodaros paramos klausimu, „Ryanair“ tvirtino, kad KLU oro uosto taikomos nuolaidos atitinka rinkos praktiką, nes daug privačių ar valstybinių oro uostų skrydžiams į naujas paskirties vietas taikytų tokias pat arba didesnes nuolaidas (10).

                  (115)

                  „Ryanair“ taip pat pažymi, kad Komisija, regis, taikė netinkamą sąnaudomis grindžiamą analizę, nes tiek infrastruktūros, tiek fiksuotos veiklos sąnaudos turi būti laikomos per didelėmis sąnaudomis, todėl būtų logiškas sprendimas KLU oro uostui, kaip rinkos ekonomikos investuotojui, nustatyti ribinių sąnaudų lygį atitinkančias kainas.

                  (116)

                  „Ryanair“ neigia iš sumažintų oro uosto mokesčių KLU oro uoste gavusi atrankinį pranašumą. „Ryanair“ turėjo prieigą prie KLU infrastruktūros pagal nediskriminavimo principą, nes buvo paskelbtas viešasis konkursas paslaugoms pirkti ir jokia kita oro transporto bendrovė nepareiškė noro jas teikti; be to, jokia kita oro transporto bendrovė nebuvo atmesta. „Ryanair“ nuolaidas gavo kaip atpildą už didelę komercinę riziką, kurią ji prisiėmė tuo metu nežinomame oro uoste pradėjusi vykdyti reguliariuosius skrydžius.

                  (117)

                  Dėl sutarčių su AMS „Ryanair“ griežtai prieštarauja bendram „Ryanair“ įvairių susitarimų su KFBG ir rinkodaros susitarimų su AMS vertinimui. Su AMS sudarytas rinkodaros susitarimas nebuvo išankstinė „Ryanair“ skrydžių maršrutais į KLU oro uostą ir iš jo sąlyga.

                  (118)

                  „Ryanair“ teigia, kad Komisija neatsižvelgė į „Ryanair“ interneto svetainėje, kuri yra viena iš pasaulyje populiariausių kelionių svetainių, teikiamų rinkodaros paslaugų vertę.

                  (119)

                  Pasak „Ryanair“, nėra įrodymų, kad Austrijos valdžios institucijos buvo įtrauktos į nagrinėjamas priemones, susijusias su „Ryanair“ arba AMS, ir kad šios priemonės priskirtinos šioms valdžios institucijoms.

                  (120)

                  Be to, „Ryanair“ išreiškė toliau nurodytą kritiką. Su apsauga susijusios sąnaudos neturėtų būti priskiriamos oro uosto ekonominei veiklai. Kadangi nė vienas „Ryanair“ ir KLU susitarimas nebuvo susijęs su valstybės pagalba, 2005 m. Aviacijos gairių taikymas nebuvo aktualus. Nors verslo plano nebuvo, tai nereiškia, kad viešasis subjektas neveikė kaip rinkos ekonomikos investuotojas. Pasiekiamumo zonos apibrėžimo atžvilgiu KLU atvejis skiriasi nuo kitų valstybės pagalbos bylų.

            5.2.2.   „Ryanair“ pateikti tyrimai ir analizės

                  (121)

                  Galiausiai „Ryanair“ pateikė keletą konsultavimo firmos „Oxera“ parengtų pastabų, taip pat profesoriaus Damieno P. McLoughlino parengtą analizę.

            5.2.2.1.   „Oxera“ 1 pastaba – 2011 m. liepos 4 d. bendrovės „Oxera“ bendrovei „Ryanair“ parengtas tyrimas „Economic MEIP
          (11)
         Assessment for Klagenfurt Airport“ (Klagenfurto oro uosto atitikties rinkos ekonomikos investuotojo principui tyrimas)

                  (122)

                  „Ryanair“ bendrovė „Oxera“ firmai pavedė nustatyti, ar „Ryanair“ ir KLU oro uosto susitarimai bei „Ryanair“ KLU oro uostui mokėti mokesčiai suderinami su rinkos ekonomikos investuotojo principu. Į vertinimą nebuvo įtraukti 2006 m. gruodžio 21 d. DMG ir AMS rinkodaros susitarimai.

                  (123)

                  „Oxera“ atliko dvi analizes: lyginamąją analizę ir pelningumo analizę. „Oxera“ priėjo prie išvados, kad […] ir […] oro uostai keliais atžvilgiais gali būti palyginti su KLU oro uostu. „Oxera“ palygino mokesčius, kuriuos „Ryanair“ moka šiems oro uostams, atskaičius „Ryanair“ bendrovei pagal 2002 m. su DMG sudarytą susitarimą išmokėtą rinkodaros paramą, tačiau neatskaičius sumų, kurios „Ryanair“ bendrovei buvo išmokėtos pagal 2006 m. rinkodaros susitarimą. „Oxera“, palyginusi mokesčius, kurie buvo sumokėti už vieną pasirengimą reisui ir už vieną keleivį, padarė išvadą, kad KLU oro uoste mokesčiai buvo netgi didesni nei kituose dviejuose oro uostuose.

                  (124)

                  „Oxera“ atlikta pelningumo analizė buvo ex ante vertinimas, pagrįstas papildomomis išlaidomis ir pajamomis ir bendrų išlaidų padengimo principu (12), kuris taikomas tik 2002 m. susitarimams. Daroma išvada, kad 2002 m. susitarimai oro uostui buvo pelningi ir jų grynoji dabartinė vertė yra teigiama.

            5.2.2.2.   „Oxera“ 2 pastaba – 2012 m. rugpjūčio 31 d. bendrovės „Oxera“ bendrovei „Ryanair“ parengtas tyrimas „Economic MEIP Assessment for Klagenfurt Airport“ (Klagenfurto oro uosto atitikties rinkos ekonomikos investuotojo principui tyrimas)

                  (125)

                  Analizė susijusi su susitarimu dėl oro uosto paslaugų, kurį KFBG ir „Ryanair“ sudarė 2002–2006 m. laikotarpiui, bei su DMG ir LV rinkodaros susitarimu, kuris buvo sudarytas nuo 2002 m. birželio 27 d. iki 2007 m. birželio 27 d. laikotarpiui. „Oxera“ analizėje į DMG ir AMS susitarimus atsižvelgiama nebuvo.

                  (126)

                  „Oxera“ bendrą mokesčių sumą, kurią oro transporto bendrovė sumokėjo KLU oro uostui, palygino su atitinkamais mokesčiais, kurie nuo 2002–2003 m. iki 2010–2011 m. buvo sumokėti penkiuose lyginamuosiuose oro uostuose. Mokesčiai buvo nurodomi dviem būdais: mokestis už kiekvieną keleivį ir mokestis už pasirengimą reisui. Pirmiausia jie buvo susumuojami, kad būtų galima nustatyti vertinimo matą. Po to bendra mokesčių suma buvo perskaičiuojama į mokestį už pasirengimą reisui arba mokestį vienam keleiviui, kad šiuos šešis oro uostus būtų galima palyginti.

                  (127)

                  Rezultatai rodo, kad mokesčių suma, kurią „Ryanair“ sumokėjo KLU oro uostui, vidutiniškai yra penkis kartus didesnė nei palygintina mokesčių suma, kurią tyrimo laikotarpiu oro transporto bendrovė sumokėjo lyginamiesiems oro uostams. Galima daryti išvadą, kad tai lėmė paprastai aukštesnės Austrijos oro uostų kainos. Iš to galima daryti išvadą, kad „Ryanair“ KLU oro uostui mokėtų mokesčių dydis atitinka mokesčių, kuriuos panašiomis aplinkybėmis ji būtų mokėjusi pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą veikiančiam oro uosto operatoriui, dydį. Todėl šioje ataskaitoje analizuoti susitarimai suderinami su rinkos ekonomikos investuotojo principu.

            5.2.2.3.   „Oxera“ 3 pastaba – „Identifying the market benchmark in comparator analysis for MEO tests“ (Rinkos lyginamojo rodiklio nustatymas atliekant atitikties rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijams lyginamąją analizę). „Ryanair State aid cases“ (Valstybės pagalbos bendrovei „Ryanair“ bylos), 2013 m. balandžio 9 d.„Oxera“ parengta bendrovei „Ryanair“

                  (128)

                  „Oxera“ manė, jog Komisijos požiūris, kad yra priimtina lyginti tik su palyginamaisiais oro uostais, esančiais toje pačioje pasiekiamumo zonoje kaip ir tiriamasis oro uostas, turi trūkumų.

                  (129)

                  „Oxera“ tvirtina, kad rinkos lyginamosioms kainoms, nustatomoms vertinant palyginamuosius oro uostus, poveikio nedaro aplinkiniams oro uostams suteikta valstybės pagalba. Todėl galima patikimai apskaičiuoti rinkos lyginamąjį rodiklį, taikytiną vertinant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principus.

                  (130)

                  „Oxera“ nuomone, taip yra dėl šių priežasčių:

                              —

                              lyginamosios analizės plačiai naudojamos rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principus vertinant ne valstybės pagalbos srityje,

                              —

                              pagal nusistovėjusią ekonomikos teoriją, bendrovės poveikį viena kitos kainodaros sprendimams daro tik tiek, kiek jų produktai yra tarpusavyje pakeičiami arba papildomi. Kai dvi konkuruojančios bendrovės veikia skirtingose ekonominėse rinkose ir todėl viena su kita nekonkuruoja, jų veiklos poveikis viena kitos kainodarai yra nedidelis. Todėl Komisijos nuomonė dėl lyginamosios analizės remiasi prielaida, kad lyginamieji oro uostai ir visi oro uostai, kurie gali naudotis pagalba, vieni su kitais konkuruoja,

                              —

                              toje pačioje pasiekiamumo zonoje esantys oro uostai nebūtinai tarpusavyje konkuruoja, o pateiktose ataskaitose nurodyti palyginamieji oro uostai savo pasiekiamumo zonoje patiria ribotą valstybinių oro uostų konkurenciją (mažiau negu trečdalis komercinių oro uostų, esančių palyginamųjų oro uostų pasiekiamumo zonoje, visiškai priklauso valstybei, ir nė vieno jų atžvilgiu nekilo susirūpinimas dėl valstybės pagalbos (2013 m. balandžio mėn. duomenimis),

                              —

                              net jeigu palyginamieji oro uostai patiria valstybinių oro uostų konkurenciją toje pačioje pasiekiamumo zonoje, gali būti priežasčių manyti, kad jų veiksmai atitinka rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą (pavyzdžiui, kai didelė dalis priklauso privatiems savininkams arba oro uostą valdo privati įmonė);

                  (131)

                  rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantys oro uostai nenustatys kainų, mažesnių už papildomas išlaidas.

            5.2.2.4.   „Oxera“ 4 pastaba – „Principles underlying profitability analysis for MEO tests“ (Principai, kuriais, vertinant atitiktį rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijams, grindžiama pelningumo analizė). „Ryanair State aid cases“ (Valstybės pagalbos bendrovei „Ryanair“ bylos), 2013 m. balandžio 9 d.„Oxera“ parengta bendrovei „Ryanair“

                  (132)

                  „Oxera tvirtino“, kad Komisijai pateiktose jos ataskaitose atlikta pelningumo analizė pagrįsta principais, kurių laikytųsi racionalus privačiojo sektoriaus investuotojas, ir joje atspindimas požiūris, kurio Komisija laikėsi anksčiau.

                  (133)

                  Principai, kuriais grindžiama pelningumo analizė:

                              —

                              vertinimas atliekamas laipsniškai,

                              —

                                 ex ante verslo plano nebūtinai reikia,

                              —

                              oro uoste, kuriame nėra spūsčių, tinkamas kainų nustatymo metodas yra vienos kasos metodas,

                              —

                              reikia atsižvelgti tik į pajamas, susijusias su veikiančio oro uosto ekonomine veikla,

                              —

                              turėtų būti atsižvelgta į visą susitarimo, įskaitant jo pratęsimą, laikotarpį,

                              —

                              vertinant susitarimų pelningumą būsimi finansiniai srautai turėtų būti diskontuojami,

                              —

                              laipsniškas „Ryanair“ ir oro uostų susitarimų pelningumo didėjimas oro uostams turėtų būti vertinamas remiantis vidine grąžos norma arba grynąja dabartine verte.

            5.2.2.5.   Profesoriaus Damieno P. McLoughlino analizė „Brand building: why and how small brands should invest in marketing“ (Prekės ženklo kūrimas – kodėl ir kaip mažų prekių ženklų savininkai turi investuoti į rinkodarą), parengta 2013 m. balandžio 10 d. bendrovei „Ryanair“.

                  (134)

                  Dokumentu siekta išdėstyti komercinę logiką, kuria grindžiami regioninių oro uostų sprendimai iš AMS pirkti reklamą svetainėje ryanair.com.

                  (135)

                  Dokumente tvirtinta, kad yra daug labai stiprių, gerai žinomų oro uostų, kuriais naudojamasi dėl įpročio. Silpnesni konkurentai, kad galėtų plėsti savo verslą, turi padaryti poveikį nekintamai klientų elgsenai. Mažesni regioniniai oro uostai turi rasti būdų nuosekliai ir kuo platesnei auditorijai skelbti apie savo prekių ženklą. Tradicinių formų rinkodaros komunikacijai reikia didesnių išlaidų, negu tai leidžia jų ištekliai.

            5.2.2.6.   „Oxera“ 5 pastaba – 2013 m. gruodžio 20 d. bendrovės „Oxera“ bendrovei „Ryanair“ parengtas tyrimas „Are prices set by AMS in line with the market rate?“ (Ar AMS nustatytos kainos atitinka rinkos kainas?)

                  (136)

                  Šioje pastaboje pateikiami kainų, kurias AMS taikė už reklamą ryanair.com interneto svetainėje, ir kitų Europos kelionių svetainių siūlomų panašių reklamos paslaugų kainoraščių, palyginimo rezultatai (13). Šios analizės tikslas – nepriklausomas įvertinimas, ar AMS savo paslaugas siūlė už rinkos kainas.

                  (137)

                  Analizė atlikta remiantis 2004–2005 m. laikotarpiu (kai AMS kainoraštis buvo pradėtas taikyti pirmą kartą) ir 2013 m. kainoraščiu. Abiem atvejais AMS tarifai buvo lyginami su interneto svetainėse teiktos reklamos kainų pavyzdžiais. Buvo atsižvelgiama tik į atitinkamų interneto svetainių pradžios tinklalapiuose pateikiamus skelbimus.

                  (138)

                  Analizės rezultatai rodo, kad AMS už reklamos plotą ryanair.com taikyti tarifai abiem atvejais buvo lygūs kainoraščių kainoms arba už jas mažesni. Todėl rezultatai rodo, kad AMS renkami mokesčiai buvo suderinami su rinka ir atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą.

                  (139)

                  „Oxera“ atkreipia dėmesį, kad šios išvados atitinka ankstesnes „Ryanair“ rinkodaros konsultantų „Mindshare“ (2004 m.) ir „Zenobie Conseil“ (2011 m.) išvadas.

            5.2.2.7.   „Oxera“ 6 ir 7 pastabos – „How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test?“ (Kaip pelningumo analizėje, atliekamoje taikant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą, reikėtų vertinti AMS susitarimus?), 2014 m. sausio 17 ir 31 d.„Oxera“ parengtos bendrovei „Ryanair“

                  (140)

                  „Ryanair“ pateikė daugiau savo konsultantės „Oxera“ ataskaitų. Tose ataskaitose „Oxera“ aptarė principus, į kuriuos, pasak oro transporto bendrovės, reikėtų atsižvelgti atliekant „Ryanair“ ir oro uostų sudarytų susitarimų dėl oro uosto paslaugų ir AMS ir tų pačių oro uostų sudarytų rinkodaros susitarimų pelningumo analizę, kai vertinamas rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principas. „Ryanair“ pabrėžė, kad dėl tų ataskaitų niekaip nesikeičia jos pirmiau išdėstyta pozicija, kad vertinant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą susitarimai dėl oro uosto paslaugų ir susitarimai dėl rinkodaros paslaugų turėtų būti nagrinėjami atskirai.

                  (141)

                  Ataskaitose nurodyta, kad AMS gaunamas pelnas kaip pajamos turėtų būti įtrauktas į bendrą pelningumo analizę, o AMS išlaidos turėtų būti įtrauktos į sąnaudas. Tam ataskaitose siūlyta bendrai pelningumo analizei taikyti grynųjų pinigų srautais grindžiamą metodą, t. y. oro uostų išlaidos, skirtos AMS, galėtų būtų laikomos papildomomis veiklos sąnaudomis.

                  (142)

                  Ataskaitose pabrėžta, kad rinkodaros veikla padedama kurti ir palaikyti prekių ženklo vertę, o ji turi įtakos ir duoda naudos ne tik susitarimo su oro vežėju galiojimo metu, bet ir jam baigus galioti. Taip visų pirma būtų, jeigu dėl to, kad „Ryanair“ sudarė susitarimą su šiuo oro uostu, oro uoste imtų veikti kitos oro transporto bendrovės; savo ruožtu tai paskatintų oro uoste atidaryti daugiau parduotuvių, todėl oro uostas gautų daugiau su oro susisiekimu nesusijusių pajamų. Pasak „Ryanair“, jeigu Komisija ir toliau manytų, kad pelningumo analizė turi būti bendra, į tą naudą reikia atsižvelgti, o AMS išlaidas reikėtų laikyti papildomomis veiklos sąnaudomis, atskaičius AMS įmokas.

                  (143)

                  Be to, „Ryanair“ laikosi nuomonės, kad galutinė vertė turėtų būti įtraukta į numatomą papildomą pelną susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo pabaigoje, kad būtų atsižvelgta į baigus galioti susitarimui atsiradusią vertę. Galutinė vertė galėtų būti derinama atsižvelgiant į pratęsimo galimybę, įvertinus tikimybę, kad baigus galioti susitarimui su „Ryanair“ arba su kitomis oro transporto bendrovėmis susitarus dėl panašių sąlygų pelnas išliks. „Ryanair“ manė, kad tada būtų įmanoma apskaičiuoti žemesniąją naudos, gaunamos kartu dėl susitarimo su AMS ir susitarimo dėl oro uosto paslaugų, ribą, atsižvelgiant į papildomo pelno neužtikrintumą baigus galioti susitarimui dėl oro uosto paslaugų.

                  (144)

                  Tokiam požiūriui papildyti, ataskaitose apibendrinti rinkodaros poveikio prekių ženklo vertei tyrimų rezultatai. Šiuose tyrimuose pripažįstama, kad rinkodara gali palaikyti prekių ženklo vertę ir padėti užtikrinti klientų skaičių. Remiantis ataskaitomis, oro uosto rinkodara svetainėje ryanair.com labai padidinamas oro uosto prekių ženklo matomumas. Be to, ataskaitose nurodyta, kad mažesni regioniniai oro uostai, norintys padidinti savo oro eismą, savo prekių ženklo vertę galėtų itin padidinti sudarydami rinkodaros susitarimus su AMS.

                  (145)

                  Ataskaitose galiausiai nurodyta, kad pirmumas turėtų būti teikiamas grynųjų pinigų srautu grindžiamam metodui, o ne kapitalizacijos metodui, kurį taikant AMS suteiktų rinkodaros paslaugų išlaidos būtų laikomos nematerialiojo turto (t. y. prekių ženklo vertės) kapitalo išlaidomis. Taikant kapitalizacijos metodą būtų atsižvelgta tik į rinkodaros išlaidų dalį, priskirtiną oro uosto nematerialiajam turtui. Rinkodaros išlaidos būtų laikomos nematerialiojo turto kapitalo išlaidomis, o tada susitarimo galiojimo laikotarpiu joms būtų taikomas nusidėvėjimas atsižvelgiant į likutinę vertę pasibaigus numatytam susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo terminui. Taikant šį metodą būtų neatsižvelgta į papildomą pelną, gaunamą su „Ryanair“ sudarius susitarimą dėl oro uosto paslaugų, be to, nematerialiojo turto vertę sunku apskaičiuoti dėl prekių ženklo išlaidų ir turto naudojimo laikotarpio. Grynųjų pinigų srauto metodas tinkamesnis už kapitalizacijos metodą, nes taikant pastarąjį neįtraukiama teigiama nauda oro uostui, kurios tikimasi su „Ryanair“ pasirašius susitarimą dėl oro uosto paslaugų.

            5.2.2.8.   „Oxera“ 8 pastaba – „Allocation of investment costs“ (Investicinių sąnaudų paskirstymas), 2014 m. rugsėjo 12 d. parengta bendrovei „Ryanair“

                  (146)

                  Šioje pastaboje aptariama, kaip oro uosto investicinės sąnaudos turi būti priskiriamos susitarimams su oro transporto bendrovėms, jei tokios sąnaudos laikomos svarbiomis pagal rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą apskaičiuojant oro transporto susitarimo papildomą pelningumą.

                  (147)

                  „Oxera“ tvirtina, kad investicijų sąnaudas tikslinga paskirstyti pagal numatomą pajėgumų dalį, kuri atitinka su oro transporto bendrove sudarytą konkretų susitarimą. Konsultacinė firma pabrėžia, kad esminis skirtumas yra tas, kad nustatant panaudojimą remiamasi pajėgumais ir pateikia nuorodą į Algero, Vesteroso, Reuso ir Cheronos valstybės pagalbos bylas.

            5.2.2.9.   „Oxera“ 9 pastaba – „Evaluating the wider impact of AMS Agreements on airport traffic“ (Susitarimų su AMS bendro poveikio oro eismo srautams vertinimas), 2014 m. rugsėjo 26 d.„Oxera“ parengta bendrovei „Ryanair“

                  (148)

                  Šioje ataskaitoje išdėstyta, kaip galima empiriškai patikrinti, ar susitarimai su AMS teikia platesnio masto naudos, t. y. ar jie padidina oro uosto prekės ženklo vertę ir sukuria tinklo išorės veiksnius.

                  (149)

                  „Oxera“ pabrėžia, kad iki šiol dar nėra Komisijos empirinės analizės, kurioje būtų daroma išvada, kad vienintelė reklamos ryanair.com nauda yra „Ryanair“ keleivių srauto padidėjimas.

                  (150)

                  „Oxera“ aptaria galimą platesnę susitarimų su AMS naudą, atsižvelgiant į Algero oro uosto pateiktus kokybinius duomenis. Kaip buvo paaiškinta, ne „Ryanair“ eismo srauto augimas Algero oro uoste bent iš dalies priskirtinas reklamai ryanair.com. Dėl to „Oxera“ mano, kad tikėtina, jog reklama ryanair.com interneto svetainėje galėtų turėti labiau ilgalaikį poveikį oro uosto skrydžių apimčiai, kuris pranoktų „Ryanair“ srautų padidėjimą.

                  (151)

                  Vis dėlto konsultacinė firma pripažįsta, kad dėl informacijos asimetrijos negalima tuo pačiu metu stebėti visų rinkos pokyčių. Todėl „Oxera“ pabrėžia reklamos ryanair.com interneto svetainėje ilgalaikio poveikio oro uostų skrydžių apimčiai patikimesnės analizės poreikį.

                  (152)

                  „Oxera“ rekomenduoja įvairius statistinius metodus, kuriuos Komisija galėtų taikyti tirdama reklamos ryanair.com poveikį oro uosto skrydžių (tiek „Ryanair“, tiek kitų oro transporto bendrovių) apimčiai.

                  (153)

                  Jei empirinė analizė parodytų, kad reklama ryanair.com interneto svetainėje teikia platesnio masto naudos, būtų svarbu, kad į šią naudą Komisija atsižvelgtų atlikdama susitarimo dėl oro uosto paslaugų ir susitarimų su AMS ex ante pelningumo analizę. Pavyzdžiui, į pelningumo analizę būtų galima įtraukti galutinę vertę, kad būtų atsižvelgta į rinkodaros veiklos sukurtą vertę.

            5.2.2.10.   „Oxera“ 10 pastaba – „Economic MEOP assessment: Klagenfurt Airport – profitability analysis“ (Ekonominis vertinimas taikant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą: Klagenfurto oro uostas – pelningumo analizė), 2014 m. lapkričio 3 d.„Oxera“ parengta bendrovei „Ryanair“

                  (154)

                  Šioje ataskaitoje ex ante pagrindu analizuojamas tikėtinas 2006 m. sudaryto susitarimo dėl oro uosto paslaugų pelningumas. Be to, atliekami 2011 m. parengtos tyrimo taikant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą ataskaitos rezultatų jautrumo testai, susiję su tikėtinu 2002 m. susitarimo dėl oro uosto paslaugų („Airport Services Agreement“) pelningumu.

                  (155)

                  „Oxera“ pagal kelis pagrindiniu scenarijumi pagrįstus scenarijus išnagrinėjo atskirų susitarimų tikėtiną pelningumą. Pasak „Oxera“, pagrindinis scenarijus turi atspindėti Klagenfurto prielaidas, jei jos pagrįstos susitarimų dėl oro uosto paslaugų pasirašymo metu oro uosto turima informacija.

                  (156)

                  „Oxera“ tikėtiną atskirų susitarimų pelningumą nustatė remdamasi grynąja dabartine verte. Atskirų susitarimų tikėtinas rezultatas grynąja dabartine verte buvo teigiamas ir, kaip galima matyti iš pelningumo analizės, 2002 m. ir 2006 m. susitarimai dėl oro uosto paslaugų buvo tokie pelningi, kad rinkos ekonomikos investuotojas greičiausiai būtų pasiūlęs panašias sąlygas.

                  (157)

                  Ataskaitoje pateikta 2002 m. susitarimo dėl oro uosto paslaugų tikėtino pelningumo analizė rodo, kad 2011 m. „Oxera“ ataskaitos bendrosios išvados atsparios įvairiems jautrumo testams, susijusiems su diskonto normos pasikeitimais, papildomomis sąnaudomis, su oro susisiekimu nesusijusiomis pajamomis ir investicinėmis sąnaudomis.

                  (158)

                  Turimi įrodymai kartu su lyginamosios analizės rezultatais rodo, kad susitarimai atitinka rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą. Be to, panašu, kad susitarimai su Klagenfurtu rinkos sąlygas atitinka ir tada, kai analizės pagrindinės prielaidos vertinamos taikant kelis jautrumo veiksnius. Turimi duomenys rodo, kad rinkos ekonomikos investuotojas būtų manęs, kad būtų pelninga pasiūlyti panašias sąlygas į tas, kurios buvo numatytos „Ryanair“ ir KLU oro uosto susitarime.

                  (159)

                  „Oxera“ daro išvadą, kad Austrijos valdžios institucijų nuo 2002 m. birželio 27 d. iki 2005 m. spalio 29 d. laikotarpio sąnaudų ir naudos analizė neturi būti naudojama atitikčiai rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principui vertinti, nes i) analizėje modeliuojamos 2011 m. DNG viešojo konkurso tiesioginiams skrydžiams tarp Klagenfurto ir Londono vykdyti sąlygos, o ne 2002 m. susitarimo dėl oro uosto paslaugų sąlygos, ii) atrodo, kad analizė nebuvo atlikta visiškai remiantis ex ante vertinimu, nes ji apėmė tik laikotarpį, kuriuo bendrovė „Ryanair“ oro uoste faktiškai vykdė veiklą, o ne 2002 m. susitarime dėl oro uosto paslaugų nurodytu laikotarpiu, iii) Austrijos valdžios institucijų parengta sąnaudų ir naudos analizė pagrįsta oro uosto mokesčiais, kurie yra daug žemesni nei atitinkami mokesčiai, kurie buvo numatyti 2002 m. susitarime dėl oro uosto paslaugų.

            5.2.2.11.   „Oxera“ 11 pastaba – „Why is comparator analysis an important supplement to profitability analysis in MEOP assessments?“ (Kodėl atliekant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principu pagrįstą vertinimą pelningumo analizę svarbu papildyti lyginamąja analize?), 2015 m. sausio 26 d.„Oxera“ parengta bendrovei „Ryanair“

                  (160)

                  Šioje pastaboje paaiškinama, kodėl pagal rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą vertinant susitarimus tarp oro uostų ir oro transporto bendrovių reikia naudoti lyginamąją analizę bent pelningumo analizės rezultatų kryžminei patikrai atlikti. Pavyzdžiui, „Oxera“ nurodo, kad pagal rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą vertinant oro uostų ir oro transporto bendrovių susitarimus svarbų vaidmenį vaidina pagal Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos sąvokos (14) pateikiamą metodą ir palyginant su kitais ekonomikos sektoriais (pvz., su jūrų uostais) atliekama lyginamoji analizė.

                  (161)

                  Taip visų pirma bus tuo atveju, jei atliekant pelningumo analizę nebus vertinamas sąnaudų efektyvumas. Kadangi iš rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo tikimasi veiksmingo sąnaudų valdymo, oro uosto sąnaudų efektyvumo analizė svarbi siekiant parengti patikimas, rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principu pagrįstas išvadas.

                  (162)

                  Visiškai įmanoma, kad oro transporto bendrovė mokės tokius pačius mokesčius dviejuose, panašiomis savybėmis pasižyminčiuose oro uostuose. Tačiau jei vienas iš šių oro uostų dirbtų neveiksmingai, būtų galima daryti išvadą, kad oro uosto ir oro transporto bendrovės susitarimas neatitinka rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo.

                  (163)

                  Tačiau su oro uostu sudarydama susitarimus bendrovė „Ryanair“ neturėjo informacijos apie jo sąnaudų efektyvumą, o oro uostas galėjo įvertinti tikėtiną susitarimo pelningumą.

                  (164)

                  Galiausiai dabartinis Komisijos požiūris į oro uostų ir oro transporto bendrovių susitarimų vertinimą („Ryanair“ atveju) pagal rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą lemia nepakankamą teisinį tikrumą pasirašant susitarimus su oro uostais.

            5.2.2.12.   „Oxera“ 12 pastaba – „Economic MEOP assessments: comparator analysis, including AMS“ („Ekonominis vertinimas taikant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą: lyginamoji analizė, įskaitant AMS“), priedas prie 2010 m. „Oxera“ ataskaitos, 2015 m. balandžio 10 d.

                  (165)

                  Šioje pastaboje aptariamas lyginamosios analizės, pagal kurią susitarimai dėl oro uosto paslaugų ir AMS susitarimai KLU oro uoste buvo bendrai vertinami taikant Komisijos metodą, poveikis. „Oxera“ pabrėžia, kad ši analizė neturi įtakos „Ryanair“ požiūriui, kad susitarimai dėl oro uosto paslaugų ir AMS susitarimai turi būti vertinami atskirai.

                  (166)

                  Analizė pagrįsta tais pačiais lyginamaisiais oro uostais, kuriuos „Oxera“ panaudojo savo 2012 m. ataskaitoje apie KLU. Siekiant užtikrinti palyginimo tikslumą, buvo vertinamas šių oro uostų nuosavybės ir finansavimo struktūrų stabilumas.

                  (167)

                  Per visą ataskaitinį laikotarpį „Ryanair“ KLU oro uostui mokėti grynieji mokesčiai (atskaičius bendrovei „Ryanair“ ir AMS atliktus mokėjimus už rinkodaros paslaugas) buvo didesni nei vidutiniai grynieji mokesčiai (tiek vienam išvykstančiam keleiviui, tiek vienam pasiruošimui reisui) lyginamuosiuose oro uostuose. Tai rodo tikimybę, kad rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas būtų siūlęs susitarimus, panašius į pasirašytuosius su bendrove „Ryanair“.

                  (168)

                  Todėl susitarimų dėl oro uosto paslaugų ir AMS susitarimų bendros lyginamosios analizės rezultatai patvirtina aiškinimą, kad „Ryanair“ ir AMS susitarimai su KLU atitiko rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą bei 2012 m. „Oxera“ ataskaitos išvadas.

            5.2.2.13.   „Oxera“ 13 pastaba – „The impact of Ryanair's operations on airports' non-aeronautical revenues“ („Ryanair“ veiklos poveikis su oro susisiekimu nesusijusioms oro uostų pajamoms, 2015 m. gruodžio 4 d.)

                  (169)

                  Šioje ataskaitoje „Oxera“ analizavo „Ryanair“ veiklos poveikį su oro susisiekimu nesusijusioms oro uosto pajamoms, tenkančioms vienam keleiviui. „Oxera“ nuomone, „Ryanair“ veiklos pradžia turėjo didelį teigiamą poveikį su oro susisiekimu nesusijusių vienam keleiviui tenkančių oro uostų pajamų lygiui. Šiuo pagrindu „Oxera“ nurodė, kad jos ligšiolinis pelningumo analizės pagal rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą metodas ir Komisijos analizės metodas (15) yra konservatyvūs, nes į šį oro uosto pajamų padidėjimą nebuvo atsižvelgta.

                  (170)

                  Atlikdama empirinę analizę „Oxera“ naudojo 57 Europos oro uostų imtį, kurią sudarydama stengėsi, kad oro uostai būtų kuo labiau panašūs į tuos, kurie vertinami pagalbos teisės požiūriu. „Oxera“ nustatė, kad „Ryanair“ pradėjus (16) skrydžių veiklą 29 iš šių oro uostų vienam išvykstančiam keleiviui tenkančios pajamos iš su oro susisiekimu nesusijusios oro uosto veiklos realiosiomis kainomis (pakoregavus atsižvelgiant į infliaciją) padidėjo maždaug 12,0–13,7 %, taigi poveikis buvo statistiškai reikšmingas. Taip buvo tikriausiai dėl to, kad „Ryanair“ keleiviai išleidžia daugiau nei kitų oro linijų keleiviai (iš dalies dėl ribotos pigių skrydžių bendrovių orlaiviuose siūlomos maitinimo pasiūlos) ir (arba) dėl to, kad „Ryanair“ pradėjus vykdyti skrydžius atsirado poreikis išplėsti terminalus, nes, pavyzdžiui, įsikūrė daugiau mažmenininkų.

                  (171)

                  Be to, „Oxera“ pažymėjo, kad šis poveikis būdingas visoms pigių skrydžių bendrovėms. Dėl pigių skrydžių bendrovių sektoriaus, kuriame veikia gerai žinomi ir didelius keleivių srautus skraidinantys vežėjai, augimo pigių skrydžių bendrovės atėjimas gali lemti didesnę atitinkamo oro uosto plėtrą, taigi ir didesnes pajamas iš su oro susisiekimu nesusijusios oro uosto veiklos. Remdamasi oro uostų imties vertinimu, „Oxera“ daro išvadą, kad, priešingai, reguliariųjų skrydžių oro linijų veiklos pradžia neturi jokio reikšmingo poveikio vienam keleiviui tenkančioms pajamoms iš su oro susisiekimu nesusijusios veiklos.

                  (172)

                  „Oxera“ nuomone, iš šių rezultatų matyti, kad metodas, kurį ji ligi šiol taikė atlikdama pelningumo analizę pagal ekonomikos veiklos vykdytojo principą, ir Komisijos taikytas analizės metodas yra konservatyvūs. Šios analizės nebuvo pagrįstos sparčiai augančiomis vienam keleiviui tenkančiomis su oro susisiekimu nesusijusiomis pajamomis ir dėl to nebuvo įvertinta platesnė nauda, kurią oro uostai gauna dėl „Ryanair“ vykdomų skrydžių. Tai tebuvo tik apytikriai vienam išvykstančiam keleiviui tenkančių su oro susisiekimu nesusijusių pajamų apskaičiavimai, pagrįsti gerokai mažesniu infliacijos lygiu. Todėl „Oxera“ mano, kad jos atliktoje analizėje pagal rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą ir Komisijos atliktoje analizėje buvo nepakankamai įvertintas tikėtinas „Ryanair“ susitarimų su oro uostu pelningumas.

            5.3.   AMS

                  (173)

                  AMS pateikė toliau nurodytas pastabas.

            5.3.1.   AMS ir „Ryanair“ interneto svetainė

                  (174)

                  AMS teigia, kad Komisija bendrovių „Ryanair“ ir AMS neturėtų laikyti teisės subjektu ir AMS ir DMG pasirašytų susitarimų dėl rinkodaros paslaugų neturėtų laikyti oro uosto ir „Ryanair“ susitarimą papildančiais susitarimais. AMS siūlo atskirą paskirtį turinčias rinkodaros paslaugas, kurių kainos nustatomos pagal rinkos vertę ir dėl kurių su oro uostais derimasi bei susitariama atskirai nuo „Ryanair“ susitarimų su šiais oro uostais.

                  (175)

                  Be to, „Ryanair“ sprendimas savo svetainės reklamos vietą pardavinėti per tarpininką nebūtų neįprastas. AMS sėkmingai reklamavo ir pardavinėjo reklamos vietą daugeliui visos Europos ir privačių, ir viešųjų bendrovių.

                  (176)

                  „Ryanair“ svetainė itin patraukli rinkodaros tikslams: tai viena populiariausių kelionių svetainių pasaulyje; vidutinė kiekvieno apsilankymo Ryanair svetainėje trukmė neįprastai ilga; oro uosto reklama „Ryanair“ svetainėje pasiekia būtent potencialius to oro uosto keleivius – taip užtikrinama, kad visa arba beveik visa reklama būtų pastebėta, skirtingai negu reklamuojantis laikraščiuose, per radiją, televiziją ir kitas ne tokias tikslines ir plačiajai visuomenei skirtas žiniasklaidos priemones.

            5.3.2.   AMS ir „Ryanair“ pranašumas nesuteiktas

                  (177)

                  AMS rinkodaros susitarimus sudaro ir su viešaisiais, ir su privačiais oro uostais, turizmo organizacijomis, automobilių nuomos grupėmis, viešbučių rezervacijos svetainėmis, draudimo bendrovėmis, telekomunikacinių paslaugų teikėjais.

                  (178)

                  Viešieji ir privatūs reklamos skelbėjai nediskriminuojami nei AMS teikiamos reklamos vietai taikomų tarifų, nei reklamos vietos, kurią galima įsigyti, dydžio atžvilgiu. Todėl AMS susitarimai su valstybės valdomais oro uostais arba jų patronuojamosiomis įmonėmis negali būti susiję su valstybės pagalba. AMS su keliais privačios nuosavybės arba privataus subjekto valdomais oro uostais (iš jų – […] ir […]) bei su kitais privačiais subjektais yra sudariusi susitarimų panašiomis, nediskriminacinėmis sąlygomis.

                  (179)

                  Nagrinėdama klausimą apie oro uosto komercinį interesą skelbti reklamą ryanair.com svetainėje, AMS kritikuoja sprendime pradėti procedūrą pateiktą Komisijos išvadą: kadangi AMS savo paslaugas siūlo rinkos kainomis, nėra teisinio pagrindo abejoti DMG ir oro uosto ekonominiais motyvais reklamuotis „Ryanair“ interneto svetainėje.

                  (180)

                  AMS pateikė kelias priežastis, kuriomis būtų galima pagrįsti tai, kad DMG iš AMS pirko reklamos paslaugas, kad galėtų reklamuotis ryanair.com svetainėje. Šios priežastys apibendrintos toliau.

                  (181)

                  Pirma, reklama „Ryanair“ svetainėje yra investicija į prekės ženklo pripažinimą. Periferinius oro uostus valdančioms įmonėms labai sunku pasiekti, kad keleiviai, oro transporto bendrovės ir su oro susisiekimu nesusiję komerciniai vadovai, kurie visi laikomi potencialiais oro uostų pajamų šaltiniais, pripažintų jų prekės ženklą. Didesnis prekės ženklo pripažinimas oro uostui gali būti naudingas abipusiškai įtraukiais ir vienas kitą papildančiais būdais. Visų pirma tai gali pritraukti i) atvykstančius keleivius, kurie naudojasi oro vežėjo, kurio svetainėje oro uostas reklamuojasi, paslaugomis; ii) potencialius klientus, kurie naršo vieno oro vežėjo svetainėje, kurioje oro uostas reklamuoja skrydžius į tą oro uostą su kitu oro vežėju, kuris skraidina į tą oro uostą; iii) kitą oro vežėją imti skraidyti į tą oro uostą ir iv) komercinius vadovus (pavyzdžiui, oro uosto mažmeninės prekybos tinklo parduotuves).

                  (182)

                  Antra, reklamuojantis „Ryanair“ interneto svetainėje didėja atvykstančių keleivių dalis. Pastebima tendencija, kad oro uostai beveik pusę savo pajamų gauna iš su oro susisiekimu nesusijusios veiklos. Regioninio oro uosto atžvilgiu į oro uostą atskrendantys ir vėliau iš jo išskrendantys keleiviai oro uostui greičiausiai duoda daug daugiau su oro susisiekimu nesusijusių pajamų negu vietos keleiviai, iš oro uosto skrendantys į kitas vietas.

                  (183)

                  Trečia, rinkodara ir reklama visų oro vežėjų svetainėse tapo įprasta praktika. Ryanair.com labai vertinga rinkodaros vieta, kurioje galima reklamuoti įvairiausius su kelionėmis susijusius produktus ir paslaugas. Tačiau net jei „Ryanair“ būtų šios srities pradininkė, būtų klaidinga manyti, kad oro uostai savireklamai nenaudoja kitų oro transporto bendrovių interneto svetainių.

            5.3.3.   AMS paslaugų kainos

                  (184)

                  AMS teigia, kad jos paslaugų kainos atitinka jų rinkos vertę. Grįsdama šį teiginį AMS nurodo, kad i) keletas privačių klientų iš įvairių ne oro uostų sektoriaus sričių (pvz., […]) iš AMS perka rinkodaros paslaugas ir vien jau tai yra pakankamas įrodymas, kad AMS kainos yra faktinės rinkos kainos, ii) Marselio administracinio teismo sprendimas (17) ir Bratislavos byla (18) įrodė AMS rinkodaros produktų vertę ir naudą, kurią iš tokių susitarimų gali gauti kita sutarties šalis, iii) AMS apskaičiuotos kainos grindžiamos objektyviais kriterijais (19) ir yra skaidriai paskelbtos jos interneto svetainėje (20).

                  (185)

                  AMS taip pat cituoja „Zenobie Conseil“ parengtą ataskaitą ir Komisijai pateiktą nepriklausomos konsultacinės įmonės atliktą tyrimą siekdama įrodyti, kad, priešingai nei nurodo Komisija, AMS paslaugos nebuvo bevertės ar per aukštai įkainotos.

                  (186)

                  Sprendime pradėti procedūrą neįrodyta, kad DMG sprendimai priskirtini valstybei, nes Komisija remiasi tik organizaciniu valstybės nuosavybės kriterijumi, kurį ji pritaikė analizuodama susitarimą su LV (kuris savo ruožtu yra pagrįstas KFBG sprendimais). Dėl to AMS ragina Komisiją pateikti geriau pagrįstą analizę.

            6.   AUSTRIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

      6.1.   Austrijos pastabos dėl suinteresuotųjų šalių „Austrian Airlines“, „Lufthansa“, „Germanwings“ pastabų

                  (187)

                  Dėl trijų oro transporto bendrovių pirmosios ir antrosios pastabų (2012 m. liepos 23 d. ir 2012 m. rugsėjo 18 d.) Austrijos valdžios institucijos aiškina, kad su KFBG ir „Lufthansa“ jos bendravo tik dėl nagrinėjamuose dokumentuose pateikiamų tam tikrų lentelių įskaitomumo.

                  (188)

                  Dėl argumento, kad jokia valstybės pagalba nebuvo teikiama, Austrija nurodo savo 2012 m. gegužės 15 d. pastabą. Austrija ypač pritaria bendrovės „Lufthansa“ pastaboms dėl teisinio nuolaidų vertinimo.

                  (189)

                  Nuoroda į oro uosto mokesčių taisykles Austrijos 2008 m. pirmojoje nuomonėje buvo pateikta tik kaip bendra pastaba apie tai, kad mokesčių taisyklės taikomos ir kituose oro uostuose. Dėl jų skirtingos ekonominės struktūros, Frankfurto Hano ir Liubeko oro uostų negalima lyginti su KLU oro uostu.

                  (190)

                  Dėl tvirtinimo, kad konkursas esą buvo „fiktyvus“, Austrijos valdžios institucijos aiškina, kad, kaip teigia Karintijos valdžios institucijos, buvo visiškai tinkamai suplanuota viešųjų pirkimų procedūra – būtent reguliariųjų skrydžių maršruto Londonas–Klagenfurtas steigimas. Konkursas buvo skelbiamas tiesiog skrydžiui į Londoną. Nėra jokių duomenų, kad maršrutas būtų apsiribojęs Stanstedo ar kuriuo kitu Londono oro uostu.

                  (191)

                  Be to, Austrija primena, kad konkursai gali būti rengiami ir tada, kai tai nėra privaloma. Todėl argumentas, kad konkurso rengti nebuvo būtina, neturi prasmės. Austrija atkreipia dėmesį ir į ekonominę konkursų funkciją. Konkursas užtikrina skaidrumą paklausos buvimo ir jos sąlygų atžvilgiu. Tai kitiems rinkos dalyviams suteikia galimybę suformuluoti pasiūlymą, kuriame nurodoma rinkos kaina. Tai, jog nė vienas tiekėjas nepateikė pasiūlymo, rodo, jog prašančiosios šalies suformuluotos numatomos kainos buvo mažesnės už rinkos kainas. Konkurso procedūra vykdoma tinkamai, kai konkursas tinkamai paskelbiamas ir galimi tiekėjai turi pakankamai laiko suformuluoti pasiūlymus. KLU oro uosto konkursas šiuos reikalavimus atitiko.

            6.2.   Austrijos pastabos dėl suinteresuotųjų šalių „Ryanair“ ir AMS pastabų

                  (192)

                  Austrija atkreipia dėmesį, kad Karintijai ir KLU oro uostui reklamuotis interneto svetainėje ryanair.com buvo naudinga tik tuo atveju, kai „Ryanair“ vykdė skrydžius į KLU oro uostą, nes tik tada atitinkami klientai savo realiais pirkiniais iš tiesų galėjo įgyvendinti jo interesus. Tas pats taikoma eismui į Londoną, nes jis pagerina vietos gyventojų judumą.

                  (193)

                  Be to, Austrija pritaria kai kuriems „Ryanair“ teiginiams:

                              —

                              nebuvo imtasi jokių investicijų, kurias būtų galima priskirti „Ryanair“ buvimui oro uoste,

                              —

                              kaip jau buvo išdėstyta kalbant apie šį atvejį, nuolaidos ir paskatos atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą,

                              —

                              verslo plano nebuvimas savaime nereiškia prieštaravimo rinkos ekonomikos investuotojo principui.

                  (194)

                  Dėl AMS nuomonės Austrijos valdžios institucijos nurodo strateginį reklamos internete, ypač ryanair.com, tikslą. „Ryanair“ interneto svetainė taip pat yra patraukli Karintijos ir KLU oro uosto klientams. Todėl savaime suprantama, kad tokio pobūdžio reklamos sutartis su AMS būtų galėjęs sudaryti ir privatus investuotojas.

            7.   PAGALBOS BUVIMO VERTINIMAS

                  (195)

                  Komisija išnagrinėjo, ar toliau nurodytos priemonės laikytinos valstybės pagalba:

                              —

                              KFBG finansavimas,

                              —

                              2005 m. paskatų sistema,

                              —

                              KFBG ir AUA sureguliavimo susitarimo, kuriame buvo numatytas 2005 m. paskatų sistemos taikymas atgaline data, sudarymas,

                              —

                              2002 m. su „Ryanair“ sudaryti susitarimai dėl oro uosto paslaugų ir 2002 m. rinkodaros susitarimai su AMS ir LV,

                              —

                              2006 m. susitarimai su „Ryanair“ ir AMS,

                              —

                              2003 m. susitarimas su HLX,

                              —

                              2008 m. susitarimas su „TUIfly“,

                              —

                              2009 m. susitarimai su „Air Berlin“.

                  (196)

                  Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

                  (197)

                  Turi būti laikomasi visų SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų. Taigi tam, kad būtų nustatyta, ar nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba, apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, turi būti įvykdytos visos toliau išvardijamos sąlygos:

                              —

                              pagalbos gavėjas turi būti įmonė, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, t. y. jis turi vykdyti ekonominę veiklą,

                              —

                              nagrinėjama priemonė turi būti skirta panaudojant valstybinius išteklius ir ją turi būti skyrusi valstybė,

                              —

                              taikant priemonę turi būti suteikta ekonominės naudos,

                              —

                              suteikus naudos įgytas atrankusis pranašumas,

                              —

                              dėl nagrinėjamos priemonės iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir gali būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

            7.1.   KFBG ir DMG finansavimas

                  (198)

                  Kaip išsamiau paaiškinta 29 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, KFBG gavo finansinės paramos iš savo akcininkų ir iš Federalinės vidaus reikalų ministerijos bei iš Federalinės finansų ministerijos. Šie finansiniai įnašai buvo naudojami metiniams veiklos nuostoliams, kurie atsirado dėl išlaidų, susijusių su KFBG su įvairiomis oro transporto bendrovėmis sudarytų rinkodaros susitarimų, padengti.

            7.1.1.   Įmonės ekonominė veikla ir apibrėžtis

                  (199)

                  Pagal nusistovėjusią teismų praktiką Komisija pirmiausia privalo nustatyti, ar KFBG ir DMG yra įmonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Įmone vadinamas bet kuris subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo (21). Ekonominė veikla yra bet kokia veikla, kai konkrečioje rinkoje siūlomos prekės arba paslaugos (22).

                  (200)

                  Savo sprendime dėl Leipcigo Halės oro uosto Teisingumo Teismas patvirtino, kad uosto eksploatavimas komerciniais tikslais yra ekonominė veikla, o oro uosto infrastruktūros statyba komerciniais tikslais – neatskiriama tos veiklos dalis (23). Kai oro uosto valdytojas vykdo ekonominę veiklą, kurią sudaro už užmokestį siūlomos oro uosto paslaugos, nepaisant jo teisinio statuso arba finansavimo būdo, pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį jis yra įmonė, todėl Sutarties taisykles dėl valstybės pagalbos galima taikyti valstybės arba iš valstybės išteklių tam oro uosto valdytojui teikiamam pranašumui (24).

                  (201)

                  Komisija primena, kad dėl laipsniško rinkos jėgų atsiradimo oro uostų sektoriuje negalima tiksliai nustatyti, nuo kada oro uosto statyba ir eksploatavimas turi būti laikomi ekonomine veikla. Tačiau Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pripažino, kad oro uostų veiklos pobūdis kito ir savo sprendime dėl Leipcigo Halės oro uosto Bendrasis Teismas nusprendė, kad nuo 2000 m. valstybės pagalbos taisyklės turi būti taikomos ir oro uosto infrastruktūros finansavimui (25). Todėl ne vėliau kaip nuo Teismo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) (26) oro uosto infrastruktūros eksploatavimas ir statyba turi būti laikomi valstybės pagalbos kontrolės sričiai priskiriama veikla.

            7.1.1.1.   Vienas ekonominis vienetas

                  (202)

                  Prieš nagrinėdama KFBG ir DMG vykdomos veiklos pobūdį Komisija visgi primena, kad taikant valstybės pagalbos taisykles du atskiri juridiniai subjektai gali būti laikomi vienu ekonominiu vienetu. Tada tas ekonominis vienetas laikomas atitinkama įmone.

                  (203)

                  Kaip Teisingumo Teismas nustatė: „[k]onkurencijos teisėje sąvoką „įmonė“ reikia suprasti kaip ekonominį vienetą […] net jeigu pagal teisės normas tą ekonominį vienetą sudaro keli, fiziniai arba juridiniai, asmenys“ (27). Šiuo atžvilgiu Teismas yra nusprendęs, kad tam tikromis sąlygomis gali būti laikoma, jog keli subjektai kartu vykdo ekonominę veiklą, taip sudarydami ekonominį vienetą.

                  (204)

                  Siekdamas nustatyti, ar keli subjektai yra vienas ekonominis vienetas, Teisingumo Teismas nagrinėja, ar turimas kontrolinis akcijų paketas arba yra funkcinių, ekonominių arba struktūrinių ryšių (28).

                  (205)

                  Šiuo atveju Komisija mano, kad KFBG ir DMG taip glaudžiai susijusios, kad taikant valstybės pagalbos taisykles turi būti laikomos vienu ekonominiu vienetu. Pirma, reikia nepamiršti, kad įmonė DMG yra įmonės KFBG 100 % patronuojamoji įmonė, taigi įmonė KFBG įmonę DMG gali kontroliuoti per akcininkų susirinkimą.

                  (206)

                  Praktiškai iš turimos informacijos matyti, kad svarbūs su KLU oro uostu susiję sprendimai dažnai priimami KFBG lygmeniu, o įmonei DMG perduodami nurodymai.

                  (207)

                  Taigi Komisija mano, kad KFBG ir DMG ryšiai yra pakankamai glaudūs, kad abu subjektus būtų galima laikyti vienu ekonominiu vienetu. Visų pirma, DMG ekonominiu ir teisiniu požiūriu visiškai priklauso nuo KFBG ir neturi jokių savų komercinių ketinimų. Todėl taikant Sąjungos valstybės pagalbos taisykles KFBG ir DMG yra viena įmonė.

            7.1.1.2.   Ekonominė veikla

                  (208)

                  KLU oro uoste KFBG ir DMG vykdo statybas, techninės priežiūros darbus ir eksploatuoja oro uostą. KFBG ir DMG teikia oro uosto paslaugas ir iš naudotojų – komercinių oro transporto bendrovių, taip pat nekomercinės bendrosios aviacijos naudotojų – ima mokesčius už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra, taigi eksploatuoja infrastruktūrą komerciniais tikslais. Todėl, vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika, paminėta 200 ir 201 konstatuojamosiose dalyse, reikia daryti išvadą, kad bent nuo sprendimo Aéroports de Paris įsigaliojimo dienos (t. y. 2000 m. gruodžio 12 d.) KFBG ir DMG vykdo ekonominę veiklą.

                  (209)

                  Iš Austrijos valdžios institucijų pateiktų duomenų aiškiai matyti, kad KLU oro uostas dar prieš 2000 m. sėkmingai pritraukė tiek komercinės, tiek bendrosios aviacijos veiklos vykdytojų.

                  (210)

                  Todėl daroma išvada, kad nuo 2000 m. gruodžio 12 d. KFBG ir DMG vykdė ekonominę veiklą ir kaip vienas ekonominis vienetas gali būti laikomos įmone pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

            7.1.1.3.   Viešosios politikos sritis

                  (211)

                  Nors taikant SESV 107 straipsnio 1 dalį įmones KFBG ir DMG reikia laikyti įmone, būtina nepamiršti, kad ne visa oro uosto savininko ir valdytojo veikla būtinai yra ekonominio pobūdžio (29).

                  (212)

                  Kaip konstatavo Teisingumo Teismas (30), veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip viešos valdžios, galiomis, nėra ekonominio pobūdžio ir nepatenka į su valstybės pagalba susijusių taisyklių taikymo sritį. Tokia veikla apima saugumą, skrydžių valdymą, policiją, muitines ir t. t. Finansavimas turi būti griežtai apribotas, kad būtų atlyginamos tik dėl to patirtos sąnaudos, finansavimo negalima naudoti kitai ekonominei veiklai (31).

                  (213)

                  Todėl viešosios politikos sričiai priklausančios veiklos arba apskritai su ja tiesiogiai susijusios infrastruktūros finansavimas paprastai nėra valstybės pagalba (32). Oro uoste vykdoma veikla, tokia kaip skrydžių valdymo, policijos, muitinės, gaisrinės veikla ir veikla, susijusi su civilinės aviacijos apsauga nuo neteisėtos veikos, ir investicijos į tokiai veiklai vykdyti reikalingą infrastruktūrą ir įrangą paprastai laikoma ne ekonominio pobūdžio (33).

                  (214)

                  Tačiau finansuojant su ekonominės veiklos vykdymu glaudžiai susijusią neekonominę veiklą neturi būti nederamai diskriminuojamos oro transporto bendrovės ir oro uosto valdytojai. Iš tiesų, pagal nusistovėjusią teismų praktiką yra laikoma, jog tuo, kad valstybė padengia įmonių ekonominei veiklai būdingas sąnaudas, yra suteikiama pranašumo (34). Todėl jeigu tam tikroje teisinėje sistemoje yra normalu, kad oro transporto bendrovė arba oro uosto valdytojai padengia tam tikrų paslaugų išlaidas, tačiau kai kurios oro transporto bendrovės arba oro uosto valdytojai, teikiantys tas pačias paslaugas, neturi šių sąnaudų dengti, gali būti, kad jie naudojasi pranašumu, net jei pačios paslaugas nėra laikomos ekonomine veikla. Todėl norint įvertinti, ar tam tikroje teisinėje sistemoje iš oro uosto valdytojų arba oro transporto bendrovių yra reikalaujama padengti kai kurios veiklos, kuri savaime gali būti neekonominė, bet kuri yra susijusi su jų ekonominės veiklos vykdymu, sąnaudas, reikia išanalizuoti oro uosto veiklos vykdytojui taikomą teisinę sistemą.

                  (215)

                  Austrija teigė, kad turėtų būti laikoma, jog sąnaudos, susidarančios dėl oro uosto saugumo priemonių pagal 1992 m. Aviacijos saugumo įstatymo (toliau – vok. santrumpa LSG) 1, 2, 8, 9 ir 13 straipsnius, patenka viešosios politikos sritį. Nuo 2000 m. iki 2010 m. KFBG buvo kompensuotos toliau nurodytos sumos.

                     7 lentelė

                     Federalinės vidaus reikalų ministerijos bei Federalinės finansų ministerijos 2000–2010 m. kompensuotos sąnaudos

                              (EUR)

                              2000

                              24 000

                              2001

                              24 000

                              2002

                              27 000

                              2003

                              553 000

                              2004

                              878 000

                              2005

                              642 000

                              2006

                              791 000

                              2007

                              824 000

                              2008

                              1 134 000

                              2009

                              682 000

                              2010

                              896 000

                  (216)

                  Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad pagal LSG 8, 9 straipsnius ir 13 straipsnio 2 dalį kompensuoti galima tik sąnaudas, susijusias su erdvių ir patalpų, būtinų LSG 1 ir 2 straipsniuose nurodytai veiklai vykdyti, suteikimu ir priežiūra. Pagal LSG 1 ir 2 straipsnius oro uosto valdytojas atsakingas už civilinės aviacijos orlaivių ir juose esančių arba į juos lipančių asmenų prevencinę apsaugą nuo pavojingų išpuolių, kurie gali būti įvykdyti naudojant ginklus, karinės paskirties priemones, šaudmenis ir kitus pavojingus daiktus. Šiuo tikslu oro uosto valdytojas privalo vykdyti veiksmingą saugumo kontrolę. Visas kitas su šia veikla nesusijusias išlaidas turi padengti oro uosto valdytojas.

                  (217)

                  Komisijos nuomone, veiksmingos saugumo kontrolės vykdymas civilinei aviacijai apsaugoti turi būti laikomas neekonomine veikla, kaip išdėstyta 2014 m. Aviacijos gairių 35 punkte. Kalbant apie 2000–2010 m. dėl šios veiklos patirtas veiklos sąnaudas, Komisija mano, kad sąnaudos, kurios oro uosto valdytojui gali būti atlygintos pagal LSG 8, 9 ir 13 straipsnius, gali būti priskirtos viešosios politikos srities sąnaudoms.

                  (218)

                  Remiantis Austrijos pateikta informacija, oro uostams taikomo kompensavimo (kuris turėjo būti išsamiai aprašytas dokumentuose) tvarkos įgyvendinimą praktiškai prižiūri finansų institucijos ir Federalinė vidaus reikalų ministerija. Todėl kompensacijos permokos negalėjo būti. Viešosios politikos srities sąnaudas KFBG galėjo atskirai nurodyti naudodamasi sudėtinga registravimo sistema, kurioje sąnaudos priskiriamos KLU orlaivių skrydžiams.

                  (219)

                  Be to, Komisija mano, kad LSG, kaip federalinis įstatymas, buvo vienodai taikomas visiems Austrijos oro uostams ir tam tikri oro uosto valdytojai nebuvo diskriminuojami.

                  (220)

                  Todėl Komisija daro išvadą, kad 2000–2010 m. patirtų išlaidų kompensavimas pagal LSG 1, 2, 8, 9 ir 13 straipsnius priskirtinas viešosios politikos sričiai ir todėl į valstybės pagalbos vertinimą neįtraukiamas.

                  (221)

                  Austrija taip pat tvirtino, kad KLU oro uosto reguliariai naudojosi Austrijos ginkluotosios pajėgos, policijos pajėgos ir Kristoforo aviacinė gelbėjimo tarnyba. Komisija sutinka, kad ši veikla gali būti laikoma privalomąja viešojo administravimo veikla. Tačiau Austrijos valdžios institucijos neįrodė, kad KFBG už šią veiklą gavo kompensaciją, todėl viešosios politikos srities išlaidų kompensavimui taikomos sąlygos nebuvo įvykdytos.

                  (222)

                  Taigi Komisija pažymi, kad visos sąnaudos, kurių pagal LSG 1, 2, 8, 9 ir 13 straipsnius negalima priskirti viešosios politikos sričiai, turi būti laikomos ekonominės veiklos sąnaudomis.

            7.1.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

                  (223)

                  Kad būtų valstybės pagalba, nagrinėjamoji priemonė turi būti finansuojama iš valstybės išteklių, o sprendimas teikti priemonę turi būti priskirtinas valstybei.

                  (224)

                  Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus (35). Taikant SESV 107 straipsnį vietos valdžios institucijų ištekliai yra valstybės ištekliai (36).

                  (225)

                  Šiuo atveju atitinkamos priemonės (būtent įmonėms KFBG ir DMG skirtos sumos) suteiktos iš vietos valdžios institucijų biudžeto. Šis finansavimas gautas tiesiogiai iš Karintijos žemės, Klagenfurto miesto ir KLH. Karintijos žemės ir Klagenfurto miesto suteiktas finansavimas turi būti laikomas valstybės ištekliais. Tas pats pasakytina ir apie KLH: KLH buvo pagal viešąją teisę reglamentuojamas juridinis asmuo, įsteigtas 1990 m. pagal KLH-G įstatymą, į kurį taip pat buvo įtraukti KLH įstatai. KLH veikė kaip savininkas (kontroliuojančioji bendrovė), t. y. kaip Karintijos žemės akcijų valdytojas. Be to, KLH valdė specialųjį fondą, pavadintą „Zukunft Kärnten“, kuris buvo įsteigtas projektams tiesiogiai ir netiesiogiai finansuoti. Šio fondo vertė siekė 500 mln. EUR, kurie buvo skirti iš Karintijos žemės biudžeto. Taigi visos lėšos, kurias KLH suteikė KFBG, turi būti laikomos valstybės ištekliais.

                  (226)

                  Kalbant apie priskirtinumą, savo sprendime Stardust Marine Teisingumo Teismas nustatė, kad to, jog valstybė arba valstybės subjektas yra vienintelis arba didžiausias įmonės akcininkas, nepakanka padaryti išvadai, kad tos įmonės perduodami ištekliai yra priskirtini jos viešiesiems akcininkams (37). Pasak Teisingumo Teismo, net jeigu valstybė galėjo kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečiu atveju negalima savaime daryti prielaidos, kad ji iš tikrųjų įmonę kontroliavo, nes pagal valstybės suteiktą savarankiškumo lygį valstybinė įmonė gali būti daugiau ar mažiau nepriklausoma.

                  (227)

                  Pasak Teisingumo Teismo, požymiai, kuriais remiantis galima daryti išvadą dėl priskirtinumo, yra šie (38):

                              —

                              tai, kad vertinama įmonė negalėjo priimti ginčijamo sprendimo neatsižvelgdama į valdžios institucijų reikalavimus,

                              —

                              tai, kad įmonė turėjo atsižvelgti į centrinės valdžios įstaigos parengtas direktyvas,

                              —

                              valstybinės įmonės integravimas į viešojo administravimo struktūras,

                              —

                              valstybinės įmonės veiklos pobūdis ir tai, ar tokia veikla rinkoje vykdoma įprastomis konkurencijos su privačiais ekonominės veiklos vykdytojais sąlygomis,

                              —

                              teisinis įmonės statusas,

                              —

                              valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros intensyvumas,

                              —

                              bet kokie kiti rodikliai, kurie konkrečiu atveju parodo, ar valdžios institucijos dalyvavo tvirtinant priemonę, arba mažą tikimybę, kad jos nedalyvavo, taip pat atsižvelgiant į priemonės apimtį, jos turinį ar suteikimo sąlygas.

                  (228)

                  Komisija mano, kad KFBG ir DMG skirti finansiniai įnašai priskirtini valstybei. Nagrinėjamos Karintijos žemės ir Klagenfurto miesto priemonės (t. y. įmonėms KFBG ir DMG skirtos sumos) suteiktos tiesiogiai iš vietos ir regiono valdžios institucijų biudžeto. Todėl Komisija daro išvadą, kad jos priskirtinos valstybei.

                  (229)

                  Tas pats pasakytina apie lėšas, kurias KLH suteikė KFBG ir DMG. Karintijos žemė KLH galėjo ne tik kontroliuoti ir daryti lemiamą įtaką, tačiau faktiškai galėjo kontroliuoti ir KFBG skirtus KLH finansinius įnašus. Teisinio statuso požiūriu KLH buvo sui generis juridinis subjektas kurio vienintelė užduotis buvo valstybės lėšų valdymas Karintijos žemės interesais. Taip pat ir KLH veiklos pobūdis leidžia manyti, kad ji buvo vykdoma tik Karintijos žemės interesais: KLH priklausė 80 % KFBG akcijų ir šitaip KLH aktyviai atstovavo Karintijos žemės interesams užtikrindama tvaraus ir produktyvaus Klagenfurto oro uosto eksploatavimą Karintijos žemės naudai. Priemonių, kurias KLH vykdė Karintijos žemei, turinys taip pat rodo, kad KLH veikla buvo skirta Karintijos žemei: sprendimas dėl lėšų suteikimo buvo svarbus tolesniam KLU oro uosto gyvavimui, taigi buvo labai naudingas Karintijos žemės interesams.

                  (230)

                  Pagal KLH įstatus KLH valdybą tiesiogiai skyrė jos stebėtojų taryba. Savo ruožtu, stebėtojų tarybą tiesiogiai paskyrė Karintijos žemės Vyriausybė. Įstatų tekste numatyta, kad stebėtojų tarybos nariai skiriami pagal Karintijos Landtage atstovaujamų partijų jėgų santykį. Be to, visus sprendimus dėl investicijų, kurių vertė didesnė nei 50 000 EUR, turi patvirtinti stebėtojų taryba. Pagal jos įstatų 5 straipsnį KLH buvo taikoma nuolatinė Karintijos žemės priežiūra. Karintijos žemės Vyriausybė turėjo užtikrinti, kad visi KLH sprendimai būtų priimami paisant Karintijos žemės interesų.

                  (231)

                  Vadinasi, KLH stebėtojų taryba turėjo patvirtinti visus KLH valdybos sprendimus dėl KFBG finansavimo, jei jie buvo susiję su didesnėmis nei 50 000 EUR sumomis. Stebėtojų tarybos nariai atstovavo Karintijos Landtage atstovaujamoms partijoms. Be to, Karintijos žemės Vyriausybė šiuos sprendimus prižiūrėjo ir turėjo užtikrinti, kad jie atitiktų Karintijos žemės interesus. Tai patvirtino Austrijos valdžios institucijos, kurios pareiškė, kad Karintijos Vyriausybė dalyvavo priimant visus sprendimus, susijusius su KLH vykdomu KFBG finansavimu.

                  (232)

                  Taigi, Komisija mano, kad yra pakankamai pagrindo daryti išvadą, kad KLH suteiktos lėšos priskirtinos valstybei.

            7.1.3.   Ekonominis pranašumas

      7.1.3.1.   Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principas

                  (233)

                  Kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, pranašumas – tai bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės intervencijos (39). Svarbu ne valstybės intervencijos priežastis ar tikslas, o tik priemonės poveikis įmonei (40). Jeigu dėl valstybės kišimosi įmonės finansinė padėtis pagerėja (palyginti su įprastomis rinkos sąlygomis), tai reiškia, kad jai suteiktas pranašumas.

                  (234)

                  Komisija taip pat primena, kad „kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia įmonei tokiomis sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, negali būti laikomas valstybės pagalba“ (41). Šiuo atveju siekdama nustatyti, ar KLU oro uosto viešuoju finansavimu įmonėms KFBG ir DMG suteiktas pranašumas, kurio jos nebūtų turėjusios įprastomis rinkos sąlygomis, Komisija turi palyginti valdžios institucijų veiksmus teikiant finansines įmokas ir rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo, siekiančio ilgalaikių pelno tikslų, veiksmus (42).

                  (235)

                  Atliekant vertinimą nereikėtų atsižvelgti į teigiamą poveikį regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai, nes Teisingumo Teismas išaiškino, kad vertinant, ar taikomas rinkos veiklos vykdytojo principas, vertinama, ar „panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgęs į rentabilumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ir sektorinius motyvus, būtų suteikęs tokį patį finansavimą“ (43).

                  (236)

                  Kad galėtų taikyti rinkos ekonomikos ekonominės veiklos vykdytojo principą, Komisija turi vertinti atsižvelgdama į laiką, kai buvo priimtas kiekvienas sprendimas KFBG ir DMG suteikti viešųjų lėšų. Komisija savo vertinimą taip pat turi grįsti tuo metu, kai buvo priimti sprendimai dėl nagrinėjamųjų infrastruktūros priemonių finansinių susitarimų, atitinkamų valdžios institucijų turėta informacija ir prielaidomis.

                  (237)

                  Karintijos žemės, Klagenfurto miesto ir KLH finansiniai įnašai iš esmės buvo naudojami KFBG ir DMG nuostoliams padengti. Remiantis Austrijos pateiktais dokumentais, kai kurie finansiniai įnašai buvo suteikti nuostoliams, kuriuos KFBG ir DMG patyrė dėl su įvairiomis oro transporto bendrovėmis sudarytų rinkodaros susitarimų, padengti. Komisija mano, kad tokios dėl rinkodaros susitarimų su oro transporto bendrovėmis atsirandančios išlaidos turi būti laikomos įprastomis oro uosto valdyto veiklos sąnaudomis. Iš esmės šios išlaidos atsiranda dėl sutartinių prievolių pagal susitarimus, kuriuos oro uosto valdytojas sudaro su oro transporto bendrovėmis. Pagal šiuos nuostatus oro uosto valdytojas iš oro transporto bendrovės gauna abipusiai naudingų rinkodaros paslaugų, skirtų atitinkamos oro transporto bendrovės teikiamoms oro susisiekimo paslaugoms reklamuoti. Todėl galiausiai metiniais finansiniais įnašais buvo padengta įprastų KFBG ir DMG veiklos sąnaudų dalis, todėl abi įmonės buvo išlaisvintos iš ekonominės naštos, kuri esant įprastoms sąlygoms joms būtų tekusi.

                  (238)

                  Austrijos valdžios institucijos aiškiai nenurodė, kad finansinė parama atitiko rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą. Veikiau jos teigė, kad vietos valdžios institucijos niekada nemanė, kad būtų iš tikrųjų galima uždaryti oro uostą ir kad, atsižvelgiant į poreikį ir prievolę užtikrinti oro uosto veikimą, ekonominiu požiūriu buvo naudinga pritraukti daugiau komercinės aviacijos. Austrijos valdžios institucijos taip pat teigė, kad finansinius įnašus oro uostui lėmė noras pagyvinti regiono ekonomiką ir pabrėžė oro uosto svarbą regiono ekonomikai.

                  (239)

                  Tačiau taikant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijus negalima atsižvelgti į socialinius ir regioninius tikslus. Nors iš esmės būtų galima sutikti, kad net negrąžinamosios dotacijos bendrovei, kuri visa priklauso valstybei, galėtų būti laikomos su rinka suderinamomis investicijomis, Austrijos valdžios institucijos nepateikė verslo plano ar ex ante skaičiavimų, kaip antai jautrumo analizės arba prielaidų, kuriomis buvo grindžiamas tikėtinas finansinių įnašų pelningumas. Austrija nepaaiškino, kodėl rinkos ekonomikos ekonominės veiklos vykdytojas ir toliau teiktų kapitalo injekcijas nuostolingai veikiančiai įmonei. Taigi, Austrija neteigė, kad finansiniai įnašai yra įprastos rinkos investicijos.

                  (240)

                  Galiausiai Komisija pažymi, kad, remiantis Austrijos valdžios institucijų suteikta informacija, nuo 2002 m. KFBG ir DMG daugelį metų būtų veikusios nuostolingai, jei iš atitinkamų metų grynojo rezultato būtų išskaičiuoti valdžios institucijų finansiniai įnašai, skirti su oro transporto bendrovėmis sudarytų rinkodaros sutarčių išlaidoms padengti.

                  (241)

                  Komisija daro išvadą, jog nebuvo galima tikėtis, kad KFBG ir DMG skirti finansiniai įnašai juos teikiantiems subjektams suteiks pagrįstą kapitalo grąžą, todėl jie buvo skirti ne įprastomis rinkos sąlygomis. Taigi turi būti laikoma, kad finansiniais įnašais įmonėms KFBG ir DMG suteiktas ekonominis pranašumas.

            7.1.3.2.   Bendros ekonominės svarbos paslauga

                  (242)

                  Austrija pareiškė, kad Karintijos žemės, Klagenfurto miesto ir KLH vykdomas įmonių KFBG ir DMG finansavimas atitiko Altmark sprendimo (44) kriterijus, taigi pranašumo nėra. Bendras oro uosto valdymas atitinka BESP kriterijus, nes reikia užtikrinti Karintijos regiono pasiekiamumą; todėl nagrinėjamas finansavimas būtų kompensacija už tai, kad oro uostas teikia BESP.

                  (243)

                  Tais atvejais, kai įmonėms patikėta teikti BESP, norėdama nustatyti, ar vertinamosiomis priemonėmis suteikiamas pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, Komisija turi tikrinti, ar laikytasi Teisingumo Teismo Altmark sprendime nustatytų kriterijų. Šios sąlygos yra tokios:

                              —

                              įmonė gavėja privalo faktiškai būti įpareigota vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus, o šie įpareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti (1 Altmark kriterijus),

                              —

                              kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, turi būti objektyviai ir skaidriai nustatyti iš anksto (2 Altmark kriterijus),

                              —

                              kompensacija negali viršyti visų ar dalies būtinų sąnaudų, susidariusių dėl įsipareigojimų, susijusių su viešąja paslauga, vykdymu, atsižvelgiant į gautas pajamas ir pagrįstą pelną (3 Altmark kriterijus),

                              —

                              kai BESP užduoties vykdymas pavedamas įmonei nerengiant viešųjų paslaugų pirkimo konkurso, būtina kompensacija turi būti nustatyta vadovaujantis sąnaudomis, kurių būtų turėjusi vidutinė gerai valdoma įmonė, turinti atitinkamų priemonių, kad galėtų vykdyti nustatytus su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus atsižvelgiant į su tuo susijusias pajamas ir pagrįstą pelną iš šių įsipareigojimų vykdymo (4 Altmark kriterijus).

                  (244)

                  Komisija pirmiausia vertina, ar laikytasi 4 Altmark kriterijaus. Kadangi reikia laikytis visų Altmark kriterijų, jeigu nesilaikoma kurio nors vieno iš tų sąlygų, daroma išvada, kad tuo remiantis negalima paneigti pranašumo buvimo, net jeigu KFBG ir DMG teikiamos paslaugos atitinka BESP kriterijus.

                  (245)

                  4 Altmark kriterijus nurodo, jog tam, kad veiksmingai valdoma įmonė nebūtų laikoma valstybės pagalbos gavėja, kompensacija gali būti lygi tik būtinai mažiausiai sumai. Laikoma, kad šis kriterijus įvykdytas, jei kompensacijos gavėjai buvo atrinkti konkurso tvarka, kuria buvo užtikrinta, kad paslaugos teikiamos mažiausia bendruomenei kaina, arba, jei kompensacija buvo nustatyta vadovaujantis sąnaudomis, kurias būtų patyrusi gerai valdoma įmonė.

                  (246)

                  Remiantis Austrijos pateikta informacija, gavėjas buvo atrinktas ne atviro konkurso būdu. Karintijos žemė nesurengė jokio konkurso KLU oro uosto valdymo paslaugoms, tačiau įsteigė įmonę KFBG, kuri oro uostą valdo.

                  (247)

                  Be to, nėra jokių įrodymų, kad kompensacijos dydis nustatytas remiantis sąnaudų, kurias tipinė, gerai valdoma ir turinti pakankamai priemonių, kad galėtų vykdyti būtinus viešųjų paslaugų įsipareigojimus, įmonė būtų patyrusi šiems įsipareigojimams vykdyti, analize, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gaunamą vykdant šiuos įsipareigojimus. Taigi, rašte nėra jokių įrodymų, kad KFBG suteiktų finansinių įnašų dydis buvo nustatytas pagal sąnaudų, kurias tipinis oro uosto valdytojas patirtų valdydamas į KLU panašų oro uostą, analizę. Austrijos valdžios institucijos tokios analizės nepateikė. Panašu, kad KFBG skirti finansiniai įnašai tiesiog padengia tik jos finansinius poreikius be jokios išankstinės sąnaudų analizės.

                  (248)

                  Todėl nėra jokių įrodymų, kad KFBG oro uosto paslaugas iš tikrųjų teikia visuomenei už mažiausią įmanomą kainą.

                  (249)

                  Be to, visais skaičiavimais buvo apskaičiuotos vienkartines kompensacijos išmokos, kurios nebuvo pagrįstos iš anksto nustatytu kompensavimo mechanizmu. Šiuo atveju parametrai, kurių pagrindu apskaičiuojama BESP kompensacija, turėjo būti iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti. Todėl tai neatitinka ir 2 Altmark kriterijaus.

                  (250)

                  Kadangi Altmark kriterijai taikomi kartu (t. y. jie visi turi būti įvykdyti), šiame etape pakanka, kad Komisija nustato, jog šiuo atveju nebuvo įvykdytas antrasis ar ketvirtasis kriterijus, kad būtų galima daryti išvadą, kad nagrinėjamos priemonės pagal Altmark sprendimą laikytinos valstybės pagalba. Klausimą, ar KLU oro uosto valdymas yra BESP, ar Austrija padarė akivaizdžią klaidą apibrėždama BESP, galima palikti atvirą. Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjama priemone KFBG ir DMG suteiktas ekonominis pranašumas.

            7.1.4.   Atrankinis pobūdis

                  (251)

                  Kad valstybės priemonė patektų į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, ja turi būti palaikomos „tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“. Taigi, valstybės pagalbos sąvoka apima tik tas priemones, kuriomis įmonėms atrankiai suteikiamas pranašumas.

                  (252)

                  Šiuo atveju metiniai finansiniai įnašai naudingi tik KFBG ir DMG. Vadinasi abi priemonės yra atrankiosios, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

            7.1.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

                  (253)

                  Tais atvejais, kai valstybės narės teikiama pagalba sustiprina įmonės padėtį kitų Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančių įmonių atžvilgiu, reikia manyti, kad minėtoji pagalba daro poveikį tokioms įmonėms (45). Dėl šiuo atveju oro uostą valdančiai įmonei skirtomis tiesioginėmis investicinėmis dotacijomis ir metiniais finansiniais įnašais suteikto ekonominio pranašumo sustiprėja oro uostą valdančios įmonės ekonominė padėtis, nes oro uostą valdanti įmonė galėjo pradėti verslą nepatirdama tam būdingų investicinių ir veiklos sąnaudų.

                  (254)

                  Kaip įvertinta 208 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, oro uosto valdymas yra ekonominė veikla. Viena vertus, konkuruoja oro uostai, stengdamiesi pritraukti oro transporto bendroves ir atitinkamus oro eismo srautus (keleivių ir krovinių), kita vertus, tarpusavyje gali konkuruoti ir oro uostų valdytojai, siekdami, kad jiems būtų patikėta valdyti tam tikrą oro uostą. Be to, ypač kalbant apie pigių ir užsakomųjų skrydžių bendroves, tam, kad pritrauktų tuos oro transporto bendroves, tarpusavyje gali konkuruoti ir oro uostai, esantys ne tose pačiose pasiekiamumo zonose ar net skirtingose valstybėse narėse.

                  (255)

                  Kaip nurodyta 2005 m. Aviacijos gairių 40 punkte ir patvirtinta 2014 m. Aviacijos gairių 45 punkte, taikant SESV 107 straipsnio 1 dalį negalima atmesti nė vieno – net mažo – oro uosto. Be to, 2014 m. Aviacijos gairių 45 punkte aiškiai nurodyta: „NET jei pagalbos suma yra nedidelė arba viešąjį finansavimą gaunanti įmonė yra santykinai nedidelė, negalima atmesti poveikio EEE valstybių tarpusavio prekybai tikimybės.“

                  (256)

                  KLU oro uostas nuo 2012 m. kasmet aptarnauja apytikriai po 230 000 keleivių, o anksčiau (2004–2007 m.) yra aptarnavęs net po 520 000 keleivių per metus. Kaip pažymėta 21 konstatuojamojoje dalyje, KLU oro uostas yra netoli nuo Liublianos oro uosto (už 80 km), o atstumas iki kitų šešių oro uostų – vos dvi valandos automobiliu. Iš KLU oro uosto vykdomi tarptautiniai skrydžiai į tokias paskirties vietas kaip Londonas, Frankfurtas, Miunchenas Hamburgas ir Viena. KLU oro uosto kilimo ir tūpimo takas yra pakankamo ilgio (2 720 m), taigi oro transporto bendrovės gali vykdyti skrydžius vidutinio ilgio tarptautiniais maršrutais. Atsižvelgiant į šiuos faktus, reikia manyti, kad įmonėms KFBG ir DMG suteiktu viešuoju finansavimu iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir bent jau yra galimybė daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

                  (257)

                  Atsižvelgiant į tai reikia manyti, kad įmonėms KFBG ir DMG suteiktu viešuoju finansavimu gali būti iškraipyta konkurencija ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

            7.1.6.   Išvada

                  (258)

                  Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija mano, kad viešasis finansavimas, 2000–2010 m. suteiktas bendrovėms KFBG ir DMG finansinių įnašų forma, pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba.

            7.2.   2005 m. paskatų sistema

      7.2.1.   Įmonės ekonominė veikla ir apibrėžtis

                  (259)

                  Pagal 2005 m. paskatų sistemą teikiamos nuolaidos oro transporto bendrovėms, siūlančioms tam tikras oro susisiekimo paslaugas. Visų pirma pagal ją siūlomos nuolaidos už skrydžius į naujus paskirties oro uostus, intensyvesnį esamų oro maršrutų naudojimą ir už dažnesnį ir patikimesnį esamų maršrutų vykdymą, kaip paaiškinta 33–38 konstatuojamosiose dalyse.

                  (260)

                  Teikdamos tokias oro susisiekimo paslaugas oro transporto bendrovės vykdo ekonominę veiklą, todėl jos yra įmonės, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Reikia išnagrinėti, ar 2005 m. paskatų sistema suteikė ekonominį pranašumą KLU oro uostu besinaudojančioms oro transporto bendrovėms.

            7.2.2.   Ekonominis pranašumas

                  (261)

                  Kai oro uostas disponuoja viešaisiais ištekliais, pagalbos oro uostu besinaudojančiai oro transporto bendrovei prielaidą iš esmės galima atmesti, jei oro uosto ir oro transporto bendrovės santykiai atitinka rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijų.

                  (262)

                  Pagal 2014 m. Aviacijos gaires (46) į pagalbą oro uostu besinaudojančiai oro transporto bendrovei gali būti iš principo neatsižvelgiama, jeigu oro uosto paslaugų kaina atitinka rinkos kainą arba jeigu atliekant ex ante analizę (t. y. analizę, pagrįstą teikiant pagalbą turėta informacija ir pokyčiais, kuriuos tuo metu buvo galima numatyti) galima įrodyti, kad oro uosto ir oro transporto bendrovės susitarimas lems teigiamą papildomą oro uosto pelno padidėjimą ir kad šis susitarimas yra bendrosios strategijos, kurią įgyvendinant ilguoju laikotarpiu bus gauta pelno, dalis. Pagal antrąjį būdą reikia vertinti, ar susitarimo sudarymo dieną apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas būtų tikėjęsis, kad dėl šio susitarimo jis gaus didesnį pelną, negu būtų gavęs kitokiu atveju. Šį didesnį pelną reikėtų vertinti pagal papildomų pajamų, kurių tikimasi dėl susitarimo (t. y. pajamų, kurios būtų gautos, jeigu susitarimas būtų sudarytas, ir pajamų, kurios būtų gautos, jeigu susitarimo nebūtų, skirtumo), ir papildomų sąnaudų, kurias tikimasi patirti dėl susitarimo (t. y. sąnaudų, kurios būtų patirtos, jeigu susitarimas būtų sudarytas, ir sąnaudų, kurios būtų patirtos, jeigu susitarimas nebūtų sudarytas, skirtumo), skirtumą, o gaunami grynųjų pinigų srautai diskontuojami taikant atitinkamą diskonto normą.

                  (263)

                  Tačiau, nagrinėdama pirmąjį būdą (lyginimą su rinkos kainomis), Komisija mano, kad šiuo metu nebūtų galima nustatyti tinkamo lyginamojo kriterijaus, pagal kurį būtų nustatyta tikra oro uostų teikiamų paslaugų rinkos kaina (47). Todėl Komisija mano, kad ex ante laipsniško pelningumo analizė yra tinkamiausias kriterijus vertinant oro uostų ir pavienių oro transporto bendrovių susitarimus.

                  (264)

                  Reikėtų atkreipti dėmesį, kad apskritai taikyti rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą, remiantis vidutine kaina kitose panašiose rinkose, gali būti naudinga, jeigu tokią kainą galima pagrįstai nustatyti ar gauti remiantis kitais rinkos rodikliais. Tačiau šis metodas nėra toks tinkamas vertinant oro uosto paslaugas, nes oro uostų išlaidų ir pajamų struktūra paprastai gerokai skiriasi. Taip yra dėl to, kad išlaidos ir pajamos priklauso nuo to, kiek išplėtotas oro uostas, oro uostu besinaudojančių oro vežėjų skaičiaus, oro uosto pajėgumo vertinant pagal keleivių srautus, infrastruktūros būklės ir susijusių investicijų, reguliavimo sistemos (ji gali skirtis valstybėse narėse), taip pat nuo bet kokių skolų ar įsipareigojimų, kuriuos oro uostas yra anksčiau prisiėmęs (48).

                  (265)

                  Be to, dėl oro transporto rinkos liberalizavimo atlikti bet kokią vien lyginamąją analizę yra sudėtinga. Kaip galima matyti šiuo atveju, oro uostų ir oro transporto bendrovių komercinė praktika ne visada būna grindžiama tik skelbiamu mokesčių sąrašu. Priešingai – šie komerciniai ryšiai būna labai skirtingi. Tai apima dalijimąsi rizika, susijusia su keleivių srautais ir bet kokia susijusia komercine ir finansine atsakomybe, standartinėmis paskatų schemomis ir rizikos pasiskirstymo pokyčius per susitarimų galiojimo laikotarpį. Vadinasi, vieno sandorio negalima palyginti su kitu remiantis apyvartos kaina arba vienam keleiviui tenkančia kaina.

                  (266)

                  Be to, palyginimas su lyginamuoju kriterijumi (vadinamoji „lyginamoji analizė pagal atskaitos tašką“) nėra tinkamas būdas rinkos kainoms nustatyti, jei turimi lyginamieji dydžiai („atskaitos taškai“) dėl rinkos ekonomikos priežasčių nebuvo nustatyti arba esamos kainos dėl valstybės taikomų priemonių yra gerokai iškraipytos. Panašu, kad aviacijos sektoriuje yra tokių konkurencijos iškraipymų, kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 57–59 unktuose:
                  „Valdžios institucijos tradiciškai laiko valstybinius oro uostus vietos plėtrai skatinti skirta infrastruktūra, o ne pagal rinkos taisykles veikiančiomis įmonėmis. Todėl šių oro uostų kainos paprastai nustatomos neatsižvelgiant į rinkos veiksnius (ypač į patikimas ex ante pelningumo perspektyvas) – daugiausia atsižvelgiama į socialinius ar regioninius veiksnius.
                  NET jei kai kurie oro uostai yra privačios nuosavybės arba valdomi privataus subjekto neatsižvelgiant į socialinius ar regioninius veiksnius, šių oro uostų nustatytoms kainoms labai didelį poveikį gali daryti daugumos iš viešojo sektoriaus lėšų finansuojamų oro uostų taikomos kainos, nes į šias kainas oro transporto bendrovės atsižvelgia derybose su privačios nuosavybės arba privataus subjekto valdomais oro uostais.
                  Tokiomis aplinkybėmis Komisija labai abejoja, kad šiuo metu būtų galima nustatyti tinkamą lyginamąjį kriterijų, o juo remiantis – tikrą oro uostų teikiamų paslaugų rinkos kainą. Ši padėtis gali pasikeisti ateityje […]“.

                  (267)

                  Be to, ES teismai priminė, kad lyginamoji analizė nagrinėjamame pramonės sektoriuje tėra tik viena iš analizės priemonių, skirtų įvertinti, ar pagalbos gavėjui buvo suteiktas ekonominis pranašumas, kuris jam nebūtų buvęs suteiktas įprastomis rinkos sąlygomis (49). Taigi, Komisija šį būdą gali taikyti, tačiau to daryti neprivalo, jei jis, kaip šiuo atveju, nėra tinkamas.

                  (268)

                  Savo 2013 m. balandžio 9 d. tyrime („Oxera“ 3 pastaba) „Ryanair“ iš esmės pritaria tam, kad rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą galima taikyti remiantis kitų Europos oro uostų komercinės praktikos palyginimu.

                  (269)

                  Pirmiausia pažymėtina, kad vykdant procedūrą nei Austrija, nei jokia suinteresuotoji šalis Komisijai nepateikė lyginamosios oro uostų imties, kuria būtų galima naudotis šioje byloje ir į kurią įtraukti oro uostai būtų pakankamai panašūs į KLU oro uostą atsižvelgiant į skrydžių apimtį, skrydžių rūšį, oro uosto paslaugų rūšį ir mastą, atstumą nuo oro uosto iki didmiesčio, pasiekiamumo zonos gyventojų skaičių, aplinkinės teritorijos gerovės rodiklį ir tai, kad yra kitų geografinių vietovių, iš kurių būtų galima pritraukti keleivių.

                  (270)

                  2011 m. liepos 4 d.„Oxera“ tyrime tėra tik mokesčių, kuriuos „Ryanair“ turėjo mokėti […] ir […] oro uostuose, ir mokesčių, kuriuos „Ryanair“ mokėjo KLU oro uoste pagal susitarimus dėl oro uosto paslaugų, palyginimas. Atliekant tyrimą nebuvo vertinama, ar lyginamieji oro uostai atitinka visus 2014 m. Aviacijos gairėse nustatytus kriterijus, nes tyrime buvo atsižvelgta tik į skrydžių apimtį, skrydžių rūšį ir į aplinkinės teritorijos gerovės rodiklį (50).

                  (271)

                  NET jei oro uostų imtis būtų parengta, šiuo atveju palyginimo būdas nebūtų buvęs svarstomas. Kaip paaiškinta pirmiau, nagrinėjamoji paskatų sistema oro transporto bendrovėms, kurios siūlo konkrečias oro susisiekimo paslaugas (skrydžius į naujus paskirties oro uostus, intensyvesnį esamų oro maršrutų naudojimą ir dažnesnį ir patikimesnį esamų maršrutų vykdymą), numato įvairių nuolaidų. Kai kalbama apie KFBG ir oro transporto bendrovių rinkodaros susitarimus, būtina išnagrinėti ir kompleksinius susitarimų paketus. Paketus sudaro susitarimas dėl oro uosto paslaugų ir susitarimas dėl rinkodaros paslaugų (kartais sudaryti pagal tą patį teisės aktą). Šie sandoriai apima kelias kainas, t. y. įvairius oro uosto mokesčius, antžeminių paslaugų kainą ir rinkodaros paslaugų kainą; kai kurios iš šių kainų priklauso nuo keleivių skaičiaus, kai kurios – nuo orlaivių skrydžių skaičiaus, o kitos yra fiksuotos. Pagal kiekvieną sandorį vyksta sudėtingas kapitalo judėjimas tarp oro uosto valdytojo ir oro transporto bendrovės bei jos patronuojamųjų bendrovių – šį kapitalą sudaro iš oro uosto mokesčių gautos pajamos ir pajamos, susijusios su antžeminėmis paslaugomis bei rinkodaros paslaugomis.

                  (272)

                  Todėl su lyginamųjų oro uostų rinktais oro uosto mokesčiais palyginus vien oro uosto mokesčius, kuriuos KFBG rinko iš atitinkamų oro transporto bendrovių, nebūtų gauta jokios naudingos informacijos apie tai, ar laikytasi rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo. Kad nagrinėjamiems sandoriams būtų taikomas tinkamas lyginamasis metodas, reikėtų rasti bent į lyginamąją imtį įtrauktų oro uostų sudarytų panašių sandorių rinkinį, visų pirma apimantį lygiavertes rinkodaros ir antžemines paslaugas. Atsižvelgiant į tai, kad sandoriai, dėl kurių atliekamas šis vertinimas, yra labai sudėtingi ir konkretūs, ieškoti tokios panašių sandorių imties neįmanoma, juo labiau kad antžeminių ir rinkodaros paslaugų kainos retai skelbiamos viešai, ir šias kainas būtų sunku sužinoti, kad jas būtų galima laikyti lyginimo pagrindu.

                  (273)

                  NET jeigu remiantis tinkama lyginamąja analize būtų galima nustatyti, kad pagal įvairius sandorius, dėl kurių atliekamas šis tyrimas, mokamos atitinkamos kainos, nustatytos remiantis lyginamąja sandorių imtimi, yra lygios rinkos kainai arba už šią kainą didesnės, tuo remdamasi Komisija vis dėlto negalėtų daryti išvados, kad šie sandoriai atitinka rinkos kainą, jeigu paaiškėtų, kad juos sudarant oro uostą valdanti įstaiga galėjo tikėtis dėl jų patirti ribinių sąnaudų, didesnių už ribines pajamas. Iš tikrųjų rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas visiškai nesuinteresuotas tiekti prekių arba teikti paslaugų už rinkos kainą, kai dėl to patiriama papildomų nuostolių.

                  (274)

                  Komisijos nuomone, atsižvelgiant į šią analizę reikėtų priminti, kad priėmus 2014 m. gaires ir Austrijos, ir suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta pateikti pastabas dėl gairių nuostatų taikymo šiai bylai (žr. 8 konstatuojamąją dalį). Šiuo atveju nei Austrija, nei suinteresuotosios šalys iš esmės neužginčijo Komisijos požiūrio, kad papildomo pelno ex ante analizė yra tinkamiausias kriterijus vertinant oro uostų ir oro vežėjų sudarytus susitarimus, nes negalima nustatyti tinkamo lyginamojo kriterijaus, o juo remiantis – tikros paslaugų, kurias oro uostai teikia oro vežėjams, rinkos kainos.

                  (275)

                  Atsižvelgdama į visa tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad šiuo atveju turi būti taikomas metodas, kuris 2014 m. Aviacijos gairėse apskritai rekomenduojamas tuo atveju, kai taikomas rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principas, t. y. atliekama papildomo pelno ex ante analizė. (51)

                  (276)

                  Šis metodas pateisinamas tuo, kad oro uosto valdytojas gali būti objektyviai suinteresuotas sudaryti sandorį su oro transporto bendrove, kai gali pagrįstai tikėtis, kad dėl šio sandorio padidės jo pelnas (arba sumažės nuostoliai), palyginti su priešinga padėtimi, jeigu šis sandoris nebūtų sudarytas, neatsižvelgiant į palyginimą su sąlygomis, kurias oro transporto bendrovėms siūlo kitų oro uostų valdytojai, taip pat su sąlygomis, kurias tas pats oro uosto valdytojas siūlo kitoms oro transporto bendrovėms.

                  (277)

                  Pažymėtina, kad norint atmesti galimybę, jog pranašumas, kurį oro uosto valdytojas įgyja dėl teikiamos su vidaus rinka suderinamos pagalbos, yra perkeliamas konkrečiai oro transporto bendrovei, oro uosto infrastruktūra turi būti atvira visoms oro transporto bendrovėms, o ne skirta konkrečiai oro transporto bendrovei.

                  (278)

                  Komisija šiomis aplinkybėmis taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad kainų diferenciacija yra įprasta verslo praktika. Vis dėlto tokia diferencijuota kainodaros politika turėtų būti pagrįsta komerciniu požiūriu.

                  (279)

                  2005 m. paskatų sistema turėjo padidinti KLU oro uosto konkurencingumą. Rengdamas 2005 m. paskatų sistemą, KLU oro uosto valdytojas analizavo keleivių skaičius, orlaivių judėjimą ir finansinius ankstesnių metų rezultatus. Pasak Austrijos, tuo metu atliktas rinkos palyginimas parodė, kad dėl aukštų vidutinių fiksuotųjų sąnaudų KLU buvo vienas iš brangiausių oro uostų Austrijoje.

                  (280)

                  Komisija pažymi, kad nuo 2003 m. spalio 1 d. AUA vienašališkai sumažino KLU oro uostui mokėtinus mokesčius. Nors 2005 m. spalio 20 d. KFBG ir AUA sudarė sureguliavimo susitarimą dėl nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2005 m. spalio 20 d. priskaičiuotų pasirengimo reisui mokesčių mokėjimo, tačiau nuo 2003 m. spalio mėn. iki 2005 m. spalio mėn. susidarė didelė nesumokėtų oro uosto mokesčių suma. Be to, 2005 m. spalio mėn. staiga nustojo galioti visi 2002 m. KFBG, DMG, „Ryanair“, LV ir AMS sudaryti susitarimai, nes „Ryanair“ dėl ekonominių priežasčių nustojo teikti keleivinių skrydžių tarp KLU ir STN oro uostų paslaugas. Visi šie veiksniai kartu paskatino KLU oro uostą peržiūrėti savo kainodarą ir įdiegti 2005 m. paskatų sistemą.

                  (281)

                  Remiantis Austrijos pateikta informacija, KFBG vadovybė parengė išsamią ex ante pelningumo analizę. Ją patvirtino KFBG stebėtojų taryba.

                  (282)

                  Vertindama šią ex ante pelningumo analizę Komisija pažymi, kad tai yra išsamus KFBG tyrimas, pagrįstas visų sąnaudų apskaitos sistema Šioje sąnaudų ir naudos ex ante analizėje pateikta išsami formulė visoms KFBG sąnaudoms apskaičiuoti. Sąnaudos priskiriamos skirtingiems sąnaudų elementams, kurie padengia visas su oro uosto valdymu susijusias išlaidas (nusileidimo mokestis, antžeminės dalies infrastruktūros mokestis, skrydžių dalies infrastruktūros mokestis, su keleiviais susijęs mokestis, mokesčiai už eismo valdymo ir orlaivio stovėjimo vietoje teikiamas paslaugas). Pelningumo analizėje taip pat išsamiai aprašyta, kaip pagal tuo metu naudojamą KFBG apskaitos sistemą apskaičiuojamas nuo skrydžių skaičiaus (t. y. didžiausios kilimo masės) priklausantis […] EUR sąnaudų veiksnys ir nuo keleivių skaičiaus priklausantis […] EUR sąnaudų veiksnys. Eismo valdymo paslaugų sąnaudos (51 %) – iš subrangovo „Tyrolean Airways“ įsigytos trečiosios šalies paslaugos, todėl jos buvo apskaičiuojamos kaip trečiųjų šalių paslaugų sąnaudos. KFBG nurodyta 8 % kapitalizacijos norma buvo apskaičiuota pagal WACC (angl. Weighted Average COST of Capital Method, svertinio kapitalo kainos vidurkio) metodą ir atitiko Vienos oro uosto 2002 m. paskelbtą normą. Kaip pajamas, gautas vykdant su oro susisiekimu nesusijusią oro uosto veiklą, KFBG nurodė tokius pajamų šaltinius, kaip oro uosto parduotuvės, stovėjimo aikštelės, krovinių depas ir iš nuomos gaunamos pajamos. Vidutinės pajamos iš šių šaltinių, atėmus atitinkamas sąnaudas, įvertintas remiantis ankstesniais metais gautais duomenimis, vienam keleiviui sudarė vidutiniškai […] EUR su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamų. KFBG nurodė suapvalintą vienam keleiviui tenkančią su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamų […] EUR sumą. Tikėtina, kad visos šios prielaidos yra pagrįstos. Visų pirma, jos grindžiamos apskaičiuotomis sąnaudomis bei pajamomis ir, sąnaudų duomenų atveju, gerai apgalvota sąnaudų apskaičiavimo sistema.

                  (283)

                  Taip nustatytos KFBG sąnaudų ir pajamų vertės vėliau buvo naudojamos atliekant sąnaudų ir naudos analizę skirtingiems apskaičiavimo modeliams. Šie modeliai buvo pagrįsti įvairiais iš KLU oro uostą ir į jį skirtingais orlaiviais vykdomais maršrutais, taikant skirtingas pajėgumo panaudojimo prielaidas. Atrinktos kryptys atitiko tipiškus maršrutus, įdomius mažam, tokiam kaip Klagenfurto, regioniniam oro uostui. Ši analizė atitiko Aviacijos gairėse numatytą papildomų išlaidų metodą, nes buvo vertinama, ar dėl transporto apimties padidėjimo tikėtinos pajamos taikant kiekvieną modelį padengs atitinkamas papildomas išlaidas ir bus galima gauti pagrįsto pelno. Komisijos prašymu Austrija pateikė papildomų modelių, kad būtų įtraukti visi tipiški scenarijai ir maršrutai, kurie 2005 m. galėjo būti įdomūs įmonei KFBG.

                  (284)

                  Pasak Austrijos valdžios institucijų, KLU tikėjosi, kad papildomas oro uosto paslaugas 2005 m. paskatų sistemos naudotojams buvo galima teikti neatliekant jokių papildomų investicijų. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad pagal 2005 m. paskatų sistemą nuolaidos iš tikrųjų siūlytos tik naujoms oro transporto bendrovėms, už naujus maršrutus arba keleivių skaičiaus padidėjimą, todėl ji nedarė neigiamo poveikio oro uosto status quo. Komisija pažymi, kad 2005 m. spalio mėn. pasitraukus bendrovei „Ryanair“ KLU oro uoste liko neišnaudotų pajėgumų, todėl papildomą srautą jis galėjo tvarkyti neatnaujindamas infrastruktūros, neįsigydamas papildomos įrangos ir nesamdydamas naujų darbuotojų. Austrija patvirtino, jog naujus darbuotojus samdyti, plėsti esamą infrastruktūrą arba įsigyti naują įrangą nebuvo būtina, kad būtų galima aptarnauti naujas oro transporto bendroves arba vykdyti naujus maršrutus (pavyzdžiui, pakako esamų bagažo konvejerių ir darbuotojų). Todėl Komisija daro išvadą, kad papildomos išlaidos atsirado tik dėl pagal 2005 m. paskatų sistemą siūlomų nuolaidų.

                  (285)

                  Be to, KLU oro uostas tikėjosi, kad su kiekvienos naujos oro transporto bendrovės atėjimu arba naujo maršruto atidarymu jis gaus naujų su oro susisiekimu susijusių ir nesusijusių pajamų. Kadangi sąnaudų lygis išliko stabilus, pasak Austrijos, kiekviena nauja oro transporto bendrovė ir kiekvienas naujas maršrutas būtų padėję padidinti oro uosto pelningumą. Todėl KLU oro uostas ex ante požiūriu galėjo tikėtis, kad kiekviena nauja oro transporto bendrovė arba maršrutas padidins pajamas, nes nebuvo reikalingos jokios investicijos tuo pačiu metu. Komisija mano, kad 2005 m. paskatų sistema ex ante požiūriu iš tiesų lėmė didesnį pelningumą.

                  (286)

                  Tai patvirtina ir ta aplinkybė, kad po to, kai buvo įdiegta 2005 m. paskatų sistema, KFBG iš tiesų pavyko pritraukti kelias naujas oro transporto bendroves (kaip antai „Air Berlin“, „Robin Hood“, „Condor“, „Lufthansa“, „Germanwings“), paskatinti intensyviau skraidyti esamais maršrutais (AUA) ir atverti naujus maršrutus. Nuolaidomis pagrįsta KLU oro uosto verslo plėtros strategija buvo sėkminga. Galiausiai ne mažiau svarbu tai, kad iš turimų duomenų matyti, jog dėl 2005 m. paskatų sistemos laipsniškai didėjo oro uosto pajamos (su oro susisiekimu susijusios ir nesusijusios pajamos išaugo nuo […] EUR 2006 m. iki […] EUR 2010 m.).

                  (287)

                  Komisija taip pat pažymi, kad vertindama 2005 m. paskatų sistemą taip pat turėtų įvertinti tai, kiek šią sistemą galima laikyti bendrosios oro uosto strategijos įgyvendinimo, siekiant bent ilgalaikio pelningumo, dalimi. Šiuo atžvilgiu Komisija turi atsižvelgti į turimus faktinius duomenis ir į tai, kokių pokyčių buvo galima pagrįstai tikėtis tuo metu, kai 2005 m. paskatų sistema buvo rengiama. Ypač reikia atsižvelgti į rinkos pokyčius, kuriuos paskatino oro transporto rinkos liberalizavimas, patekimą į rinką, pigių skrydžių bendrovių ir kitų tiesioginius skrydžius vykdančių oro vežėjų plėtrą, oro uostų sektoriaus organizacinės ir ekonominės struktūros pokyčius, taip pat funkcijų, kurių oro uostai ėmėsi, įvairinimo ir sudėtingumo laipsnį, didėjančią oro vežėjų ir oro uostų konkurenciją, dėl kintančių vyraujančių rinkos sąlygų neaiškią ekonominę aplinką ar kitus ekonominės aplinkos neapibrėžtumus. Komisija atkreipia dėmesį, kad, kaip aprašyta 279 ir 280 konstatuojamosiose dalyse, buvo kelios priežastys (pavyzdžiui, tai, kad nuo 2003 m. spalio mėn. iki 2005 m. spalio mėn. susidarė AUA oro uosto mokesčių trūkumas ir 2005 m. spalio mėn. pasitraukė „Ryanair“), dėl kurių KLU oro uostas manė, kad 2005 m. paskatų sistema buvo būtina siekiant užtikrinti tolesnį jo gyvavimą ir pelningumą.

                  (288)

                  Galiausiai Komisija pažymi, kad KLU oro uosto infrastruktūra gali naudotis visos oro transporto bendrovės ir ji nėra skirta konkrečiai oro transporto bendrovei. Be to, 2005 m. paskatų sistema buvo paskelbta KLU oro uosto interneto svetainėje ir ja taip pat galėjo naudotis visos suinteresuotos oro transporto bendrovės.

            7.2.3.   Išvada

                  (289)

                  Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad įdiegdamas 2005 m. paskatų sistemą KLU oro uostas elgėsi kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Todėl šia priemone oro transporto bendrovėms, kurioms ji taikyta, nesuteikta jokio ekonominio pranašumo ir ji nebuvo valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Tačiau ši išvada galioja tik oro transporto bendrovėms, kurioms taikoma tik 2005 m. paskatų sistema. Ši išvada nėra taikoma automatiškai, jei sistema konkrečiai oro transporto bendrovei buvo taikoma kartu su dvišaliu susitarimu, pavyzdžiui, su rinkodaros susitarimu. Tokiu atveju taikant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą būtina atsižvelgti į bendrą paskatų sistemos ir dvišalių susitarimų poveikį.

            7.3.   Sureguliavimo susitarimo sudarymas su AUA ir 2005 m. paskatų sistemos taikymas AUA

      7.3.1.   Įmonės ekonominė veikla ir apibrėžtis

                  (290)

                  Teikdama oro susisiekimo paslaugas AUA vykdo ekonominę veiklą, todėl pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra įmonė.

            7.3.2.   Ekonominis pranašumas

                  (291)

                  Norint įvertinti, ar valstybei priklausančio ir viešosiomis lėšomis finansuojamo oro uosto ir oro transporto bendrovės susitarimu pastarajai suteikiamas ekonominis pranašumas, reikia vertinti, ar šis susitarimas atitiko rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą, kaip aprašyta 261–278 konstatuojamosiose dalyse.

            7.3.2.1.   Papildomų sąnaudų ir pajamų vertinimo laikotarpis

                  (292)

                  Spręsdamas, ar sudaryti susitarimą dėl oro uosto paslaugų ir (arba) susitarimą dėl rinkodaros paslaugų, rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas kaip vertinimo laikotarpį pasirenka atitinkamo susitarimo galiojimo laikotarpį. Kitaip tariant, apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas vertina susitarimų taikymo laikotarpiu galimas papildomas išlaidas ir pajamas.

                  (293)

                  Šiuo atveju reikia pažymėti, kad susitarimo su AUA pasirašymo metu KFBG buvo ypatingoje padėtyje. 2005 m. spalio 20 d. KFBG turėjo ne tik spręsti būsimų sutartinių santykių su AUA, tačiau taip pat ir iki 2003 m. spalio mėn. buvusių santykių klausimus. Nuo 2003 m. spalio 1 d. AUA vienašališkai sumažino tuo metu KLU oro uostui mokėtinus pasirengimo reisui mokesčius. Todėl 2003 m. lapkričio 17 d. KFBG dėl nesumokėtų oro uosto mokesčių apygardos teismui pateikė civilinį ieškinį prieš AUA. Kai KFBG po šio ginčo pasirašė 2005 m. spalio 20 d. sureguliavimo susitarimą, jis turėjo atsižvelgti ne tik į oro uosto mokesčius, kuriuos AUA mokės ateityje, net ir į nesumokėtus ankstesnio laikotarpio mokesčius, kuriuos jis tikėjosi atgauti.

            7.3.2.2.   Vertinimas

                  (294)

                  2005 m. spalio 20 d. KFBG ir AUA pasirašė sureguliavimo susitarimą laikotarpiui nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2005 m. spalio 20 d. Jame šalys susitarė nutraukti dvi nagrinėjamas bylas. Pirmoji iš šių bylų buvo pateikta apygardos teismui ir buvo susijusi su KFBG civiliniu ieškiniu bendrovei AUA dėl nesumokėtų oro uosto mokesčių. Antroji byla buvo susijusi su AUA nacionaliniam kartelių bylų teismui pagal antimonopolinį įstatymą pateiktu prašymu dėl KFBG.

                  (295)

                  Sureguliavimo susitarime buvo susitarta dėl toliau nurodytų dalykų.

                              —

                              AUA įsipareigojo KFBG sumokėti […] EUR sumą.

                              —

                              Šalys susitarė, kad 2005 m. rugsėjo 1 d. KFBG paskatų sistema taps neatsiejama sureguliavimo susitarimo dalimi ir bendrovei AUA bus taikoma atgaline data, nuo 2003 m. spalio 1 d.

                  (296)

                  Austrijos valdžios institucijos teigia, kad KFBG ir DMG, prieš sudarydamos sureguliavimo susitarimą su AUA, nebuvo parengusios ex ante verslo plano.

                  (297)

                  Jos taip pat teigė, kad KFBG, KLH ir advokatų kontora, kuri atstovavo KFBG abiejose bylose, išsamiai įvertino susitarimo pasirašymo teisinius ir ekonominius pranašumas ir trūkumus. Kaip šių įvertinimų ir svarstymų įrodymą Austrija pateikė daug ataskaitų ir protokolų, kuriuos valdyba buvo pateikusi KFBG stebėtojų tarybai (52), taip pat turimus proceso dokumentus.

                  (298)

                  Iš šių dokumentų galima daryti toliau nurodytas išvadas.

                  (299)

                  Viena vertus, 2005 m. spalio mėn. bendrovė AUA KLU oro uostui buvo skolinga iš viso […] EUR nesumokėtų pasirengimo reisui mokesčių. Dėl šios priežasties KFBG apygardos teismui pateikė civilinį ieškinį prieš AUA, nes manė, kad AUA neturėjo teisės vienašališkai sumažinti mokėjimus 2003 m. spalio mėn. Kadangi KFBG savo įsipareigojimus pagal susitarimą su AUA dėl oro susisiekimo paslaugų įvykdė, bendrovei KFBG atrodė logiška pradėti teisinius veiksmus.

                  (300)

                  Kita vertus, reikia priminti, kad 2004 m. sausio 7 d. AUA šioje byloje pateikė išsamų atsiliepimą į ieškinį. Be to, 2004 m. spalio 17 d. AUA nacionaliniam kartelių bylų teismui pagal antimonopolinį įstatymą pateikė prašymą dėl KFBG piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi. Taigi, KFBG, bandydama išsireikalauti, kad AUA sumokėtų visus oro uosto mokesčius, susidūrė su oro transporto bendrovės aktyviu teisiniu pasipriešinimu.

                  (301)

                  Be to, nesumokėti oro uosto mokesčiai ir užsitęsęs ginčas turėjo rimtą poveikį KFBG ekonominei padėčiai. Kaip matyti iš KFBG stebėtojų tarybos ataskaitų (53), dėl šių nesumokėtų sumų KFBG likvidumo padėtis buvo labai įtempta ir KFBG akcininkams teko sumokėti […] EUR subsidiją. Toks grynųjų pinigų poreikis taip pat akivaizdus iš 2003–2005 m. pinigų srautų ataskaitų.

                  (302)

                  Kaip matyti iš proceso dokumentų, KFBG negalėjo pasiekti, kad AUA atžvilgiu būtų priimtas preliminarus įsakymas apmokėti, nes KFBG atveju nebuvo įvykdytos tokios teisės gynimo priemonės sąlygos. AUA tuo pačiu metu atsisakė sumokėti visą pasirengimo reisui mokesčių sumą, nes šie mokesčiai buvo gerokai didesni už tuos, kuriuos KLU oro uostui mokėjo „Ryanair“. AUA reikalavo, kad jai būtų taikomos vienodos sąlygos kaip ir „Ryanair“ ir šiuo atžvilgiu pateikė tokius argumentus: KLU oro uosto prievolė sudaryti sutartį ir įsipareigojimas taikyti vienodas sąlygas; KLU oro uosto piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi rinkoje ir apsauga nuo nesąžiningos konkurencijos. AUA taip pat pareiškė, kad KLU pažeidė Aviacijos įstatymo (toliau – vok. santrumpa LFG) 63 straipsnį ir Civilinio aerodromo veiklos taisyklių (toliau – vok. santrumpa ZFBO) 20 straipsnį. Pagal LFG 63 straipsnį civiliniai oro uostai turi būti prieinami visiems oro transporto bendrovėms vienodomis sąlygomis. Pagal ZFBO 20 straipsnį oro uosto mokesčiai turi būti apskaičiuojami pagal objektyvias charakteristikas. Kadangi šie teisiniai argumentai prima facie nebuvo visiškai nepagrįsti, KFBG negalėjo būti visiškai tikra, kad AUA civilinę bylą apygardos teisme pralaimės.

                  (303)

                  Be to, KFBG ir AUA korespondencija abiejose bylose rodo, kad AUA per šias procedūras KLU oro uostui grasino ateityje nutraukti skrydžius į šį oro uostą. Tačiau AUA teikiamos oro susisiekimo paslaugos tarp Klagenfurto ir Austrijos sostinės Vienos KLU oro uostui buvo (ir yra) svarbiausias oro maršrutas. Todėl KFBG buvo labai svarbu, kad reguliarūs skrydžiai į Vieną, AUA oro transporto mazgą, ir toliau būtų vykdomi. KFBG, dėl AUA grasinimų, 2004 ir 2005 m. ieškojo alternatyvių teikėjų, kad galėtų užtikrinti skrydžius į Vieną ir tuo atveju, jei AUA visiškai nustotų teikti šias paslaugas KLU oro uoste.

                  (304)

                  Tačiau, pasak Austrijos, KFBG nesugebėjo rasti jokios kitos oro transporto bendrovės, kuri būtų pasiūliusi panašias į AUA oro susisiekimo paslaugas tarp KLU ir Vienos oro uostų. KLU oro uostui AUA oro susisiekimo stabdymas būtų reiškęs jo svarbiausios oro transporto bendrovės praradimą ir pernelyg didelį įsiskolinimą.

                  (305)

                  Komisijos prašymu Austrija pateikė išsamią atkurtą KFBG 2005 m. spalio 20 d. finansinės padėties ex ante analizę.

                     8 lentelė

                     KFBG ir AUA ryšių keturių skirtingų scenarijų atkurta ex ante analizė

                              Scenarijų apskaičiavimai pagal 2005 m. ekstrapoliaciją

                              1 scenarijus
                              AUA moka visus mokesčius

                              2 scenarijus
                              visiškas AUA pasitraukimas

                              3 scenarijus
                              su AUA taikoma paskata

                              4 scenarijus
                              metus trunkantis AUA procesas

                              Veiklos rezultatas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Metinis pelnas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Grynųjų pinigų srautas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Grynųjų pinigų srautas po investicijų

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              2005 m. pagrindas (tūkst. EUR)
                              Išvykstančių keleivių skaičius

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Pajamos iš aviacijos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Paskata

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              AAG vertės koregavimo pajamos

                              […]

                              Pajamos iš aviacijos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Kitos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Veiklos rezultatas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Išlaidos medžiagoms

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Išlaidos personalui

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Nurašymai

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Veiklos sąnaudos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Rinkodaros bendradarbiavimo išlaidų padengimas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Veiklos rezultatas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Finansinės veiklos rezultatas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Metinis rezultatas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Pinigų srautai (metinis rezultatas plius nusidėvėjimas)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Būtinos atnaujinimo investicijos per metus (1 500 –2 000  tūkst. EUR)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Grynųjų pinigų srautas po investicijų

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              AAG projektas, Vienos ir Frankfurto paskirties oro uostai, 2005 m.

                              MTOW (Viena ir Frankfurtas)

                              […]

                              Išvykstančių keleivių skaičius (Viena ir Frankfurtas)

                              […]

                              Skrydžių į abi puses skaičius

                              […]

                              Projekto pajamos

                              […]

                              Projekto sąnaudos/ribinės sąnaudos

                              Eismo valdymo paslaugos (*2)

                              […]

                              Susijusios su skrydžiais

                              […]

                              Susijusios su keleiviais

                              […]

                              Visų projektų sąnaudų suapvalinta suma

                              […]

                              Suapvalintas projekto rezultatas

                              […]

                              Suapvalinta paskata

                              […]

                  (306)

                  Rengdama 8 lentelėje pateikiamą analizę Austrija rėmėsi toliau nurodytais argumentais. Analizė susijusi su keturiais skirtingais scenarijais ir jų atitinkamu finansiniu poveikiu KFBG.

                              a)

                              Susitarimo tolesnio tęsimo scenarijus, kai AUA sumoka visus iki 2003 m. spalio mėn. mokėtinus oro uosto mokesčius (jei AUA mokesčius būtų toliau mokėjusi).

                              b)

                              Visų AUA paslaugų nutraukimo KLU oro uoste scenarijus.

                              c)

                              Susitarimo su AUA tolesnio tęsimo scenarijus taikant 2005 m. paskatų sistemą (sureguliavimo susitarimo pasirašymas).

                              d)

                              Susitarimo tolesnio tęsimo scenarijus, kai AUA toliau moka tik dalį mokėtinų oro uosto mokesčių (sureguliavimo susitarimas nėra pasirašomas).

                  (307)

                  Komisija pažymi, kad dėl teisinių ginčų su AUA tik trys paskutiniai scenarijai buvo svarstomi kaip KFBG prieinamos alternatyvos, o pirmasis scenarijus buvo tik teorinio pobūdžio. Panašu, kad iš šių trijų scenarijų rinkos ekonomikos veiklos vykdytojui, esančiam padėtyje, kokioje buvo atsidūrusi KFBG, perspektyvus buvo tik trečiasis. Ketvirtasis scenarijus, pagal kurį KFBG sureguliavimo susitarimo nebūtų pasirašiusi ir AUA toliau būtų mokėjusi tik dalį oro uosto mokesčių, būtų dar labiau pabloginęs KFBG finansinę ir likvidumo padėtį. Palyginti su kitais scenarijais, ketvirtasis scenarijus ateityje būtų turėjęs neigiamą poveikį KFBG grynųjų pinigų srautams. Antrojo scenarijaus, pagal kurį AUA būtų nutraukusi visas KLU oro uoste teikiamas paslaugas, rezultatai būtų buvę dar blogesni, nes sureguliavimo susitarimas nebūtų pasirašytas ir bylinėjimasis būtų buvęs tęsiamas. Pagal šį scenarijų KFBG grynųjų pinigų srautai ateityje būtų dar pablogėję.

                  (308)

                  Komisija, atsižvelgdama į šias aplinkybes, konstatuoja, kad tokioje padėtyje, kokioje 2005 m. spalio mėn. buvo atsidūrusi KFBG, esančiam rinkos ekonomikos veiklos vykdytojui trečiasis scenarijus buvo vienintelis pagrįstas pasirinkimas. Pagal trečiąjį scenarijų mokėtinus oro uosto mokesčius AUA būtų mokėjusi, tačiau ne visus, o tik […] EUR vietoje visos […] EUR skolos. Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas į dalinį oro uosto mokesčių praradimą būtų atsižvelgęs vertindamas teigiamą sureguliavimo susitarimo poveikį: pagal pasirašytą sureguliavimo susitarimą AUA būtų sumokėjusi beveik du trečdalius visos skolos, dėl to grynųjų pinigų srautai ateityje būtų teigiami, KLU oro uosto likvidumo problemos išspręstos ir KLU oro uoste būtų užtikrintos reguliarios AUA oro susisiekimo paslaugos. Tikėtinas trečiojo scenarijaus diskontuotas rezultatas buvo teigiamas.

                  (309)

                  Todėl Komisija daro išvadą, kad, užuot pasirinkęs kurią nors kitą alternatyvą, privatus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas ex ante požiūriu būtų pasirašęs sureguliavimo susitarimą.

            7.3.3.   Išvada

                  (310)

                  Komisija mano, kad KFBG ir DMG, pasirašydami sureguliavimo susitarimą su AUA, veikė kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Todėl sprendimas pasirašyti sureguliavimo susitarimą bendrovei AUA nesuteikė jokio ekonominio pranašumo ir jis nebuvo valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

            7.4.   2002 m. susitarimai su „Ryanair“, LV ir AMS

      7.4.1.   Įmonės ekonominė veikla ir apibrėžtis

                  (311)

                  „Ryanair“ teikia oro susisiekimo paslaugas, o LV ir AMS teikia rinkodaros paslaugas. Tokių paslaugų teikimas yra ekonominė veikla. Todėl „Ryanair“, LV ir AMS yra įmonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

            7.4.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

                  (312)

                  Kad būtų valstybės pagalba, nagrinėjamosios priemonės turi būti finansuojamos iš valstybės išteklių, o sprendimas teikti priemones turi būti priskirtinas valstybei. Dėl kriterijų, kuriais vadovaujamasi vertinant, ar ištekliai yra valstybiniai, ir priskyrimas valstybei, nurodoma į 224–232 konstatuojamąsias dalis.

                  (313)

                  Komisija pažymi, kad KFBG ir DMG 100 % priklauso valstybei. Iki 2003 m. akcijos priklausė Austrijos Respublikai (60 %), Karintijos federacinei žemei (20 %) ir Klagenfurto miestui (20 %). 2003 m. balandžio mėn. Austrijos Respublikos akcijas perėmė Karintijos federacinė žemė. Todėl nuo 2003 m. akcijos priklauso Karintijos federacinei žemei (80 %) ir Klagenfurto miestui (20 %). Taigi pagal apibrėžtį, nustatytą Komisijos direktyvos 2006/111/EB (54) 2 straipsnio b punkte, KFBG ir DMG yra valstybinė įmonė, o jos ištekliai yra valstybiniai ištekliai.

                  (314)

                  Be to, 2002 m. susitarimai su „Ryanair“, AMS ir LV priskirtini valstybei. Viena vertus, tai nurodė Austrija, kuri paaiškino, kad Karintijos žemė dalyvavo sudarant visus KFBG ir DMG rinkodaros susitarimus su oro transporto bendrovėmis. Bendriau tariant, Karintijos žemė buvo nuolat informuojama apie visų su KFBG ir DMG vadovybe bei stebėtojų taryba susijusių susitarimų eigą. Karintijos žemės požiūriu, įvairių susitarimų sudarymas buvo naudingas jos interesams. Kita vertus, Karintijos žemė padengė rinkodaros išlaidas, susidariusias dėl KFBG bei DMG sudarytų rinkodaros susitarimų.

                  (315)

                  Be to, Austrija tokį įtraukimą aiškiai patvirtino ir nurodydama į 2002 m. susitarimus su „Ryanair“ ir AMS. Tokį dalyvavimą ir valdžios institucijų įtraukimą į 2002 m. susitarimus taip pat patvirtina Karintijos žemės Vyriausybės posėdžių, kuriuose buvo svarstomas susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų bei rinkodaros susitarimų sudarymas, protokolai (55).

                  (316)

                  Be to, šių 2002 m. susitarimų išlaidas padengė Karintijos žemė ir Klagenfurto miestas (žr. 7.1 skirsnį) – tai buvo valstybės finansavimas, dėl kurio buvo susitarta prieš sudarant susitarimą su oro transporto bendrove ir kuriam buvo būtina, kad Karintijos žemė bent netiesiogiai pritartų.

                  (317)

                  Organizacinė struktūra ir įgaliojimų schema yra dar vienas požymis, kad susitarimų paketo sudarymas priskirtinas valstybei. Kaip paaiškinta 228–232 konstatuojamosiose dalyse, KLH ir Klagenfurto miestas buvo priskirtini valstybei. Abu KFBG akcininkai paskyrė KFBG ir DMG stebėtojų tarybą (kuri savo ruožtu paskyrė vadovybę), todėl KFBG stebėtojų tarybos (ir vadovybės) sudėtis atitiko Karintijos Landtage atstovaujamų partijų jėgų santykį. Kadangi KLH ir Klagenfurto miestas tebuvo vieninteliai KFBG ir DMG akcininkai ir kadangi jie paskyrė KFBG ir DMG stebėtojų tarybą (kuri savo ruožtu paskyrė vadovybę), galima daryti prielaidą, kad jie galėjo daryti lemiamą įtaką KFBG ir DMG ir kontroliuoti jų išteklius.

                  (318)

                  Sudarant susitarimus su „Ryanair“ KFBG aktyviai atstovavo Karintijos žemės interesams užtikrindama tvaraus ir produktyvaus Klagenfurto oro uosto veikimą Karintijos žemės naudai.

                  (319)

                  Austrija patvirtino, kad pagal sprendimą Stardust Marine
                      (56) KFBG bei DMG susitarimai su „Ryanair“ ir jos patronuojamosiomis įmonėmis priskirtini Karintijos žemei.

                  (320)

                  Atsižvelgdama į tai Komisija mano, kad yra pakankamai požymių, kuriais remiantis galima daryti išvadą, kad 2002 m. KFBG ir DMG susitarimų sudarymas su „Ryanair“, LV ir AMS priskirtinas valstybei.

            7.4.3.   Ekonominis pranašumas

      7.4.3.1.   Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo taikymas 2002 m. susitarimui su „Ryanair“, LV ir AMS

                  (321)

                  Dėl rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo taikymo daroma nuoroda į 261–278 konstatuojamąsias dalis.

                  (322)

                  Taikydama šį principą ir atsižvelgdama į faktines šios bylos aplinkybes, Komisija mano, kad visų pirma reikėtų atsakyti į toliau nurodytus klausimus.

                              —

                              Ar susitarimą dėl rinkodaros paslaugų ir susitarimą dėl oro uosto paslaugų reikėtų vertinti atskirai ar kartu?

                              —

                              Kokios naudos tariamas rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, veikiantis taip, kaip veikė KFBG ir DMG, būtų galėjęs tikėtis iš susitarimų dėl rinkodaros paslaugų?

                              —

                              Kokią reikšmę susitarimų dėl oro uosto paslaugų sąlygų, nagrinėjamų vykdant oficialią tyrimo procedūrą, lyginimas su kituose oro uostuose renkamais oro uosto mokesčiais, turi taikant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą?

                  (323)

                  Atsakiusi į šiuos klausimus Komisija rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą taikys su „Ryanair“, LV ir AMS 2002 m. sudarytiems susitarimams.

            a)   Ar susitarimą dėl rinkodaros paslaugų ir dėl oro uosto paslaugų reikėtų vertinti kartu

                  (324)

                  Komisija mano, kad šiuo atveju abiejų rūšių priemonės, kurių atžvilgiu atliekamas oficialus tyrimas taikant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą (būtent susitarimas dėl oro uosto paslaugų ir trys susitarimai dėl rinkodaros paslaugų), turi būti vertinami kaip viena bendra priemonė. Tai taikoma tiek „Ryanair“ ir KFBG sudarytam susitarimui dėl oro uosto paslaugų, tiek DMG su LV ir AMS sudarytiems susitarimams dėl rinkodaros paslaugų.

                  (325)

                  Yra keli požymiai, iš kurių matyti, kad šiuos susitarimus reikėtų vertinti kaip vieną bendrą priemonę, nes jie sudaryti vykdant tą patį sandorį.

                  (326)

                  Pirma, iš esmės tai buvo tos pačios susitariančios šalys.

                              1.

                              LV yra 100 % „Ryanair“ patronuojamoji bendrovė. Abu susitarimus dėl rinkodaros paslaugų pasirašė Seanas Coyle'as, LV direktorius, kuris „Ryanair“ taip pat ėjo kelias kitas vadovaujamas pareigas – jis buvo apyvartos planavimo direktorius, maršrutų parinkimo direktorius, pelningumo, tinklo strategijos, pajėgumų paskirstymo, ryšių su investuotojais ir komercijos direktorius. Taikant valstybės pagalbos taisykles, LV ir „Ryanair“ laikomos viena įmone, nes LV, kontroliuojama bendrovės „Ryanair“ ir paisanti jos interesų, veikia kaip tarpininkė. Tai taip pat galima matyti iš abiejų susitarimų dėl rinkodaros paslaugų preambulės, pagal kurią DMG bendrovę LV paveda užtikrinti, kad keleiviai į KLU oro uostą būtų skraidinami naujais maršrutais iš Jungtinėje Karalystėje ir (arba) žemyninėje Europos dalyje esančių vietų ir tam būtų naudojami ekologiški orlaiviai su ne mažiau kaip 140 vietų. 2002 m. sausio 22 d. pirmajame susitarime dėl rinkodaros paslaugų taip pat nurodyta, kad transporto paslaugų veikla „nuo […] turi sudaryti 348 skrydžiai į abi puses (87 skrydžiai į abi puses per ketvirtį)“. Šie teiginiai rodo, kad šie rinkodaros susitarimai buvo glaudžiai susiję su „Ryanair“ ir KFBG susitarimu dėl oro susisiekimo paslaugų.

                              2.

                              AMS taip pat yra 100 % „Ryanair“ patronuojamoji bendrovė. Susitarimą dėl rinkodaros paslaugų pasirašė AMS direktorius Eddie's Wilsonas, kuris „Ryanair“ užėmė įvairias vadovaujamas pareigas, pvz., jis buvo personalo ir skrydžių vykdymo direktorius. Taikant valstybės pagalbos taisykles, AMS ir „Ryanair“ laikomos viena įmone, nes AMS, kontroliuojama bendrovės „Ryanair“ ir paisanti šios interesų, veikia kaip tarpininkė. Šiuose susitarimuose su AMS tai taip pat galima numanyti ir iš to, kad susitarimo dėl rinkodaros paslaugų preambulėje kelis kartus pateikiama nuoroda į „Ryanair“ interneto svetainę. Teigiama, kad DMG bendrovei AMS paveda įterpti interneto nuorodas į labai sėkmingą kelionių svetainę www.ryanair.com, kad bendrovė AMS yra sėkminga kelionių svetainės www.ryanair.com kūrėja ir valdytoja ir kad ji interneto svetaine www.ryanair.com naudojasi kaip rinkodaros priemone. Šie teiginiai rodo, kad šiame susitarime AMS ir „Ryanair“ interesai sutapo.

                              3.

                              DMG yra 100 % KFBG patronuojamoji bendrovė. Kaip paminėta 313 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, KFBG sprendimas su oro transporto bendrovėmis (pavyzdžiui, su „Ryanair“) sudaryti susitarimus dėl oro uosto paslaugų priskirtinas valstybei. Šiuo atžvilgiu Karintijos žemė kontroliavo KFBG ir DMG. Atsižvelgiant į tai, kad KFBG ir DMG stebėtojų tarybą visada skirdavo Karintijos žemė ir Karintijos žemė iš tikrųjų padengė dalį KFBG nuostolių (taigi joms abiems turėjo didžiulę įtaką ir šiomis įmonėmis buvo labai finansiškai suinteresuota), galima užtikrintai manyti, kad federacinė žemė iš tikrųjų kontroliavo bendroves KFBG ir DMG. Kalbant apie komercinius „Ryanair“ ir KFBG, taip pat, kita vertus, LV ir DMG santykius, Komisija daro išvadą, kad KFBG ir DMG suinteresuotumas sudaryti atitinkamus susitarimus labai sutapo: jos abi buvo suinteresuotos, kad oro uoste didėtų eismas, ir nebuvo svarbu, ar KFBG sudarė abu susitarimus ir ar vietoj jų rinkodaros susitarimą pasirašė DMG. Taigi tai, kad susitarimas dėl oro uosto paslaugų buvo sudarytas su KFBG, o susitarimas dėl rinkodaros paslaugų – su nuo jos priklausančia patronuojamąja įmone, netrukdo susitarimus vertinti kaip vieną sandorį.

                  (327)

                  Antra, visi keturi susitarimai buvo sudaryti tuo pačiu metu, nes visi keturi buvo pasirašyti 2002 m. sausio 22 d.

                  (328)

                  Trečia, „Ryanair“ ir KFBG susitarime dėl oro uosto paslaugų tiesiogiai nurodomi metiniai […] EUR mokesčiai už rinkodarą, kuriuos DMG privalo sumokėti „Ryanair“ įgaliotam profesionaliam žiniasklaidos konsultantui – t. y. LV. Pagal susitarimą KLU užtikrina, kad DMG bendrovės „Ryanair“ įgaliotam profesionaliam žiniasklaidos konsultantui mokės […] EUR mokestį per metus už nuo 2002 m. birželio 27 d. pradedamus kasdienius reisus į abi puses. Šis teiginys parodo aiškų ryšį tarp mokesčių už rinkodaros paslaugas ir „Ryanair“ kasdienių skrydžių.

                  (329)

                  Ketvirta, rinkodaros susitarime numatyta, kad jei kuriame nors ketvirtyje oro uosto paslaugų apimtis nesiektų mažiausio nustatyto dydžio, DMG turėtų teisę LV raštu informuoti apie savo ketinimą sustabdyti šių sumų mokėjimą; jei atitinkamame ketvirtyje ši mažiausia apimtis būtų vėl nepasiekta, susitarimas būtų nedelsiant nutraukiamas. Iš to ir vėl matyti, kad susitarimas dėl rinkodaros paslaugų ir susitarimas dėl oro uosto paslaugų yra neatskiriamai susiję.

                  (330)

                  Penkta, iš Karintijos žemės Vyriausybės posėdžių protokolų matyti, kad įvairių susitarimų pasirašymą Karintijos žemės Vyriausybė svarstė kaip bendrąją poziciją. Sprendimas, ar su LV ir AMS reikia pasirašyti rinkodaros susitarimą buvo neatsiejamai susietas su susitarimo dėl oro uosto paslaugų pasirašymu su „Ryanair“ (57).

                  (331)

                  Apibendrinant DMG ir LV bei AMS sudaryti susitarimai dėl rinkodaros paslaugų neatsiejamai susiję su „Ryanair“ ir KFBG pasirašytu susitarimu dėl oro uosto paslaugų. Iš pirmiau aprašytų aplinkybių matyti, kad dėl rinkodaros paslaugų nebūtų buvę sudaryti be susitarimo dėl oro uosto paslaugų. Iš tikrųjų susitarimuose dėl rinkodaros paslaugų aiškiai nurodyta, kad jie susieti su nauju oro maršrutu iš Jungtinės Karalystės į Klagenfurtą ir iš esmės numato rinkodaros paslaugas, kurios teikiamos per kelionių svetainę www.ryanair.com ir kuriomis šį oro maršrutą siekiama reklamuoti. Taip pat panašu, kad susitarimo dėl oro uosto paslaugų sudarymas buvo glaudžiai susietas su susitarimų dėl rinkodaros paslaugų sudarymu: susitarime dėl oro uosto paslaugų nustatytas „Ryanair“ įsipareigojimas, pagal kurį „Ryanair“, bendradarbiaudama su DMG, KLU informavimo ir aptarimo tikslais turi pateikti reguliariai atnaujinamą paslaugų rinkodaros planą, kuriame numatyta, kad atitinkamos turizmo svetainės turi būti susietos su „Ryanair“ interneto svetaine ir, kai tai įmanoma, jose turi būti pateikiami tinkami logotipai. Šis teiginys parodo aiškų ryšį tarp susitarimo dėl oro uosto paslaugų ir tą pačią dieną DMG ir AMS bei LV sudarytų rinkodaros susitarimų.

                  (332)

                  Šie su atskirais susitarimais dėl rinkodaros paslaugų susiję aspektai rodo, kad šiose sutartyse nurodytos rinkodaros paslaugos, atsižvelgiant tiek į jų teikimo laikotarpį, tiek į pobūdį, yra glaudžiai susijusios su jose minimomis „Ryanair“ oro transporto paslaugomis, dėl kurių sudarytas atitinkamas susitarimas dėl oro uosto paslaugų. Rinkodaros paslaugų sutartyse net nurodyta, kad jų pagrindas yra „Ryanair“ įsipareigojimas teikti nagrinėjamas transporto paslaugas. Todėl susitarimai dėl rinkodaros paslaugų neatsiejami nuo susitarimo dėl oro uosto paslaugų, kurio nuostatos juose pakartojamos ir kuriuo siekiama to paties tikslo.

                  (333)

                  Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad, siekiant nustatyti, ar buvo suteikta valstybės pagalba, 2002 m. sausio 22 d. susitarimą dėl oro uosto paslaugų ir susitarimus dėl rinkodaros paslaugų reikia nagrinėti bendrai.

                  (334)

                  Savo nuomonėje dėl sprendimo išplėsti procedūrą Austrija pareiškė sutinkanti su jame pasirinktu metodu susitarimą dėl oro uosto paslaugų ir tuo pačiu metu sudarytus susitarimus dėl rinkodaros paslaugų nagrinėti bendrai.

                  (335)

                  Tačiau kai kurios suinteresuotosios šalys, visų pirma „Ryanair“ ir AMS, šiam požiūriui nepritaria; jų nuomone, susitarimai dėl rinkodaros paslaugų turi būti nagrinėjami atskirai. Savo nuomonėje dėl sprendimo išplėsti procedūrą „Ryanair“ nurodė prieštaraujanti bendram susitarimo dėl oro uosto paslaugų ir susitarimų dėl rinkodaros paslaugų vertinimui (remdamasi ankstesniais šia tema pateiktais komentarais (58)), nes juos pasirašė skirtingos įstaigos ir jie nėra susiję. Susitarimo dėl rinkodaros paslaugų sudarymas nėra „Ryanair“ skrydžių vykdymo iš kurio nors oro uosto ir į jį sąlyga. Tačiau ši pozicija nesuderinama su teiginiu, kurį „Ryanair“ direktorių valdybos pirmininkas Seanas Coyle'as pateikė savo 2005 m. rugpjūčio 4 d. elektroniniame laiške tuometiniam KFBG generaliniam direktoriui Johannesui Gattereriui: „[…] the operation is currently loss making and these losses are not sustainable into the future. I appreciate you have five year agreement in relation to the marketing amount of EUR […] and naturally on cessation of the services no further quarterly payment falls due and this agreement ceases in line with main contract[…]“ ([…] veikla šiuo metu nuostolinga ir šie nuostoliai ateityje taps nepakeliami. Aš, be abejo, suprantu, kad esate sudarę penkerių metų susitarimą dėl […] EUR rinkodaros sumos ir, savaime suprantama, nutraukus paslaugas ketvirčio mokesčiai nebebus skaičiuojami ir šis susitarimas nustos galioti pagal pagrindinės sutarties sąlygas) (59). Šis teiginys parodo aiškų ryšį tarp susitarimų dėl rinkodaros paslaugų ir su jais susijusios pagrindinės sutarties – susitarimo dėl oro uosto paslaugų.

                  (336)

                  Turimi faktai taip pat patvirtina, kad sprendime išplėsti procedūrą išdėstytas požiūris, kuriam Austrija pritarė, yra pagrįstas (kaip įrodyta 324–333 konstatuojamosiose dalyse), todėl susitarimai dėl oro uosto paslaugų bei susitarimai dėl rinkodaros paslaugų turi būti nagrinėjami kartu.

                  (337)

                  Be to, teikdama pastabas apie sprendimą išplėsti procedūrą Austrija tvirtino, kad antrojo, 2002 m. sausio 22 d. DMG ir AMS pasirašyto susitarimo dėl rinkodaros paslaugų šalys niekada nevykdė, t. y. AMS neteikė jame nurodytų rinkodaros paslaugų ir DMG niekada nemokėjo jame numatyto metinio […] EUR mokesčio už šias paslaugas. Siekdama tai įrodyti Austrija pateikė DMG mokesčių patarėjo laišką, kuriame teigiama, kad atlikus išsamią paiešką 2002–2005 m. apskaitoje nepavyko rasti jokių duomenų, kad pagal antrąjį susitarimą dėl rinkodaros paslaugų būtų mokamas […] EUR metinis mokestis. Tačiau Austrija negalėjo atsakyti į klausimą, kodėl trečiasis susitarimas dėl rinkodaros paslaugų tariamai turėjo pakeisti antrąjį susitarimą dėl rinkodaros paslaugų, o KFBG archyvuose nėra to laikotarpio dokumentų ir nėra nė vieno tuo metu dirbusio darbuotojo, kuris galėtų atkurti įvykius, lėmusius trečiojo susitarimo dėl rinkodaros paslaugų pasirašymą. Šiuo atžvilgiu jokių patvirtinimų nėra pateikiama ir „Ryanair“ pastabose dėl sprendimo išplėsti procedūrą, nes jose galutinis antrojo susitarimo dėl rinkodaros paslaugų pakeitimas nėra aptariamas.

                  (338)

                  Komisija pažymi, kad trečiajame rinkodaros susitarime nėra paminėta, kad jis pakeičia antrąjį rinkodaros susitarimą.

                  (339)

                  Kadangi nėra jokių tariamo pakeitimo dokumentų (išskyrus užtikrinimus, kad pagal antrąjį susitarimą dėl rinkodaros paslaugų nebuvo atlikta jokių mokėjimų), Komisija daro išvadą, kad įrodymai Austrijos požiūrio nepagrindžia. Reikėtų paminėti, kad net jei antrasis susitarimas dėl rinkodaros paslaugų ir nebuvo įgyvendintas, tai nebūtų turėję jokios įtakos rinkos ekonomikos veiklos vykdytojui vertinant tikėtinas sąnaudas: trijų susitarimų dėl rinkodaros paslaugų pasirašymo metu rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas nebūtų turėjęs pagrindo manyti, kad vienas iš šių susitarimų vėliau nebus įgyvendintas. Todėl, net jei antrasis susitarimas faktiškai nebuvo įgyvendintas, tai nebūtų turėjęs jokio poveikio papildomų sąnaudų vertinimui.

            b)   Nauda, kurios rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas galėjo tikėtis iš susitarimų dėl rinkodaros paslaugų, ir kaina, kurią jis būtų pasirengęs mokėti už tokias paslaugas

                  (340)

                  Kad šiam nagrinėjamam atvejui būtų galima taikyti rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą, su „Ryanair“ susitarimą dėl oro uosto paslaugų ir su AMS bei LV susitarimus dėl rinkodaros paslaugų pasirašiusių KFBG ir DMG veiksmus reikia lyginti su tariamo rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo, atsakingo už KLU oro uosto valdymą, veiksmais.

                  (341)

                  Analizuojant šį sandorį reikėtų nagrinėti naudą, kurią šis tariamas pelno perspektyvų siekiantis rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas galėtų gauti pirkdamas rinkodaros paslaugas. Atliekant šią analizę nereikėtų atsižvelgti į bendrą tokių paslaugų poveikį turizmui ir regiono ekonominės veiklos rezultatams. Reikėtų atsižvelgti tik į šių paslaugų poveikį oro uosto pelningumui, nes tik tai ir domintų tariamą rinkos ekonomikos veiklos vykdytoją.

                  (342)

                  Taigi, teikiant rinkodaros paslaugas keleivių, skrendančių susitarimuose dėl rinkodaros paslaugų ir atitinkamuose susitarimuose dėl oro uosto paslaugų nurodytais oro maršrutais, turėtų padaugėti, nes rinkodaros paslaugos skirtos šiems oro maršrutams reklamuoti. Iš tikrųjų padaugėjus keleivių oro valdytojas gali gauti daugiau pajamų iš tam tikrų oro uosto mokesčių, taip pat gali padidėti su oro susisiekimu nesusijusios pajamos, visų pirma iš automobilių stovėjimo aikštelių, restoranų ir kitos oro uoste vykdomos veiklos.

                  (343)

                  Todėl rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, valdantis KLU oro uostą vietoje KFBG ir DMG, svarstydamas galimybę sudaryti susitarimus dėl rinkodaros paslaugų ir atitinkamą susitarimą dėl oro uosto paslaugų, be jokios abejonės būtų atsižvelgęs į šį galimą teigiamą poveikį. Šiuo atveju rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas būtų atsižvelgęs į konkretaus oro maršruto poveikį būsimoms pajamoms ir išlaidoms, apskaičiuodamas, kiek bus šiais maršrutais skrendančių keleivių. Iš to jis būtų galėjęs matyti galimą teigiamą rinkodaros paslaugų poveikį. Be to, būtų vertintas poveikis visą skraidinimo tais oro maršrutais laikotarpį, nustatytą susitarime dėl oro uosto paslaugų ir susitarimuose dėl rinkodaros paslaugų.

                  (344)

                  Oro uosto valdytojas, sudarydamas susitarimą dėl tam tikrų oro maršrutų reklamavimo, paprastai apskaičiuoja konkrečių oro maršrutų apkrovos rodiklį (arba apkrovos koeficientą) (60) ir į jį atsižvelgia vertindamas būsimas savo pajamas. Komisija sutinka su „Ryanair“ šiuo klausimu, būtent, kad sudaręs susitarimą dėl rinkodaros paslaugų oro uosto valdytojas ne tik patirs sąnaudų, bet ir gaus naudos.

                  (345)

                  Be to, reikėtų nustatyti, ar tariamas rinkos ekonomikos KLU oro uostą valdantis veiklos vykdytojas, veikiantis taip, kaip veikė KFBG ir DMG, galėjo pagrįstai tikėtis kitos naudos, t. y. ar jis galėjo tikėtis daugiau negu vien teigiamo poveikio keleivių srautui oro maršrutais, kuriems tuo laikotarpiu, kuriuo skraidinama tais maršrutais, taikomas susitarimas dėl rinkodaros paslaugų, kaip nustatyta susitarimuose dėl rinkodaros paslaugų arba susitarime dėl oro uosto paslaugų.

                  (346)

                  Šiam argumentui pritaria kelios suinteresuotosios trečiosios šalys (61), visų pirma „Ryanair“ savo 2014 m. sausio 17 d. tyrime. Minėtas tyrimas paremtas teorija, kad dėl rinkodaros paslaugų, kurias įsigyja oro uosto valdytojas, pavyzdžiui, KFBG ir DMG, bus pagerintas oro uosto prekių ženklo įvaizdis, taigi, visą šių susitarimų galiojimo laikotarpį tvariai didės šiuo oro uostu besinaudojančių keleivių skaičius, ir ne tik oro maršrutų, kuriems taikomi susitarimai dėl rinkodaros paslaugų ir susitarimas dėl oro uosto paslaugų, keleivių skaičius. Visų pirma, „Ryanair“ savo tyrime nustatė, kad šios rinkodaros paslaugos tvarų teigiamą poveikį keleivių eismo srautams oro uoste turės net ir susitarimams dėl rinkodaros paslaugų baigus galioti.

                  (347)

                  Pirmiausia reikėtų atkreipti dėmesį, kad nėra jokių duomenų, kuriais remiantis būtų galima manyti, kad, kai buvo sudaryti susitarimai dėl rinkodaros paslaugų, oro uosto valdytojas svarstė (jau nekalbat apie vertinimą skaičiais) galimą naudingą susitarimų dėl rinkodaros paslaugų poveikį kitiems, į susitarimus neįtrauktiems oro maršrutams, arba galimybę, kad toks poveikis išliks ir susitarimams nustojus galioti. Be to, Austrija nepasiūlė jokio metodo, kurį taikant būtų galima apskaičiuoti galimą vertę, kurios tariamas rinkos ekonomikos KLU oro uostą valdantis veiklos vykdytojas, veikdamas taip, kaip veikė KFBG ir DMG, galėjo tikėtis iš tokio poveikio, kai vertino galimybę 2002 m. sudaryti šiuos susitarimus.

                  (348)

                  Be to, remiantis turima informacija negalima įvertinti, ar tas poveikis būtų buvęs tvarus. Gali būti, kad Klagenfurto oro uosto ir regiono reklamavimas „Ryanair“ svetainėje paskatino žmones joje apsilankyti ir įsigyti „Ryanair“ skrydžių į Klagenfurto oro uostą bilietus tuo metu, kai reklama buvo skelbiama arba iškart po to. Tačiau vargiai tikėtina, kad šios reklamos poveikis lankytojams buvo ilgalaikis arba turėjo įtakos orlaivių bilietų pirkimui ilgiau negu kelias savaites po to, kai reklama buvo skelbta „Ryanair“ svetainėje. Labiau tikėtina, kad reklaminė kampanija turi tvarų poveikį, kai reklaminė veikla yra susijusi su viena ar daugiau reklamos priemonių, kurias vartotojai tam tikrą laikotarpį reguliariai mato. Pavyzdžiui, reklaminė kampanija, kai įtraukiamos bendrosios televizijos ir radijo stotys, populiarios svetainės ir (arba) įvairūs reklaminiai plakatai viešųjų vietų išorėje arba viduje, gali turėti tvarų poveikį, jeigu vartotojai reguliariai ją mato. Tačiau vargiai tikėtina, kad reklaminė veikla tik „Ryanair“ svetainėje turėtų poveikį, kuris nesibaigtų pasibaigus reklamai.

                  (349)

                  Taigi net jeigu dėl rinkodaros paslaugų jų teikimo laikotarpiu padidėjo keleivių srautas į susitarimus įtrauktais oro maršrutais, labai tikėtina, kad šiam laikotarpiui pasibaigus šis poveikis bus nedidelis, o poveikis kitiems oro maršrutams taip pat bus nereikšmingas.

                  (350)

                  Iš „Ryanair“2014 m. sausio 17 ir 31 d. tyrimų taip pat matyti, kad nauda, susijusi ne tik su į susitarimus dėl rinkodaros paslaugų įtrauktais oro maršrutais, arba nauda, tebegaunama nustojus vykdyti skrydžius susitarimuose dėl rinkodaros paslaugų ir susitarime dėl oro uosto paslaugų nustatytais maršrutais, buvo visiškai neapibrėžta ir nebuvo galima jos įvertinti skaičiais tiek patikimai, kiek tai būtų priimtina apdairiam rinkos ekonomikos veiklos vykdytojui.

                  (351)

                  Todėl, pavyzdžiui, remiantis 2014 m. sausio 17 d. tyrimu, „būsimas papildomas pelnas baigus galioti susitarimui dėl oro uosto paslaugų yra iš esmės neapibrėžtas“. Be to, šiame tyrime siūlomi du susitarimų dėl rinkodaros paslaugų teigiamo poveikio vertinimo būdai: grynųjų pinigų srauto ir kapitalizacijos.

                  (352)

                  Taikant grynųjų pinigų srauto metodą dėl rinkodaros paslaugų ir susitarimų dėl oro uosto paslaugų nauda apskaičiuojama vertinant būsimas pajamas, kurias oro uostą valdanti įmonė gali gauti iš rinkodaros paslaugų ir susitarimo dėl oro uosto paslaugų, atėmus atitinkamas išlaidas. Taikant kapitalizacijos metodą tai, kad dėl rinkodaros paslaugų pagerinamas oro uosto prekių ženklo įvaizdis, laikoma nematerialiuoju turtu, įsigytu už susitarimuose dėl rinkodaros paslaugų nustatytą kainą.

                  (353)

                  Tačiau tyrime pabrėžiama, kad taikant kapitalizacijos metodą kyla didelių sunkumų, ir parodyta, kad taikant šį metodą gaunami rezultatai gali būti nepatikimi; tyrime teigiama, kad būtų geriau taikyti grynųjų pinigų srauto metodą. Visų pirma, tyrime nustatyta:
                  „Taikant kapitalizacijos metodą reikėtų atsižvelgti tik į rinkodaros išlaidų dalį, priskirtiną oro uosto nematerialiajam turtui. Tačiau gali būti sunku nustatyti rinkodaros išlaidų dalį (būtent, investicijas į nematerialųjį oro uosto turtą), kuri skirta tikėtinoms būsimoms, o ne dabartinėms oro uosto pajamoms gauti“.
                  Tyrime taip pat pabrėžta:
                  „Norint taikyti kapitalizacija grindžiamą metodą, reikia apskaičiuoti vidutinį laikotarpį, kurį oro uostas gebėtų išlaikyti klientą dėl AMS rinkodaros kampanijos. Praktiškai būtų labai sunku apskaičiuoti vidutinį laikotarpį, kurį būtų išlaikomas klientas dėl AMS kampanijos, nes nėra pakankamai duomenų.“

                  (354)

                  2014 m. sausio 31 d. tyrime siūloma praktiškai taikyti grynųjų pinigų srauto metodą. Taikant šį metodą, susitarimų dėl rinkodaros paslaugų ir susitarimų dėl oro uosto paslaugų nauda, gaunama net ir baigus galioti susitarimui, išreiškiama kaip galutinė vertė, apskaičiuojama susitarimo galiojimo pabaigos dieną. Galutinė vertė apskaičiuojama remiantis papildomu pelnu, kurio tikimasi iš susitarimo dėl oro uosto paslaugų ir susitarimo dėl rinkodaros paslaugų paskutiniais susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo metais. Šis pelnas gaunamas ir tolesniu laikotarpiu, kurio trukmė lygi susitarimo dėl oro uosto paslaugų trukmei, ir patikslinamas atsižvelgiant į Europos oro transporto rinkos augimo tempą ir tikimybės koeficientą, kuriuo siekiama atspindėti susitarimo dėl oro uosto paslaugų ir susitarimo dėl rinkodaros paslaugų galimybę didinti oro uosto pelną po to, kai šie susitarimai baigia galioti. Remiantis 2014 m. sausio 31 d. tyrimu, galimybė duoti ilgalaikės naudos priklauso nuo įvairių veiksnių, „įskaitant didesnį pastebimumą, stipresnį prekės ženklą, taip pat išorinį poveikį tinklui ir kelis kartus skrendančius tuos pačius keleivius“, nors tie veiksniai išsamiau nepaaiškinti. Be to, taikant šį metodą atsižvelgiama į diskonto normą, kuri atspindi kapitalo kainą.

                  (355)

                  Tyrime siūlomas 30 % tikimybės koeficientas, kuris jame laikomas atsargiu. Tačiau šiame labai teoriniame tyrime nepateikta jokių rimtesnių kiekybinių ar kokybinių šio koeficiento pagrįstumo įrodymų. Tyrime nesiremiama jokiais su „Ryanair“ veikla, oro transporto rinkomis ar oro uosto paslaugomis susijusiais faktais, kad būtų galima pagrįsti šį 30 % koeficientą. Nenustatytas joks šio koeficiento ir tyrime tarp kitko paminėtų veiksnių (reikšmingumo, stipresnio prekių ženklo, išorinio poveikio tinklui ir kelis kartus skrendančių tų pačių keleivių), dėl kurių susitarimo dėl oro uosto paslaugų ir susitarimų dėl rinkodaros paslaugų nauda turi išlikti susitarimams baigus galioti, ryšys. Galiausiai analizuojant, kiek šios paslaugos galėtų turėti įtakos šiems veiksniams, niekaip nesiremiama konkrečiu rinkodaros paslaugų turiniu, nustatytu įvairiais susitarimais su AMS.

                  (356)

                  Be to, tyrime neįrodyta, kad yra kokia nors tikimybė, kad iš susitarimo dėl oro uosto paslaugų ir susitarimų dėl rinkodaros paslaugų oro uosto paskutiniais susitarimų galiojimo metais gautas pelnas bus gaunamas ir ateityje, šiems susitarimams nustojus galioti. Taip pat nepateikta įrodymų, kad Europos oro transporto rinkos augimo tempas yra naudingas rodiklis vertinant susitarimo dėl oro uosto paslaugų ir susitarimų dėl rinkodaros paslaugų poveikį oro uostui.

                  (357)

                  Todėl vargu ar apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, svarstydamas, ar sudaryti susitarimą, atsižvelgtų į galutinę vertę, apskaičiuotą taikant „Ryanair“ siūlomą metodą.

                  (358)

                  Todėl 2014 m. sausio 31 d. tyrime įrodyta, kad taikant grynųjų pinigų srauto metodą, kaip ir kapitalizacijos, būtų gauti tik labai neapibrėžti ir nepatikimi rezultatai.

                  (359)

                  Be to, nei Austrija, nei kuri nors suinteresuotoji šalis nepateikė duomenų, kuriais būtų įrodyta, kad regioninius oro uostus, panašius į Klagenfurto oro uostą, valdančios įmonės iš tikrųjų taiko 2014 m. sausio 31 d. tyrime „Ryanair“ pasiūlytą metodą arba bet kurį kitą metodą, kurį taikant siekiama atsižvelgti į tai, kiek pelno būtų gauta baigus galioti susitarimams dėl oro uosto paslaugų ir susitarimams dėl rinkodaros paslaugų. Austrija nepateikė jokių pastabų dėl 2014 m. sausio 17 ir 31 d. tyrimų.

                  (360)

                  Be to, galutinė vertė, apskaičiuota taikant „Ryanair“ siūlomą metodą, yra teigiama (todėl susitarimo dėl oro uosto paslaugų ir susitarimų dėl rinkodaros paslaugų pelningumas paprastai didėja), tik jei papildomas pelnas, kurio tikimasi iš šių susitarimų paskutiniais susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo metais, yra teigiamas. Jeigu jis neigiamas, atsižvelgus į galutinę vertę susitarimų pelningumas paprastai mažės. Toliau bus parodyta, kad dėl 2002 m. susitarimų papildomi grynųjų pinigų srautai buvo neigiami.

                  (361)

                  Kaip jau minėta, rinkodaros paslaugos skirtos taip pat skrydžių maršrutams, įtrauktiems į susitarimus dėl rinkodaros paslaugų. Jeigu nustojus galioti susitarimui dėl oro uosto paslaugų skrydžiai šiuo maršrutu nebevykdomi, vargiai tikėtina, kad nustojus galioti susitarimui rinkodaros paslaugos tebeturėtų teigiamą poveikį keleivių srautams oro uoste. Oro uosto valdytojui labai sunku įvertinti tikimybę, kad oro transporto bendrovė tebevykdys skrydžius maršrutu, kai baigs galioti susitarimas dėl oro uosto paslaugų, kuriuo ji įsipareigojo vykdyti skrydžius tuo maršrutu. Visų pirma pigių skrydžių bendrovės įrodė, kad skrydžių vykdymo tam tikrais maršrutais pradėjimo ir užbaigimo atžvilgiu jos labai reaguoja į rinkos sąlygas, o šios dažniausiai labai greitai kinta. Todėl sudarydamas tokį sandorį, koks šiuo atveju nagrinėjamas, apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas nepasitikėtų tuo, kad baigus galioti susitarimui oro vežėjas tebevykdys skrydžius konkrečiu maršrutu.

                  (362)

                  Remiantis tuo, kas išdėstyta, darytina išvada, kad vienintelis konkretus pelnas, kurio iš susitarimo dėl rinkodaros paslaugų tikėtųsi apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas ir į kurio dydį jis atsižvelgtų vertindamas, ar sudaryti tokį susitarimą kartu su susitarimu dėl oro uosto paslaugų, būtų galimas teigiamas rinkodaros paslaugų poveikis nagrinėjamuosiuose susitarimuose nurodytais maršrutais skrendančių keleivių skaičiui susitarimuose nurodytu paslaugų teikimo šiais maršrutais laikotarpiu. Komisija daro išvadą, kad bet kokia kita galima nauda yra per daug neapibrėžta, kad ją būtų galima įvertinti skaičiais ir į ją atsižvelgti; šiuo atveju tokia nauda nebuvo pakankamai įrodyta.

            c)   Klagenfurto oro uosto ir kitų Europos oro uostų palyginimo galimybės

                  (363)

                  Dėl palyginimo su 2002 m. susitarimų papildomo pelningumo ex ante analize galimybių atkreipiamas dėmesys į 262–278 konstatuojamosiose dalyse pateiktą vertinimą.

                  (364)

                  Dėl KLU oro uosto palyginimo su kitais oro uostais „Ryanair“ pateikė 2011 m. liepos 4 d.„Oxera“ tyrimą. Šiame tyrime tėra tik mokesčių, kuriuos „Ryanair“ turėjo mokėti […] ir […] oro uostuose, ir mokesčių, kuriuos „Ryanair“ mokėjo KLU oro uoste pagal susitarimus dėl oro uosto paslaugų, palyginimas. Tyrime nėra pateikiamas konkrečių su KLU sudarytų susitarimų dėl rinkodaros paslaugų (62) palyginimas su atitinkamais susitarimais, kurie galėjo būti siūlomi kituose oro uostuose. Tačiau susitarimai dėl rinkodaros paslaugų kiekvienam maršrutui, kuriam buvo taikomi susitarimai, turėjo būti nagrinėjami kartu su atitinkamais susitarimais dėl oro uosto paslaugų. Todėl 2011 m. liepos 4 d.„Oxera“ tyrime nurodyti aspektai neatitiko pagrindinio lyginamosios analizės reikalavimo, t. y. jie nebuvo „pakankamai tikslus atitinkamos ekonominės veiklos apibrėžimas“, kuriuo remiantis būtų galima nustatyti palygintinus rinkos dalyvius.

                  (365)

                  Be to, 2011 m. liepos 4 d.„Oxera“ tyrime nebuvo nustatyti patikimi oro uosto paslaugų rinkos kainos lyginamieji kriterijai. Nors tyrime teigiama, kad dauguma atrinktų lyginamųjų oro uostų daugiausia priklauso privatiems savininkams ir yra jų finansuojami arba kaip nors kitaip veikia kaip privatus investuotojas, […] oro uostas priklauso „Manchester Airports Group“, kuri savo ruožtu didžiąja dalimi priklauso valstybei, tačiau 2011 m. liepos 4 d.„Oxera“ tyrime nenurodyta, kad […] oro uostas valdomas laikantis rinkos ekonomikos principų. Dėl […] oro uosto tyrime nurodyta, kad savininkai nuolat buvo privatūs, tačiau nepaminėta, kad […] oro uostas, prieš jį parduodant 2013 m., buvo nuostolingas, todėl kyla klausimas, ar […] maži oro uosto mokesčiai, kurie nurodyti kaip lyginamieji kriterijai, rinkos ekonomikos veiklos vykdytojui būtų perspektyvūs.

            7.4.3.2.   Išvados dėl rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo taikymo nuostatų

                  (366)

                  Iš viso to, kas išdėstyta, matyti, kad norėdama atitinkamiems susitarimams taikyti rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą Komisija kiekvieno susitarimo dėl rinkodaros paslaugų atveju kartu turi nagrinėti šį susitarimą ir atitinkamą susitarimą dėl oro uosto paslaugų, ir nustatyti, ar vietoj KFBG KLU oro uostą valdantis tariamas rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, atsižvelgdamas į būsimą pelningumą, šiuos sandorius būtų sudaręs. Šiuo tikslu Komisija turi nustatyti su sutartimis susijusį laipsnišką pelningumo didėjimą, kurį rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas būtų įvertinęs sudarydamas susitarimus, vertindama viso susitarimų taikymo laikotarpio:

                              —

                              būsimą papildomą transporto srautą, kurį tikėtasi pasiekti įgyvendinant šiuos susitarimus, galbūt atsižvelgiant į rinkodaros paslaugų poveikį vietų užimtumo koeficientams skraidinant susitarimuose nurodytais maršrutais,

                              —

                              būsimas papildomas pajamas, kurias tikėtasi gauti įgyvendinant šiuos susitarimus, įskaitant aviacijos mokesčių ir antžeminių paslaugų pajamas, gautas skraidinant šiuose susitarimuose nurodytais maršrutais, taip pat su aviacija nesusijusias pajamas, gautas dėl įgyvendinant šiuos susitarimus atsiradusio papildomo transporto srauto,

                              —

                              būsimas numatomas papildomas išlaidas, patirtas įgyvendinant šiuos susitarimus, įskaitant veiklos sąnaudas ir galimas papildomas investicines sąnaudas, patirtas skraidinant šiuose susitarimuose nurodytais maršrutais, taip pat rinkodaros paslaugų sąnaudas.

                  (367)

                  Atlikus šiuos skaičiavimus turi būti nustatyti būsimi metiniai srautai, atitinkantys papildomų pajamų ir sąnaudų skirtumą; jei reikia, šie srautai turi būti diskontuoti taikant oro uostą valdančios įstaigos kapitalo kainą atspindinčią normą. Teigiama grynoji dabartinė vertė iš esmės rodo, kad ekonominės naudos pagal atitinkamas sutartis nesuteikta, o neigiama grynoji dabartinė vertė reiškia, kad tokios naudos suteikta.

            7.4.3.3.   Papildomų sąnaudų ir pajamų vertinimo laikotarpis

                  (368)

                  Spręsdamas, ar sudaryti susitarimą dėl oro uosto paslaugų ir (arba) susitarimą dėl rinkodaros paslaugų, rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas kaip vertinimo laikotarpį pasirinks atitinkamų susitarimų galiojimo laikotarpį arba kiekviename susitarime nurodytą laikotarpį. Kitaip tariant, jis vertins susitarimų taikymo laikotarpiu galimas papildomas išlaidas ir pajamas.

                  (369)

                  Neatrodo, kad būtų priežastis pasirinkti ilgesnį laikotarpį. Susitarimų pasirašymo dieną apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas neatsižvelgs į tai, ar susitarimai bus pratęsti jiems nustojus galioti (tomis pat ar naujomis sąlygomis). Be to, apskritai apdairus veiklos vykdytojas žinotų, kad pigių skrydžių bendrovės, tokios kaip „Ryanair“, visada labai reaguodavo ir dabar labai reaguoja į rinkos sąlygas – ir pradėdamos arba baigdamos vykdyti skrydžius tam tikrais maršrutais, ir didindamos arba mažindamos skrydžių skaičių.

                  (370)

                  Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, nustatydamas laikotarpį atitinkamiems susitarimams vertinti, atskaitos tašku būtų pasirinkęs visų keturių susitarimų pasirašymo tuo pačiu metu datą, t. y. 2002 m. sausio 22 d. Pabaigos data jis būtų pasirinkęs atitinkamame susitarime numatytą galiojimo pabaigos dieną. „Ryanair“ ir KFBG susitarimo dėl oro uosto paslaugų ir DMG ir LV pirmojo rinkodaros susitarimo atveju tai būtų buvusi 2007 m. birželio 26 d. – penkeri metai nuo įsigaliojimo. DMG ir AMS antrojo rinkodaros susitarimo atveju, kuriame visų pirma buvo numatytas penkerių metų galiojimo laikotarpis, tai būtų buvusi 2007 m. sausio 21 d. Nors trečiajame DMG ir LV rinkodaros susitarime galiojimo trukmės duomenys nebuvo nurodyti, jo pagrindinė paskirtis buvo DMG vienkartinės […] EUR sumos mokėjimas bendrovei LV 2002 m. gegužės 1 d., todėl ši diena atitiko susitarimo galiojimo pabaigą.

                  (371)

                  Apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas nebūtų atsižvelgęs į dviejuose iš susitarimų numatytą pratęsimo galimybę. Susitarimai buvo savaime pratęsiami su sąlyga, kad „Ryanair“ įvykdo visus susitarime numatytus savo įsipareigojimus. Kadangi pratęsimas priklausė nuo „Ryanair“ veiksmų ateityje, apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, esantis tokioje pačioje padėtyje kaip KFBG, pasirašymo metu nebūtų galėjęs pagrįstai tikėtis, kad susitarimas bus iš tikrųjų savaime pratęstas. Tai patvirtina ir tas faktas, kad visi keturi KFBG, DMG, „Ryanair“, LV ir AMS susitarimai nustojo galioti pirma laiko 2005 m. spalio 29 d., kai „Ryanair“ dėl ekonominių priežasčių nustojo teikti keleivinių skrydžių tarp KLU ir STN oro uostų paslaugas.

                  (372)

                  NET jei susitarimai būtų buvę pratęsti penkeriems metams, ex ante analizės rezultatai būtų buvę tokie patys. Tokį pratęsimą vertinant tokiomis pat sąlygomis, kokios buvo per pirmąjį penkerių metų laikotarpį, būtų vėl gauti neigiami papildomi grynųjų pinigų srautai.

            7.4.3.4.   Vertinimas

                  (373)

                  Vertinant nagrinėjamus susitarimus ir atsižvelgiant į išdėstytas pastabas reikėtų priminti, kad tiek pagalba pagal šiuos susitarimus, tiek tokios pagalbos dydis turi būti vertinami atsižvelgiant į padėtį, susiklosčiusią šiuos susitarimus pasirašant, ypač atsižvelgiant į tuo metu turimą informaciją ir tuo metu numatytą raidą.

                  (374)

                  Austrija teigia, kad KFBG ir DMG, prieš pasirašydama atskirus susitarimus dėl oro uosto paslaugų su įvairiomis oro transporto bendrovėmis, kitaip nei prieš pasirašydama atskirus susitarimus dėl rinkodaros paslaugų, neparengė ex ante rinkos tyrimų, verslo planų ar pelningumo apskaičiavimų.

                  (375)

                  „Ryanair“ nuomone, tuo, kad sudarant pagal oficialią tyrimo procedūrą nagrinėjamus susitarimus verslo plano nebuvo, negali būti remiamasi kaip įrodymu, kad nesilaikyta rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo.

                  (376)

                  Verslo plano nebuvimas rodo, kad su „Ryanair“, LV ir AMS sudaryti susitarimai neatitinka rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo, ypač todėl, kad dėl šių sutarčių nei Austrija, nei KFBG negalėjo pateikti jokio, net ir neišsamaus, pelningumo apskaičiavimo, atlikto prieš pasirašant susitarimus.

                  (377)

                  Todėl procedūros metu Komisija Austriją paragino atkurti pelningumo analizę, kurią rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas būtų atlikęs 2002 m., prieš pasirašydamas susitarimus su „Ryanair“, LV ir AMS, ir atkuriant remtis objektyvia informacija, kuri KfBG ir DMG buvo pateikta šių susitarimų pasirašymo metu bei tuo metu numatyta raida.

                  (378)

                  Komisijos prašymu Austrija parengė papildomų sąnaudų ir pajamų, kurių buvo galima tikėtis atitinkamų susitarimų sudarymo metu, apžvalgą. Austrija parengė kiekvieno susitarimo duomenis, kurie apibendrinti 9 lentelėje.

                     9 lentelė

                     Laipsniškas 2002 m. sutarčių su „Ryanair“, LV ir AMS pelningumo didėjimas (parengė Austrija)

                              5 metai

                              Kapitalizacijos norma:

                              8 %

                              Keleivių paskata:

                              0,00

                              Kasdienių skrydžių skaičius

                              348

                              Skrydžiai į abi puses per metus

                              LFZ (B737-800):

                              189

                              Vietos

                              MTOW (B737-800):

                              75

                              MTOW

                     Skaičiavimo modelis

                              Tikėtinos vertės pagal susitarimus

                              Skrydžių į abi puses skaičius

                              348

                              348

                              348

                              348

                              348

                              Vietų užimtumo koeficientas

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              Išvykstančių keleivių skaičius

                              46 040

                              46 040

                              46 040

                              46 040

                              46 040

                              5 metų trukmė

                              1

                              2

                              3

                              4

                              5

                              Vienam skrydžiui į abi puses

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vienam išvykstančiam keleiviui

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vienam išvykstančiam keleiviui – apsaugos paslaugų mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vienam išvykstančiam keleiviui – apsaugos paslaugų mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vienos mokesčių administratorius

                              Pajamos iš aviacijos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vienam keleiviui tenkančios su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Su oro susisiekimu susijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              „Kärnten Werbung“ įnašas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Klagenfurto miesto įnašas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Karintijos žemės įnašas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              „Leading Verge“ rinkodaros sutartis dėl

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              DMG, 2002 5 23

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos remiantis ribinėmis sąnaudomis

                              Eismo valdymo paslaugos, 51 %

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              „Austro Control“ – skrydžių valdymas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos (2002 m.)

                              Susijusios su skrydžiais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Susijusios su keleiviais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos/išlaidos

                              – 1 986 100

                              – 986 100

                              – 986 100

                              – 986 100

                              – 986 100

                              Perviršis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Diskonto koeficientas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Atlikus sąnaudų ir naudos analizę gautas diskontuotas teigiamas rezultatas (eurais)

                              1 540 000

                              Mokesčiai pagal 2002 1 22 susitarimą

                              Visas paslaugas apimantis mokestis už skrydį į abi puses

                              […]

                              Vienam išvykstančiam keleiviui

                              […]

                              Apsaugos paslaugų mokestis vienam išvykstančiam keleiviui

                              […]

                                  (*3) (nustatytas Austrijos valdžios institucijų)

                              2002 m. eismo valdymo paslaugos

                              […]

                              „Austro Control“

                              […]

                  (379)

                  Rengdama 9 lentelę Austrija rėmėsi toliau nurodytais argumentais.

                              a)

                              Numatytas papildomas transporto srautas (t. y. numatytas papildomas keleivių srautas) buvo apskaičiuotas pagal numatomą skrydžių skaičių per savaitę (348 skrydžiai į abi puses į Londoną per metus, vykdomi 189 vietų ir 75 t didžiausios kilimo masės orlaiviais, esant 70 % apkrovos koeficientui) ir ekstrapoliuotas visai su „Ryanair“ sudaryto dėl oro uosto paslaugų galiojimo trukmei. Dėl to Austrija nurodė 46 040 keleivių per metus.

                              b)

                              Numatomos papildomos su oro susisiekimu susijusios pajamos (antžeminių paslaugų ir tūpimo mokesčiai, pagrįsti tuometiniais oro uosto mokesčiais; […] EUR už kiekvieną skrydį į abi puses ir […] EUR už kiekvieną išvykstantį keleivį) buvo apskaičiuotos penkerių metų susitarimo dėl oro uosto paslaugų laikotarpiui, remiantis su „Ryanair“ sutartomis sąlygomis. Austrija nurodė, kad papildomos pajamos iš kiekvieno skrydžio į abi puses iš viso sudarė […] EUR per metus, o papildomos pajamos už kiekvieną išvykstantį keleivį iš viso sudarė […] EUR per metus. Į […] EUR apsaugos paslaugų mokestį nebuvo atsižvelgiama, nes KFBG jį tiesiogiai perdavė atitinkamoms Austrijos valdžios institucijoms, taigi šie pinigai nebuvo pasiliekami. Dėl to Austrija nurodė […] EUR per metus.

                              c)

                              Numatomos su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos (automobilių stovėjimo mokesčiai, išlaidos terminaluose ir kt.) apskaičiuotos visam susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo laikotarpiui. Remdamasi 2000–2004 m. vienam keleiviui tenkančiomis vidutinėmis su oro susisiekimo veikla nesusijusiomis pajamomis, Austrija savo analizėje nurodė […] EUR už kiekvieną išvykstantį keleivį. Dėl to Austrija nurodė […] EUR per metus.

                              d)

                              Į savo analizę Austrija kaip papildomas pajamas taip pat įtraukė ir mokėjimus, kuriuos KFBG gavo iš Karintijos žemės ([…] EUR vienkartinis mokėjimas 2002 m. ir […] EUR per metus), iš Klagenfurto miesto ([…] EUR per metus) ir iš „Kärnten Werbung“ ([…] EUR per metus).

                              e)

                              Kaip numatomas papildomas sąnaudas (t. y. sąnaudas, kurios pagal alternatyvų scenarijų būtų buvusios patirtos dėl sandorių su „Ryanair“, LV ir AMS nevykdymo) Austrija nurodė tokius mokėjimus:

                                          —

                                          pirmajame LV ir DMG rinkodaros susitarime nurodytus mokėjimus ([…] EUR per metus) bei trečiajame LV ir DMG rinkodaros susitarime (papildomame susitarime prie pirmojo rinkodaros susitarimo) nurodytą mokėjimą (vienkartinę […] EUR sumą),

                                          —

                                          mokėjimus trečiajai šaliai („Tyrolean Airways“), kuri veikė kaip antžemines paslaugas teikianti subrangovė. Austrija paaiškino, kad KLU oro uoste antžemines paslaugas jau kelerius dešimtmečius teikia subrangovas „Tyrolean Airways“. Antžeminių paslaugų kaina kiekvienais metais skelbiama KLU oro uosto mokesčių taisyklėse. Pagal KFBG ir „Tyrolean Airways“ veiklos rangos sutartį bendrovė KFBG rangovui už antžemines paslaugas moka nurodytą paskelbtų kainų, kurios priklauso nuo oro transporto bendrovės tipo, procentinę dalį. Pigių skrydžių bendrovės galėjo rinktis tik pagrindines ribotos apimties antžemines paslaugas, o visos kitos oro transporto bendrovės privalėjo rinktis visą siūlomų antžeminių paslaugų komplektą. Pagal subrangos sutartį pigių skrydžių bendrovių atveju KFBG kaip kompensaciją už paslaugas mokėjo 51 % pajamų, o visų kitų oro transporto bendrovių atveju – 67,9 %. Į 51 % buvo įskaičiuotos išlaidos medžiagoms, kurių „Tyrolean Airlines“ reikėjo antžeminėms paslaugoms teikti. Austrija nurodė […] EUR dydžio mokėjimus per metus,

                                          —

                                          mokėjimus valstybės bendrovei „Austro Contro“, kuri atsakinga už Austrijos oro erdvės saugumą. „Austro Control“ KLU oro uoste valdo oro eismo paslaugų padalinį ir oro eismo kontrolės centro bokštą. Austrija nurodė, kad mokesčiai už „Austro Control“ paslaugas sudarė […] EUR už kiekvieną skrydį į abi puses, t. y. […] EUR per metus,

                                          —

                                          papildomas veiklos sąnaudas dėl numatomo papildomo eismo srauto susitarimo galiojimo laikotarpiu: […] EUR už kiekvieną papildomą skrydį į abi puses bei už vieną toną didžiausios kilimo masės ir […] EUR už kiekvieną papildomą išvykstantį keleivį. Austrija paaiškino, kad tai yra geriausi galimi abiejų verčių įverčiai, kuriuos buvo galima naudoti rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo ex ante analizei susitarimų pasirašymo metu. Šios vertės paimtos iš 2002 m. naudotos apskaitos sistemos (BAB 2002), kuri apima nusileidimo mokesčio, keleivių mokesčio ir orlaivio stovėjimo vietoje teikiamų paslaugų mokesčio, eismo valdymo mokesčio, infrastruktūros mokesčio ir angaro mokesčio išlaidų pozicijas. Austrija šių apskaičiuotų mokesčių sumai pritaikė saugumo maržą, kad numatytų papildomų veiklos sąnaudų apskaičiavimas nebūtų pernelyg optimistinis. Šis rezultatas buvo padalytas iš atitinkamo atskaitos parametro, t. y. iš numatomo keleivių skaičiaus ir numatomos didžiausios kilimo masės. Todėl Austrijos apskaičiuotos papildomos veiklos sąnaudos sudarė […] EUR už kiekvieną skrydį į abi puses ir […] EUR už kiekvieną keleivį.

                              f)

                              Austrija paaiškino, kad 2002 m. vasario mėn. KFBG dėl papildomų srautų nenumatė jokių papildomų investicinių sąnaudų. Tuo metu KLU oro uostas turėjo nemažai nepanaudotų pajėgumų ir papildomi srautai turėjo padėti juos išnaudoti. KLU oro uosto terminalo bendras pajėgumas sudarė 600 000 keleivių per metus, o 2001 m. KLU oro uostas aptarnavo apytikriai 227 000 keleivių. Todėl tikėtinas papildomas 46 040 keleivių srautas nereikalavo jokių investicijų, nes esamas terminalas tokį skaičių keleivių galėjo priimti.

                              g)

                              KFBG pasirinko 8 % diskonto normą, kurią taikė ir paskelbė Vienos oro uostas.

                  (380)

                  Komisija daro išvadą, kad Austrija, apskaičiuodama keleivių skaičius ir pagal juos apskaičiuodama tikėtinas papildomas su oro susisiekimu susijusias pajamas, taikė patikimą metodą. Tas pats pasakytina ir apie papildomas sąnaudas dėl trečiosios šalies teikiamų antžeminių paslaugų ir išlaidas mokėjimams „Austro Control“. Patikimas būdas taip pat buvo taikomas apskaičiuojant papildomas veiklos sąnaudas kiekvienam skrydžiui į abi puses ir kiekvienam keleiviui bei 8 % diskonto normą. Remiantis turimais tikėtino papildomo eismo srauto duomenimis, Austrijos teiginiai apie papildomas investicijų sąnaudas taip pat atrodo pagrįsti.

                  (381)

                  Tačiau, išnagrinėjusi Austrijos pateiktą informaciją, Komisija vis tik negali sutikti su tam tikrų klausimų analize ir todėl atliks toliau nurodytus pakeitimus.

                              a)

                              Savo analizėje su oro susisiekimu nesusijusias papildomas pajamas Austrija įvertino […] EUR numatoma verte už kiekvieną išvykstantį keleivį. Ji buvo pagrįsta 2000–2004 m. su oro susisiekimu nesusijusiomis vidutinėmis pajamomis už kiekvieną keleivį. Tačiau apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, 2002 m. vasario mėn. atlikdamas 2002 m. susitarimų analizę, būtų rėmęsis per 1997–2001 m. laikotarpį gautomis su oro susisiekimu nesusijusiomis vidutinėmis pajamomis. Kaip matyti iš Austrijos pateiktos informacijos, 1997–2001 m. ši vidutinė vertė buvo […] EUR. Dėl to Komisija šioje analizėje nustatys […] EUR vertę už kiekvieną išvykstantį keleivį. Šis pokytis lemia kitokį […] EUR metinį rezultatą.

                              b)

                              Į savo analizę Austrija kaip papildomas pajamas taip pat įtraukė ir mokėjimus, kuriuos KFBG gavo iš Karintijos žemės ([…] EUR vienkartinis mokėjimas 2002 m. ir […] EUR per metus), iš Klagenfurto miesto ([…] EUR per metus) ir iš „Kärnten Werbung“ ([…] EUR per metus). Šios sumos buvo suteiktos kaip veiklos pagalba 2002 m. su „Ryanair“ ir jos patronuojamosiomis įmonėmis sudarytiems susitarimams finansuoti (žr. 7.1 skirsnį). 2014 m. Aviacijos gairių 63 punkte nustatyta, kad: „Oro uostas turėtų […] įrodyti, kad […] yra pajėgus padengti susitarimo […] taikymo išlaidas.“ Jei reikia papildomos paramos, rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo bus nesilaikoma. Tai rodo, kad bet kokia valstybės parama neturi būti laikoma papildomomis pajamomis, nes priešingu atveju nuostata neturi prasmės. Dėl šios priežasties Komisija Karintijos žemės, Klagenfurto miesto ir „Kärnten Werbung“ mokėjimų neįskaičiuos kaip papildomų pajamų.

                              c)

                              Komisija pažymi, kad į savo numatomų papildomų sąnaudų analizę Austrija įtraukė tik pirmajame LV ir DMG rinkodaros susitarime nurodytus mokėjimus ([…] EUR per metus) ir trečiajame LV ir DMG rinkodaros susitarime (papildomame susitarime prie pirmojo rinkodaros susitarimo) nurodytą mokėjimą (vienkartinę […] EUR sumą). Kita vertus, Komisija atsižvelgs taip pat ir į mokėjimus, kurie nustatyti antrajame DMG ir AMS rinkodaros susitarime ([…] EUR per metus). Austrija pareiškė, kad šių mokėjimų neįtraukė, nes šį susitarimą pakeitė trečiasis susitarimas ir jis neįsigaliojo. Komisija pažymi, kad Austrija tam nepateikė jokių įrodymų ir savo išvadą, jog KFBG pagal antrąjį rinkodaros susitarimą neatliko jokių mokėjimų, grindė tik tuo, kad KFBG apskaitos ataskaitose nebuvo atitinkamų mokėjimo dokumentų. NET ir darant prielaidą, kad Austrija faktus atsimena teisingai, antrąjį rinkodaros susitarimą Komisija vis tiek įtrauks į analizę, nes apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas 2002 m. vasario mėn., sutarties pasirašymo metu, nebūtų turėjęs pagrindo tikėtis ar numatyti, kad šie susitarimai vėliau nebus įgyvendinti ir jokie mokėjimai nebus atlikti. Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas susitarimus būtų vertinęs remdamasis padėtimi, buvusia pasirašymo metu, ypač tuo metu turima informacija ir numatomais pokyčiais. Todėl atliekant ex ante analizę į antrąjį rinkodaros susitarimą reikia atsižvelgti.

                  (382)

                  Atsižvelgdama į būtinus pakeitimus, Komisija atliko savo analizę. Ją atliekant buvo tiesiogiai įtraukta Austrijos pateikta papildomo pelno analizė, ją pakoregavus tik tiek, kiek tai buvo būtina, kaip apibendrinta 10 lentelėje.

                     10 lentelė

                     Laipsniškas 2002 m. susitarimų su Ryanair, LV ir AMS pelningumo didėjimas po Komisijos atlikto koregavimo

                              Trukmė: 5 metai

                              Kapitalizacijos norma:

                              8 %

                              Keleivių paskata:

                              0,00

                              Kasdienių skrydžių skaičius:

                              348

                              Skrydžiai į abi puses per metus

                              LFZ (B737-800):

                              189

                              Vietos

                              MTOW (B737-800):

                              75

                              MTOW

                     Skaičiavimo modelis

                              Tikėtinos vertės pagal susitarimus

                              Skrydžių į abi puses skaičius

                              348

                              348

                              348

                              348

                              348

                              Vietų užimtumo koeficientas

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              Išvykstančių keleivių skaičius

                              46 040

                              46 040

                              46 040

                              46 040

                              46 040

                              5 metų trukmė

                              2002 m. liepos mėn. – 2003 m. birželio mėn.

                              2003 m. liepos mėn. – 2004 m. birželio mėn.

                              2004 m. liepos mėn. – 2005 m. birželio mėn.

                              2005 m. liepos mėn. – 2006 m. birželio mėn.

                              2006 m. liepos mėn. – 2007 m. birželio mėn.

                              […] EUR už kiekvieną skrydį į abi puses

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […] EUR vienam išvykstančiam keleiviui

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Pajamos iš aviacijos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vienam keleiviui tenkančios su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              LV ir DMG rinkodaros susitarimas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              AMS ir DMG rinkodaros susitarimas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              LV ir DMG papildomas susitarimas

                              […]

                              0

                              0

                              0

                              0

                              Projekto sąnaudos remiantis ribinėmis sąnaudomis

                              Eismo valdymo paslaugos, 51 %

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              „Austro Control“ – skrydžių valdymas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos (2002 m.)

                              Susijusios su skrydžiais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Susijusios su keleiviais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Papildomos sąnaudos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Papildomi pinigų srautai

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Diskonto koeficientas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Grynoji dabartinė vertė

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

            7.4.3.5.   Išvada dėl ekonominio pranašumo

                  (383)

                  Kadangi 2002 m. su „Ryanair“, LV ir AMS sudarytų susitarimų tikėtinas diskontuotas rezultatas yra neigiamas, Komisija mano, kad sudarydamos šiuo susitarimus KFBG ir DMG veikė ne kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Oro uostas negalėjo tikėtis padengti dėl šių susitarimų atsirandančių papildomų sąnaudų. Kadangi KFBG ir DMG veikė ne kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, KFBG ir DMG, nuspręsdamos sudaryti susitarimus tokiomis sąlygomis, „Ryanair“, LV ir AMS suteikė ekonominį pranašumą. Austrijos argumentas, kad KFBG paskelbė konkursus, kuriais siekė sudaryti susitarimus dėl pavienių maršrutų, nepaneigia galimybės, kad buvo suteiktas Komisijos nustatytas pranašumas. Oro uostą valdantis rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas iš esmės gali skelbti atvirą konkursą, kad oro transporto bendrovei suteiktų finansinį paskatinimą už eismo srautų padidinimą. Atviras konkursas gali būti tinkama priemonė siekiant padidinti iš tokių paskatų gautą pelną. Tačiau jei oro uosto valdytojas ex ante negali tikėtis, kad kuris nors tokiame konkurse pateiktas pasiūlymas padidins oro uostą pelningumą, rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas jokio susitarimo nesudarytų net ir su konkurso laimėtoju, nes sudaryti susitarimą, kuris sumažintų pelną arba padidintų nuostolius, būtų ekonomiškai nenaudinga (63). Jei valstybės narės viešoji įstaiga dėl politinių priežasčių nusprendžia teikti paramą tam tikrai veiklai ir paskelbia konkursą dėl, pavyzdžiui, numatytos finansavimo sumos, konkurso surengimas nepaneigia valstybės pagalbos buvimo, o tik gali būti sumažinta teikiama suma (64).

            7.4.4.   Atrankinis pobūdis

                  (384)

                  Ekonominis pranašumas buvo atrankusis, nes buvo naudingas tik oro vežėjui, t. y. „Ryanair“.

                  (385)

                  Taigi Austrijos pateiktą argumentą, kad iš Klagenfurto oro uosto skrydžius vykdantiems oro vežėjams suteiktos oro uosto mokesčių nuolaidos yra neatrankiosios, tenka atmesti. Austrija tvirtino, kad gauti nuolaidas galėjo visos oro transporto bendrovės, pageidaujančios vykdyti skrydžius iš Klagenfurto oro uosto, dėl to jos tariamai yra neatrankiosios.

                  (386)

                  Komisija pažymi, kad atskiri su „Ryanair“ sudaryti susitarimai skiriasi nuo mokesčių sąrašo bei nuo su kitais oro vežėjais sudarytų susitarimų, taigi juose nustatytos individualiai susitartos sąlygos.

            7.4.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

                  (387)

                  Jeigu valstybės suteikta subsidija pagerinama įmonės konkurencinė padėtis jos konkurentų atžvilgiu, ši subsidija laikoma priemone, kuria iškraipyta arba gali būti iškraipyta konkurencija. Taigi visais praktiniais tikslais manoma, kad konkurencija iškraipyta, jeigu valstybė konkurencijai atvirame sektoriuje veikiančiai įmonei, kuri konkuruoja ar gali konkuruoti su kitomis įmonėmis, suteikia finansinį pranašumą. Remiantis Europos teismų praktika, bet kokia pagalba vidaus rinkoje veikiančiai įmonei gali būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

                  (388)

                  1993 m. sausio 1 d. įsigaliojus trečiajam oro transporto liberalizavimo teisės aktų rinkiniui (65), oro transporto bendrovės gali laisvai vykdyti skrydžius tarp Europos vidaus oro uostų. Teisingumo Teismas yra pažymėjęs, kad:
                  „tuo atveju, kai įmonė veikia sektoriuje, kuriame įvairių valstybių narių gamintojai […] faktiškai konkuruoja tarpusavyje, bet kokia pagalba, kurią ši įmonė gauna iš valdžios institucijų, gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai ir kenkti konkurencijai, jeigu rinkoje tęsiant įmonės veiklą konkurentams trukdoma didinti jų užimamas rinkos dalis ir mažėja konkurentų galimybės didinti eksporto apimtį.“ (66)

                  (389)

                  Komisija nustatė, kad KFBG ir DMG bendrovėms „Ryanair“, LV ir AMS suteikė atrankinį pranašumą. Oro transporto bendrovė „Ryanair“ ir jos patronuojamosios įmonės veikia konkurencinėje rinkoje visos Europos mastu, o dėl joms suteikto pranašumo galėjo pagerėti jų konkurencinė padėtis šioje rinkoje. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl bendrovėms „Ryanair“, LV ir AMS suteikto pranašumo gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

            7.4.6.   Išvada

                  (390)

                  Atsižvelgdama į pirmiau nurodytas priežastis, Komisija pažymi, kad dėl 2002 m. susitarimų „Ryanair“, LV ir AMS gavo valstybės pagalbą, kurios dydis yra […] EUR (grynąja dabartine verte).

            7.5.   2006 m. susitarimai su „Ryanair“ ir AMS

      7.5.1.   Įmonės ekonominė veikla ir apibrėžtis

                  (391)

                  „Ryanair“ teikia oro susisiekimo paslaugas, o AMS teikia rinkodaros paslaugas. Tokių paslaugų teikimas yra ekonominė veikla. Todėl „Ryanair“ ir AMS yra įmonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

            7.5.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

                  (392)

                  Kad būtų valstybės pagalba, nagrinėjamosios priemonės turi būti finansuojamos iš valstybės išteklių, o sprendimas teikti priemones turi būti priskirtinas valstybei. Dėl kriterijų, kuriais vadovaujamasi vertinant, ar ištekliai yra valstybiniai, ir priskyrimas valstybei, nurodoma į 224–232 konstatuojamąsias dalis.

                  (393)

                  Komisija pažymi, kad KFBG ir DMG 100 % priklauso valstybei. Iki 2003 m. akcijos priklausė Austrijos Respublikai (60 %), Karintijos federacinei žemei (20 %) ir Klagenfurto miestui (20 %). 2003 m. balandžio mėn. Austrijos Respublikos akcijas perėmė Karintijos federacinė žemė. Todėl nuo 2003 m. akcijos priklauso Karintijos federacinei žemei (80 %) ir Klagenfurto miestui (20 %). Taigi KFBG ir DMG yra valstybinė įmonė pagal apibrėžtį, nustatytą Direktyvos 2006/111/EB 2 straipsnio b punkte, o jos ištekliai yra valstybiniai ištekliai.

                  (394)

                  Be to, 2006 m. susitarimai su „Ryanair“, AMS ir LV priskirtini valstybei. Dėl Karintijos žemės bendro dalyvavimo oro uosto veikloje, ypač su oro transporto bendrovėmis sudarant rinkodaros susitarimą, žr. 314 bei paskesnes konstatuojamąsias dalis.

                  (395)

                  Be to, Austrija tokį įtraukimą aiškiai patvirtino ir nurodydama į 2006 m. susitarimus su „Ryanair“ ir AMS.

                  (396)

                  Atsižvelgdama į tai Komisija mano, jog yra pakankamai požymių, kuriais remiantis galima daryti išvadą, kad 2006 m. KFBG ir DMG susitarimų su „Ryanair“, LV ir AMS sudarymas priskirtinas valstybei.

            7.5.3.   Ekonominis pranašumas

      7.5.3.1.   Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principas

                  (397)

                  Dėl šiuo metu nesamų palyginamų oro uostų bei susitarimų ir dėl 2006 m. susitarimų papildomo pelningumo ex ante analizės atkreipiamas dėmesys į 261–278 konstatuojamosiose dalyse pateiktą vertinimą.

                  (398)

                  Dėl KLU oro uosto palyginimo su kitais oro uostais „Ryanair“ pateikė 2011 m. liepos 4 d.„Oxera“ tyrimą. Šiame tyrime tėra tik mokesčių, kuriuos „Ryanair“ turėjo mokėti […] ir […] oro uostuose, ir mokesčių, kuriuos „Ryanair“ mokėjo KLU oro uoste pagal susitarimus dėl oro uosto paslaugų, palyginimas. Tyrime nėra bandoma atlikti konkrečių, su KLU sudarytų susitarimų dėl rinkodaros paslaugų palyginimą su atitinkamais susitarimais, kurie galėjo būti siūlomi kituose oro uostuose. Tačiau susitarimai dėl rinkodaros paslaugų kiekvienam maršrutui, kuriam buvo taikomi susitarimai, turėjo būti nagrinėjami kartu su atitinkamais susitarimais dėl oro uosto paslaugų. Todėl 2011 m. liepos 4 d.„Oxera“ tyrime nurodyti aspektai neatitiko pagrindinio lyginamosios analizės reikalavimo, t. y. jie nebuvo „pakankamai tikslus atitinkamos ekonominės veiklos apibrėžimas“, kuriuo remiantis būtų galima nustatyti palygintinus rinkos dalyvius.

                  (399)

                  Be to, 2011 m. liepos 4 d.„Oxera“ tyrime nebuvo nustatyti patikimi oro uosto paslaugų rinkos kainos lyginamieji kriterijai. Nors tyrime teigiama, kad dauguma atrinktų lyginamųjų oro uostų daugiausia priklauso privatiems savininkams ir yra jų finansuojami arba kaip nors kitaip veikia kaip privatus investuotojas, […] oro uostas priklauso „Manchester Airports Group“, kuri savo ruožtu didžiąja dalimi priklauso valstybei, tačiau 2011 m. liepos 4 d.„Oxera“ tyrime nenurodyta, kad […] oro uostas valdomas laikantis rinkos ekonomikos principų. Dėl […] oro uosto tyrime nurodyta, kad savininkai nuolat buvo privatūs, tačiau nepaminėta, kad […] oro uostas, prieš jį parduodant 2013 m., buvo nuostolingas, todėl kyla klausimas, ar […] maži oro uosto mokesčiai, kurie nurodyti kaip lyginamieji kriterijai, rinkos ekonomikos veiklos vykdytojui būtų perspektyvūs.

            7.5.3.2.   Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo taikymas – susitarimo dėl rinkodaros paslaugų ir susitarimo dėl oro uosto paslaugų bendras vertinimas

                  (400)

                  Komisija daro išvadą, kad, atliekant tyrimą remiantis rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principu, „Ryanair“ ir KFBG susitarimą dėl oro uosto paslaugų bei DMG ir AMS susitarimus dėl rinkodaros paslaugų būtina vertinti kaip vieną bendrą priemonę.

                  (401)

                  Kaip ir 2002 m. susitarimų atveju, iš tiesų yra keli požymiai, iš kurių matyti, kad 2006 m. susitarimus reikėtų vertinti kaip vieną bendrą priemonę, nes jie sudaryti vykdant tą patį sandorį.

                  (402)

                  Pirma, rinkodaros susitarimas pagrįstas „Ryanair“ įsipareigojimu teikti paslaugas maršrutu STN–KLU…“. Šis pareiškimas yra nuoroda į „Ryanair“ ir KFBG susitarimą dėl oro uosto paslaugų ir vėlgi įrodo, kad susitarimas dėl rinkodaros paslaugų ir susitarimas dėl oro uosto paslaugų yra neatsiejamai susiję.

                  (403)

                  Antra, susitarimus sudarė iš esmės tos pačios šalys. Dėl „Ryanair“ patronuojamosios įmonės AMS ir KFBG patronuojamosios įmonės DMG pateikia nuorodą į 326 konstatuojamąją dalį.

                  (404)

                  Trečia, abiejuose susitarimuose nustatyta ta pati galiojimo pabaigos data, 2007 m. balandžio 21 d., t. y. jų galiojimo trukmė buvo vienoda. Tai, kad abu susitarimai nustojo galioti tuo pačiu metu, po vienodos trukmės laikotarpio, irgi rodo, kad jie abu buvo tarpusavyje susiję.

                  (405)

                  Apibendrinant DMG ir AMS sudarytas dėl rinkodaros paslaugų yra neatskiriamai susijęs su „Ryanair“ ir KFBG pasirašytu susitarimu dėl oro uosto paslaugų. Iš pirmiau aprašytų aplinkybių matyti, kad dėl rinkodaros paslaugų nebūtų buvę sudaryti be susitarimų dėl oro uosto paslaugų. Iš tikrųjų susitarime dėl rinkodaros paslaugų aiškiai nurodyta, kad jis susietas su tris kartus per savaitę vykdomu maršrutu STN–KLU ir iš esmės numato rinkodaros paslaugas, kurios teikiamos per kelionių svetainę www.ryanair.com ir kuriomis šį oro maršrutą siekiama reklamuoti.

                  (406)

                  Dėl tų priežasčių Komisija mano, kad, siekiant nustatyti, ar susitarimais suteikta valstybės pagalba, 2006 m. rugpjūčio 23 d. susitarimą dėl oro uosto paslaugų ir 2006 m. gruodžio 21 d. susitarimą dėl rinkodaros paslaugų reikia vertinti kartu.

                  (407)

                  Savo nuomonėje dėl sprendimo išplėsti procedūrą Austrija pareiškė sutinkanti su jame pasirinktu metodu susitarimą dėl oro uosto paslaugų ir tuo pačiu metu sudarytą susitarimą dėl rinkodaros paslaugų nagrinėti bendrai.

                  (408)

                  Tačiau kai kurios suinteresuotosios trečiosios šalys, visų pirma „Ryanair“ ir AMS, šiam požiūriui nepritaria; jų nuomone, susitarimas dėl rinkodaros paslaugų turi būti nagrinėjamas atskirai. Savo nuomonėje dėl sprendimo išplėsti procedūrą „Ryanair“ nurodė prieštaraujanti bendram susitarimo dėl oro uosto paslaugų ir susitarimų dėl rinkodaros paslaugų vertinimui (remdamasi ankstesniais šia tema pateiktais komentarais( (67), nes juos pasirašė skirtingos įstaigos ir jie nėra susiję. Susitarimo dėl rinkodaros paslaugų sudarymas nėra „Ryanair“ skrydžių vykdymo iš kurio nors oro uosto ir į jį sąlyga.

                  (409)

                  Tačiau turimi faktai patvirtina, kad sprendime išplėsti procedūrą išdėstytas požiūris, kuriam Austrija pritarė, yra pagrįstas, kaip įrodyta 324–333 konstatuojamosiose dalyse, todėl susitarimą dėl oro uosto paslaugų ir susitarimą dėl rinkodaros paslaugų reikia nagrinėti kartu.

            7.5.3.3.   Papildomų sąnaudų ir pajamų vertinimo laikotarpis

                  (410)

                  Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, vertindamas papildomas sąnaudas ir pajamas, remtųsi susitarimų galiojimo laikotarpiu. Atsižvelgiant į 368–369 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus aspektus, šis laikotarpis yra pagrįstas.

                  (411)

                  Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, nustatydamas laikotarpį atitinkamiems susitarimams vertinti, atskaitos tašku būtų pasirinkęs rinkodaros susitarimo, kuris papildė susitarimą dėl oro uosto paslaugų, pasirašymo datą (2006 m. gruodžio 21 d.). Abu susitarimai nustojo galioti 2007 m. balandžio 21 d.

                  (412)

                  Apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas nebūtų atsižvelgęs į dviejuose iš susitarimų numatytą pratęsimo galimybę. Pasirašymo metu toks ekonomikos veiklos vykdytojas nebūtų turėjęs pakankamų priežasčių pasikliauti, kad susitarimas su pigių skrydžių bendrove po poros metų iš tiesų bus pratęstas. Todėl vertinimas turi apimti tik laikotarpį iki 2007 m. balandžio 21 d.

            7.5.3.4.   Vertinimas

                  (413)

                  Dėl nagrinėjamų susitarimų vertinimo nurodoma į 373–377 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas.

                  (414)

                  Komisijos prašymu Austrija parengė papildomų sąnaudų ir pajamų, kurių buvo galima tikėtis atitinkamų susitarimų sudarymo metu, apžvalgą. Austrija parengė kiekvieno susitarimo duomenis, kurie apibendrinti 11 lentelėje.

                     11 lentelė

                     2006 m. susitarimų su „Ryanair“ ir AMS laipsniško pelningumo didėjimas (parengė Austrija)

                              4 mėnesiai

                              Kapitalizacijos norma:

                              8 %

                              Keleivių paskata:

                              7,62

                              Skrydžiai maršrutu 3 kartus per savaitę

                              54

                              LFZ (B737-800):

                              189

                              MTOW (B737-800):

                              67

                     Skaičiavimo modelis

                              Tikėtinos vertės pagal susitarimus

                              Skrydžių į abi puses skaičius

                              54

                              Vietų užimtumo koeficientas

                              85 %

                              Išvykstančių keleivių skaičius

                              8 675

                              Kel. pask.

                              Paskatos

                              7,62

                              4 mėnesiai

                              1

                              Nusileidimo mokestis

                              […]

                              Orlaivio stovėjimo vietoje teikiamos paslaugos

                              […]

                              Eismo valdymo paslaugos

                              […]

                              Skrydž. infrastr.

                              […]

                              Antž. infrastr.

                              […]

                              Keleivių mokestis

                              […]

                              Paskata

                              […]

                              Iš viso pajamų

                              […]

                              Vienam keleiviui tenkančios su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              Su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              Papildomos projekto pajamos

                              […]

                              AMS rinkodaros įnašai

                              […]

                              (2006 m. gruodžio 21 d. susitarimas)

                              Projekto sąnaudos remiantis ribinėmis sąnaudomis

                              Eismo valdymo paslaugos, 51 %

                              […]

                              8 EUR apsaugos paslaugų mokestis

                              […]

                              Projekto sąnaudos pagal BAB 2005

                              Susijusios su skrydžiais

                              […]

                              […]

                              Susijusios su keleiviais

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos / išlaidos

                              […]

                              Trūkstama suma

                              […]

                              Mokesčiai pagal susitarimą

                              Nusileidimo mokestis

                              […]

                              už vieną parengimą reisui

                              Orlaivio stovėjimo vietoje teikiamos paslaugos

                              […]

                              už vieną parengimą reisui

                              Eismo valdymo paslaugos

                              […]

                              už vieną parengimą reisui

                              Skrydž. infrastr.

                              […]

                              už vieną parengimą reisui

                              Antž. infrastr.

                              […]

                              vienam išvykstančiam keleiviui

                              Keleivių mokestis

                              […]

                              vienam išvykstančiam keleiviui

                              Laiko tarpsnių koordinavimas

                              […]

                              už vieną parengimą reisui

                              Apsaugos paslaugų mokestis

                              […]

                              vienam išvykstančiam keleiviui

                              Keleivių paskata

                              […]

                              vienam išvykstančiam keleiviui

                              ACG mokestis

                              […]

                              už vieną parengimą reisui

                  (415)

                  Rengdama 11 lentelę Austrija rėmėsi toliau nurodytais argumentais.

                              a)

                              Numatytas papildomas transporto srautas (t. y. numatytas papildomas keleivių srautas) buvo apskaičiuotas pagal numatomą skrydžių skaičių per savaitę (54 skrydžiai į abi puses per numatytą laikotarpį, vykdomi 189 vietų ir 67 t didžiausios kilimo masės orlaiviais, esant 85 % apkrovos koeficientui) ir ekstrapoliuotas visai su „Ryanair“ sudaryto susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo trukmei. Dėl to Austrija nurodė 8 675 keleivius per numatytą laikotarpį.

                              b)

                              Numatomos papildomos su oro susisiekimu susijusios pajamos (antžeminių paslaugų ir tūpimo mokesčiai, pagrįsti tuometiniais oro uosto mokesčiais) buvo apskaičiuotos keturių mėnesių susitarimo dėl oro uosto paslaugų laikotarpiui, remiantis su „Ryanair“ sutartomis sąlygomis. Austrija nurodė, kad papildomos keturių mėnesių pajamos iš viso sudarė […] EUR.

                              c)

                              Dėl […] EUR bendrų su aviacija susijusių oro uosto pajamų Austrija paaiškino, kad į šį skaičių buvo įskaičiuotas sumažinimas dėl oro transporto bendrovėms taikomos KFBG paskatų sistemos, kuri įsigaliojo 2005 m. rugsėjo 1 d. Paskatų sistema buvo siekiama keleivių paskatų būdu stiprinti ir užtikrinti esamus oro maršrutus. Dėl šios paskatos taikymo pajamos sumažėjo […] EUR.

                              d)

                              Numatomos su oro susisiekimu susijusios papildomos pajamos (automobilių stovėjimo mokesčiai, išlaidos terminaluose ir kt.) apskaičiuotos susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo keturių mėnesių laikotarpiui. Remdamasi 2001–2005 m. vienam keleiviui tenkančiomis vidutinėmis su oro susisiekimo veikla nesusijusiomis pajamomis, Austrija savo analizėje nurodė […] EUR už kiekvieną išvykstantį keleivį. Dėl to Austrija nurodė keturių mėnesių […] EUR sumą.

                              e)

                              Kaip numatomas papildomas sąnaudas (t. y. sąnaudas, kurios pagal alternatyvų scenarijų būtų buvusios patirtos dėl sandorio su „Ryanair“ ir AMS nevykdymo) Austrija nurodė šiuos mokėjimus:

                                          —

                                          AMS ir DMG rinkodaros susitarime nurodytus mokėjimus ([…] EUR per metus),

                                          —

                                          mokėjimus trečiajai šaliai („Tyrolean Airways“), kuri kaip subrangovė teikė antžemines paslaugas, kaip nurodyta 379 konstatuojamojoje dalyje. Austrija nurodė […] EUR dydžio mokėjimus per metus,

                                          —

                                          mokėjimus už saugumo priemones atitinkamoms Austrijos valdžios institucijoms: į metinį […] EUR apsaugos paslaugų mokestį buvo atsižvelgiama, nes KFBG ir „Ryanair“ susitarime buvo nustatyta, kad KFGB šį mokestį privalėjo mokėti,

                                          —

                                          papildomas veiklos sąnaudas dėl numatomo papildomo eismo srauto susitarimo galiojimo laikotarpiu: […] EUR už kiekvieną papildomą skrydį į abi puses bei už vieną toną didžiausios kilimo masės ir […] EUR už kiekvieną papildomą išvykstantį keleivį. Austrija paaiškino, kad tai yra geriausi galimi abiejų verčių įverčiai, kuriuos buvo galima naudoti rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo ex ante analizei susitarimų pasirašymo metu. Šios vertės paimtos iš nuo 2005 m. veikiančios apskaitos sistemos (BAB 2005), kuri apima nusileidimo mokesčio, keleivių mokesčio ir orlaivio stovėjimo vietoje teikiamų paslaugų mokesčio išlaidų pozicijas. BAB 2005 apskaitos sistemoje atskirai parodomos skirtingos pirminės sąnaudos, antrinės sąnaudos ir pridėtinės sąnaudos, kurios sudaro bendrąsias sąnaudas. Austrija išsamiai paaiškino, pagal kokius metodus KFBG iš tam tikrų pirminių sąnaudų elementų nustatė papildomas sąnaudas.

                              f)

                              Austrija paaiškino, kad 2006 m. gruodžio mėn. KFBG dėl papildomų srautų nesitikėjo jokių papildomų investicinių sąnaudų. Tuo metu KLU oro uostas turėjo nemažai nepanaudotų pajėgumų ir papildomi srautai turėjo padėti juos išnaudoti. KLU oro uosto terminalo bendras pajėgumas sudarė 600 000 keleivių per metus, o 2006 m. pabaigoje KLU oro uostas aptarnavo apytikriai 409 000 keleivių. Todėl tikėtinas papildomas 23 000 keleivių srautas nereikalavo jokių investicijų, nes esamas terminalas tokį skaičių keleivių galėjo priimti.

                              g)

                              KFBG pasirinko 8 % diskonto normą, kurią taikė ir paskelbė Vienos oro uostas.

                  (416)

                  Išnagrinėjusi Austrijos pateiktą informaciją, Komisija daro išvadą, kad Austrija, apskaičiuodama keleivių skaičius ir pagal juos apskaičiuodama tikėtinas papildomas su oro susisiekimu susijusias pajamas, taikė patikimą metodą. Tas pats taikytina tikėtinoms papildomoms su oro susisiekimu susijusioms pajamoms, atskaitymui dėl paskatų sistemos, tikėtinoms papildomoms su oro susisiekimu nesusijusioms pajamoms, papildomoms sąnaudoms dėl trečiosios šalies teikiamų antžeminių paslaugų ir išlaidoms mokėjimams „Austro Control“. Patikimas būdas taip pat buvo taikomas apskaičiuojant papildomas veiklos sąnaudas kiekvienam skrydžiui į abi puses ir kiekvienam keleiviui bei 8 % diskonto normą. Remiantis turimais tikėtino papildomo eismo srauto duomenimis, Austrijos teiginiai apie papildomas investicijų sąnaudas taip pat atrodo pagrįsti.

            7.5.3.5.   Išvada dėl ekonominio pranašumo

                  (417)

                  Kadangi 2006 m. su Ryanair ir AMS sudarytų susitarimų tikėtinas diskontuotas rezultatas yra neigiamas, Komisija mano, kad sudarydamos šiuos susitarimus KFBG ir DMG veikė ne kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Oro uostas negalėjo tikėtis padengti dėl šių susitarimų atsirandančių papildomų sąnaudų. Kadangi KFBG ir DMG veikė ne kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, KFBG ir DMG, nuspręsdamos sudaryti susitarimus tokiomis sąlygomis, „Ryanair“ ir AMS suteikė ekonominį pranašumą.

                  (418)

                  Šis 2006 m. susitarimų rezultatas nėra nesuderinamas su tuo, kad 2005 m. paskatų sistema (kuri buvo taikoma 2006 m. susitarimams) pati savaime nebuvo susieta su ekonominiu pranašumu, kaip nurodyta 261–288 konstatuojamosiose dalyse. Pagal 2006 m. susitarimus ši sistema buvo derinama su rinkodaros susitarimu. Taigi 2006 m. susitarimai nukrypsta nuo įprasto 2005 m. paskatų sistemos taikymo. Šio nukrypimo apimtis reiškia 2006 m. susitarimų suteiktą ekonominį pranašumą.

            7.5.4.   Atrankinis pobūdis

                  (419)

                  Ekonominis pranašumas buvo atrankusis, nes buvo naudingas tik oro vežėjui, t. y. „Ryanair“. Atsižvelgdama į tai Komisija taip pat pažymi, kad 2006 m. susitarimai su „Ryanair“ skyrėsi tiek nuo mokesčių sąrašo, tiek nuo susitarimų su kitomis oro transporto bendrovėmis.

            7.5.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

                  (420)

                  Komisija daro išvadą, kad dėl bendrovėms „Ryanair“ ir AMS suteikto pranašumo gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai, kaip nurodyta 387–389 konstatuojamosiose dalyse.

            7.5.6.   Išvada

                  (421)

                  Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad „Ryanair“ ir AMS gavo valstybės pagalbą, kurios dydis yra 141 326 EUR.

            7.6.   2003 m. susitarimas su HLX

      7.6.1.   Įmonės ekonominė veikla ir apibrėžtis

                  (422)

                  Teikdama oro susisiekimo paslaugas HLX vykdo ekonominę veiklą, todėl pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra įmonė.

            7.6.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

                  (423)

                  Kad būtų valstybės pagalba, nagrinėjamosios priemonės turi būti finansuojamos iš valstybės išteklių, o sprendimas teikti priemones turi būti priskirtinas valstybei. Dėl kriterijų, kuriais vadovaujamasi vertinant, ar ištekliai yra valstybiniai, ir priskyrimas valstybei, nurodoma į 224–232 konstatuojamąsias dalis.

                  (424)

                  Komisija pažymi, kad KFBG ir DMG 100 % priklauso valstybei. Iki 2003 m. akcijos priklausė Austrijos Respublikai (60 %), Karintijos federacinei žemei (20 %) ir Klagenfurto miestui (20 %). 2003 m. balandžio mėn. Austrijos Respublikos akcijas perėmė Karintijos federacinė žemė. Todėl nuo 2003 m. akcijos priklauso Karintijos federacinei žemei (80 %) ir Klagenfurto miestui (20 %). Taigi KFBG ir DMG yra valstybinė įmonė pagal apibrėžtį, nustatytą Direktyvos 2006/111/EB 2 straipsnio b punkte, o jos ištekliai yra valstybiniai ištekliai.

                  (425)

                  Be to, 2003 m. susitarimas su HLX dėl 314 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priskirtinas valstybei. Austrija taip pat aiškiai patvirtino, kad Karintijos žemė ir Klagenfurto miestas aktyviai dalyvavo sudarant 2003 m. susitarimus su HLX.

                  (426)

                  Be to tai, kad Karintijos žemė ir Klagenfurto miestas padengė 2003 m. susitarimų išlaidas (žr. 7.1 skirsnį), Komisija laiko dar vienu aiškiu priskirtinumo požymiu, kaip aprašyta 314 konstatuojamojoje dalyje.

                  (427)

                  Todėl Komisija daro išvadą, kad 2003 m. KFBG bei DMG ir HLX susitarimo sudarymas priskirtinas valstybei.

            7.6.3.   Ekonominis pranašumas

      7.6.3.1.   Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principas

                  (428)

                  Dėl šiuo metu nesamų palyginamų oro uostų bei susitarimų ir dėl 2006 m. susitarimų papildomo pelningumo ex ante analizės atkreipiamas dėmesys į 261–278 konstatuojamosiose dalyse pateiktą vertinimą.

            7.6.3.2.   Papildomų sąnaudų ir pajamų vertinimo laikotarpis

                  (429)

                  Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, vertindamas papildomas sąnaudas ir pajamas, remtųsi susitarimų galiojimo laikotarpiu. Atsižvelgiant į 368–369 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus aspektus, šis laikotarpis yra pagrįstas.

                  (430)

                  Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, nustatydamas laikotarpį atitinkamam susitarimui vertinti, atskaitos tašku būtų pasirinkęs dieną, kurią HLX pradėjo bendradarbiauti ir vykdyti skrydžius oro maršrutais, t. y. 2003 m. rugpjūčio 30 d. NET jei formaliai sutartis buvo pasirašyta vėliau, turima informacija rodo, kad šalys dėl susitarimo turinio iš tikrųjų susitarė dar prieš dieną, kurią pagal sutartį buvo pradėti vykdyti skrydžiai. Susitarimas nustojo galioti 2008 m. kovo 31 d.

                  (431)

                  Apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas nebūtų atsižvelgęs į susitarime numatytą pratęsimo galimybę. Pasirašymo metu toks ekonomikos veiklos vykdytojas nebūtų turėjęs pakankamų priežasčių pasikliauti, kad susitarimas su pigių skrydžių bendrove iš tiesų bus pratęstas. Todėl vertinimas turi apimti tik laikotarpį iki 2008 m. kovo 31 d.

            7.6.3.3.   Vertinimas

                  (432)

                  Dėl nagrinėjamų susitarimų vertinimo nurodoma į 373–377 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas.

                  (433)

                  Komisijos prašymu Austrija parengė papildomų sąnaudų ir pajamų, kurių buvo galima tikėtis atitinkamo susitarimo sudarymo metu, apžvalgą. Apibendrinimas pateikiamas 12 lentelėje.

                     12 lentelė

                     Laipsniškas 2003 m. susitarimo su HLX pelningumo didėjimas, parengė Austrija

                              4 metai 7 mėnesiai

                              Kapitalizacijos norma:

                              8 %

                              Keleivių paskata:

                              0,00

                              LFZ (B737-700):

                              148

                              Vietos

                              MTOW (B737-700):

                              68

                              MTOW

                     Skaičiavimo modelis

                              Tikėtinos vertės pagal susitarimus

                              Skrydžių į abi puses skaičius

                              770

                              996

                              996

                              996

                              655

                              Vietų užimtumo koeficientas

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              Išvykstančių keleivių skaičius

                              79 772

                              103 186

                              103 186

                              103 186

                              67 858

                              Kel. pask.

                              Kel. pask.

                              Kel. pask.

                              Kel. pask.

                              Kel. pask.

                              Paskatos

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              Trukmė – 4 metai ir 7 mėnesiai

                              1

                              2

                              3

                              4

                              5

                              Viso projekto

                              Nusileidimo mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Orlaivio stovėjimo vietoje teikiamos paslaugos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Eismo valdymo paslaugos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Skrydž. infrastr.

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Antž. infrastr.

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Keleivių mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Paskata

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              Pajamos iš aviacijos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Oro transporto bendrovės įnašas

                              […]

                              Metodo nebuvo, nes taikomas bendrasis metodas

                              Įnašas, atitinkantis nepadengtas projekto išlaidas

                              Karintijos žemės įnašas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vienam keleiviui tenkančios su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Su oro susisiekimu nesusijusios pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Rinkodaros apimtis pagal bendradarbiavimo sutartį

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                                 Koregavimas, parodytas projekto išlaidose

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                                 Koregavimas, parodytas projekto išlaidose

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos remiantis ribinėmis sąnaudomis

                              Eismo valdymo paslaugos, 51 %

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              („Austro Control“ – skrydžių valdymas)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              (Apsaugos paslaugų mokestis)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto išlaidų metodas pagal BAB 2002

                              Susijusios su skrydžiais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Susijusios su keleiviais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto išlaidų suma

                              […]

                              Iš viso išlaidų

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Perviršis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Diskonto koeficientas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Atlikus sąnaudų ir naudos analizę gautas diskontuotas teigiamas rezultatas (eurais)

                              […]

                  (434)

                  Rengdama 12 lentelę Austrija rėmėsi toliau nurodytais argumentais.

                              a)

                              Tikėtinas papildomas transporto srautas (t. y. tikėtinas papildomas keleivių srautas) buvo apskaičiuotas pagal numatomą skrydžių skaičių per metus (996 skrydžiai į abi puses per numatytą laikotarpį per metus, išskyrus pirmuosius metus, per kuriuos vykdoma 770 skrydžių į abi puses, ir paskutiniuosius metus, per kuriuos vykdomi 655 skrydžiai į abi puses; naudojami 148 vietų ir 68 t didžiausios kilimo masės orlaiviai, esant 70 % apkrovos koeficientui) ir ekstrapoliuotas visai su HLX sudaryto susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo trukmei.

                              b)

                              Numatomos papildomos su oro susisiekimu susijusios pajamos (antžeminių paslaugų ir tūpimo mokesčiai, pagrįsti tuometiniais oro uosto mokesčiais) buvo apskaičiuotos susitarimo dėl oro uosto paslaugų laikotarpiui, remiantis su HLX sutartomis sąlygomis. Austrija nurodė, kad papildomos pajamos iš viso sudarė […] EUR.

                              c)

                              Numatomos su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos (automobilių stovėjimo mokesčiai, išlaidos terminaluose ir kt.) apskaičiuotos visam susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo laikotarpiui. Savo analizėje Austrija rėmėsi […] EUR suma už kiekvieną išvykstantį keleivį. Dėl to Austrija nurodė […] EUR per metus.

                              d)

                              Į savo analizę Austrija kaip papildomas pajamas taip pat įtraukė mokėjimus, kuriuos KFBG gavo iš Karintijos žemės ([…] EUR).

                              e)

                              Kaip tikėtinas papildomas sąnaudas (t. y. sąnaudas, kurios pagal alternatyvų scenarijų būtų buvusios patirtos dėl sandorio su HLX nevykdymo) Austrija nurodė šiuos mokėjimus:

                                          —

                                          KFBG ir HLX rinkodaros susitarime nurodytus mokėjimus už rinkodaros paslaugas: […] EUR pirmaisiais metais, […] EUR vėlesniais metais ir […] EUR paskutiniaisiais metais,

                                          —

                                          mokėjimus trečiajai šaliai („Tyrolean Airways“), kuri kaip subrangovė teikė antžemines paslaugas, kaip nurodyta 379 konstatuojamojoje dalyje. Austrija nurodė […] EUR dydžio mokėjimus per metus,

                                          —

                                          mokėjimus už saugumo priemones atitinkamoms Austrijos valdžios institucijoms: į metinį […] EUR apsaugos paslaugų mokestį buvo atsižvelgiama, nes KFBG ir HLX susitarime buvo nustatyta, kad KFBG šį mokestį privalėjo mokėti. Be to, buvo atsižvelgiama į […] EUR metinį mokestį, kuris buvo mokamas „Austro Control“, nes jį pagal susitarimą turėjo mokėti KFBG,

                                          —

                                          papildomas veiklos sąnaudas dėl numatomo papildomo eismo srauto susitarimo galiojimo laikotarpiu: […] EUR už kiekvieną papildomą skrydį į abi puses bei už vieną toną didžiausios kilimo masės ir […] EUR už kiekvieną papildomą išvykstantį keleivį. Austrija paaiškino, kad tai yra geriausi galimi abiejų verčių įverčiai, kuriuos buvo galima naudoti rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo ex ante analizei susitarimų pasirašymo metu. Šios vertės paimtos iš nuo 2002 m. veikiančios apskaitos sistemos (BAB 2002), kuri apima nusileidimo mokesčio, keleivių mokesčio ir orlaivio stovėjimo vietoje teikiamų paslaugų mokesčio išlaidų pozicijas. BAB 2002 apskaitos sistemoje atskirai parodomos skirtingos pirminės sąnaudos, antrinės sąnaudos ir pridėtinės sąnaudos, kurios sudaro bendrąsias sąnaudas. Austrija išsamiai paaiškino, pagal kokius metodus KFBG iš tam tikrų pirminių sąnaudų elementų nustatė papildomas sąnaudas.

                              f)

                              Austrija paaiškino, kad 2003 m. rugpjūčio mėn. KFBG dėl papildomų srautų nesitikėjo jokių papildomų investicinių sąnaudų. Tuo metu KLU oro uostas turėjo nemažai nepanaudotų pajėgumų ir papildomi srautai turėjo padėti juos išnaudoti. KLU oro uosto terminalo bendras pajėgumas sudarė 600 000 keleivių per metus, o 2002 m. pabaigoje KLU oro uostas aptarnavo apytikriai 220 000 keleivių. Todėl tikėtinas papildomas 103 000 keleivių srautas nereikalavo jokių investicijų, nes esamas terminalas tokį skaičių keleivių galėjo priimti.

                              g)

                              KFBG pasirinko Vienos oro uosto taikomą ir paskelbtą 8 % diskonto normą, kuri KFBG finansiniuose apskaičiavimuose buvo dažnai naudojama.

                  (435)

                  Komisija daro išvadą, kad Austrija, apskaičiuodama keleivių skaičius ir pagal juos apskaičiuodama tikėtinas papildomas su oro susisiekimu susijusias pajamas, taikė patikimą metodą. Tas pats pasakytina ir apie papildomas sąnaudas dėl trečiosios šalies teikiamų antžeminių paslaugų ir išlaidas mokėjimams „Austro Control“. Patikimas būdas taip pat buvo taikomas apskaičiuojant papildomas veiklos sąnaudas kiekvienam skrydžiui į abi puses ir kiekvienam keleiviui bei 8 % diskonto normą. Remiantis turimais tikėtino papildomo eismo srauto duomenimis, Austrijos teiginiai apie papildomas investicijų sąnaudas taip pat atrodo pagrįsti.

                  (436)

                  Tačiau, išnagrinėjusi Austrijos pateiktą informaciją, Komisija vis tik negali sutikti su tam tikrų klausimų analize ir todėl atliks toliau nurodytus pakeitimus.

                              a)

                              Savo analizėje su oro susisiekimu nesusijusias papildomas pajamas Austrija įvertino […] EUR numatoma verte už kiekvieną išvykstantį keleivį. Ji buvo pagrįsta 2000–2004 m. su oro susisiekimu nesusijusiomis vidutinėmis pajamomis už kiekvieną keleivį. Tačiau apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, 2003 m. rugpjūčio mėn. atlikdamas 2003 m. susitarimo analizę, būtų rėmęsis laikotarpio prieš pat susitarimo įsigaliojimą (t. y. 1999–2002 m.) vidutinėmis su oro susisiekimu nesusijusiomis pajamomis. Kaip matyti iš Austrijos pateiktos informacijos, 1999–2002 m. ši vidutinė vertė buvo […] EUR. Dėl to Komisija šioje analizėje nustatys […] EUR vertę už kiekvieną išvykstantį keleivį. Šis pokytis lemia naują, pakoreguotą […] EUR metinį rezultatą.

                              b)

                              Dėl pirmiau nurodytų priežasčių (žr. 381 konstatuojamąją dalį), Komisija, priešingai nei Austrija, mano, kad […] EUR mokėjimai, kuriuos KFBG kasmet gaudavo iš Karintijos žemės kaip veiklos pagalbą 2003 m. susitarimui su HLX finansuoti (žr. 7.1 skirsnį), neturi būti įtraukti kaip papildomos pajamos.

                  (437)

                  Komisija taip pat pakoregavo rinkodaros mokesčių sumas, nes pateiktos vertės neatitiko 2004 m. gegužės 24 d. susitarimo nuostatų. Dėl to Komisija naudojo susitarime nurodytas rinkodaros mokesčių sumas.

                  (438)

                  Atsižvelgdama į būtinus pakeitimus, Komisija analizę koregavo tiek, kiek tai buvo būtina, kaip apibendrinta 13 lentelėje.

                     13 lentelė

                     Laipsniškas 2003 m. sutarties su HLX pelningumo didėjimas (parengė Austrija, koregavo Komisija)

                              Sutarties trukmė: 4 metai 7 mėnesiai

                              Kapitalizacijos norma:

                              8 %

                              Keleivių paskata:

                              0,00

                              LFZ (B737–700):

                              148

                              Vietos

                              MTOW (B737–700):

                              68

                              MTOW

                     Skaičiavimo modelis

                              Tikėtinos vertės pagal susitarimus

                              Skrydžių į abi puses skaičius

                              770

                              996

                              996

                              996

                              581

                              Vietų užimtumo koeficientas

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              Išvykstančių keleivių skaičius

                              79 772

                              103 186

                              103 186

                              103 186

                              60 192

                              Į oro uosto mokesčius jau įskaičiuotos paskatos

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              Trukmė: 4 metai 7 mėnesiai

                              2003 m. rugpj. – 2004 m. rugpj.

                              2004 m. rugpj. – 2005 m. rugpj.

                              2005 m. rugpj. – 2006 m. rugpj.

                              2006 m. rugpj. – 2007 m. rugpj.

                              2007 m. rugpj. – 2008 m. rugpj.

                              Viso projekto

                              Nusileidimo mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Orlaivio stovėjimo vietoje teikiamos paslaugos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Eismo valdymo paslaugos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Skrydž. infrastr.

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Antž. infrastr.

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Keleivių mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Paskata

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              Pajamos iš aviacijos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vienam keleiviui tenkančios su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Rinkodaros mokesčiai pagal bendradarbiavimo sutartį

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos remiantis ribinėmis sąnaudomis

                              Eismo valdymo paslaugos, 51 %

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              („Austro Control“ – skrydžių valdymas)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              (Apsaugos paslaugų mokestis)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto išlaidų metodas pagal BAB 2002

                              Susijusios su skrydžiais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Susijusios su keleiviais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto išlaidų suma

                              […]

                              Iš viso išlaidų

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Perviršis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Diskonto koeficientas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Atlikus sąnaudų ir naudos analizę gautas diskontuotas neigiamas rezultatas (eurais)

                              […]

            7.6.3.4.   Išvada dėl ekonominio pranašumo

                  (439)

                  Kadangi 2003 m. susitarimo su HLX tikėtinas diskontuotas rezultatas yra neigiamas, Komisija mano, kad sudarydama šiuos susitarimus KFBG veikė ne kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Oro uostas negalėjo tikėtis padengti dėl šio susitarimo atsirandančių papildomų sąnaudų. Kadangi KFBG ir DMG veikė ne kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, KFBG ir DMG, nuspręsdamos sudaryti susitarimą tokiomis sąlygomis, HLX suteikė ekonominį pranašumą.

            7.6.4.   Atrankinis pobūdis

                  (440)

                  Ekonominis pranašumas buvo atrankusis, nes buvo naudingas tik oro vežėjui, t. y. HLX. Atsižvelgdama į tai Komisija taip pat pažymi, kad 2003 m. susitarimas su HLX skyrėsi tiek nuo mokesčių sąrašo, tiek nuo susitarimų su kitomis oro transporto bendrovėmis.

            7.6.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

                  (441)

                  Komisija daro išvadą, kad dėl bendrovei HLX suteikto pranašumo gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai, kaip rodo 387–389 konstatuojamosiose dalyse pateikti argumentai.

            7.6.6.   Išvada

                  (442)

                  Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad HLX gavo valstybės pagalbą, kurios dydis yra […] EUR (grynąja dabartine verte).

            7.7.   2008 m. susitarimas su „TUIfly“

      7.7.1.   Įmonės ekonominė veikla ir apibrėžtis

                  (443)

                  Teikdama oro susisiekimo paslaugas „TUIfly“ vykdo ekonominę veiklą, todėl pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra įmonė.

            7.7.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

                  (444)

                  Kad būtų valstybės pagalba, nagrinėjamosios priemonės turi būti finansuojamos iš valstybės išteklių, o sprendimas teikti priemones turi būti priskirtinas valstybei. Dėl kriterijų, kuriais vadovaujamasi vertinant, ar ištekliai yra valstybiniai, ir priskyrimas valstybei, nurodoma į 224–232 konstatuojamąsias dalis.

                  (445)

                  Komisija pažymi, kad KFBG ir DMG 100 % priklauso valstybei, t. y. 20 % priklauso Klagenfurto miestui ir 80 % KLH. Kaip aprašyta 24–26 konstatuojamosiose dalyse, KLH buvo pagal viešąją teisę reglamentuojamas juridinis asmuo. Taigi pagal Direktyvos 2006/111/EB 2 straipsnio b punktą KFBG ir DMG reikia laikyti valstybinėmis įmonėmis. Komisija mano, kad dėl to iš KFBG ir DMG išteklių suteikus bet kokį pranašumą būtų netenkama valstybės išteklių, taigi valstybės ištekliai yra perduodami, kaip rodo 313 konstatuojamojoje dalyje pateikti argumentai.

                  (446)

                  2008 m. susitarimas su „TUIfly“ taip pat priskirtinas valstybei. Kaip paaiškinta 228–232 konstatuojamosiose dalyse, KLH ir Klagenfurto miestas priskirtini valstybei. Abu KFBG akcininkai paskyrė KFBG ir DMG stebėtojų tarybą (kuri savo ruožtu paskyrė vadovybę), todėl KFBG stebėtojų tarybos (ir vadovybės) sudėtis atitiko Karintijos Landtage atstovaujamų partijų jėgų santykį. Be to, visus sprendimus dėl investicijų, kurių vertė didesnė nei 50 000 EUR, turi patvirtinti stebėtojų taryba. Pagal jos įstatų 5 straipsnį KLH buvo taikoma nuolatinė Karintijos žemės priežiūra. Karintijos žemės Vyriausybė turėjo užtikrinti, kad visi KLH sprendimai būtų priimami paisant Karintijos žemės interesų.

                  (447)

                  Sudarant susitarimą su „TUIfly“ bendrovės KFBG ir DMG aktyviai atstovavo Karintijos žemės interesams užtikrindamos tvaraus ir produktyvaus Klagenfurto oro uosto veikimą Karintijos žemės naudai.

                  (448)

                  Austrija paaiškino, kad Karintijos žemė dalyvavo priimant sprendimą dėl 2008 m. susitarimo su „TUIfly“ sudarymo, nes apie susitarimą ji buvo KLH, KFBG ir DMG vadovybės ir stebėtojų tarybos išsamiai informuojama. Karintijos žemės požiūriu, susitarimo sudarymas buvo naudingas jos interesams. Austrija patvirtino, kad susitarimai tarp KFBG bei DMG ir „TUIfly“ pagal sprendimą Stardust Marine
                      (68) priskirtini Karintijos žemei.

                  (449)

                  Atsižvelgdama į tai Komisija mano, jog yra pakankamai požymių, kuriais remiantis galima daryti išvadą, kad 2008 m. KFBG ir DMG susitarimo sudarymas su „TUIfly“ priskirtinas valstybei.

            7.7.3.   Ekonominis pranašumas

      7.7.3.1.   Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principas

                  (450)

                  Dėl susitarimo su „TUIfly“ papildomo pelningumo ex ante analizės atkreipiamas dėmesys į 263–279 konstatuojamosiose dalyse pateiktą vertinimą.

            7.7.3.2.   Papildomų sąnaudų ir pajamų vertinimo laikotarpis

                  (451)

                  Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, vertindamas papildomas sąnaudas ir pajamas, remtųsi susitarimų galiojimo laikotarpiu. Atsižvelgiant į 368–369 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus argumentus, šis laikotarpis yra pagrįstas.

                  (452)

                  Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, nustatydamas laikotarpį atitinkamiems susitarimams vertinti, atskaitos tašku būtų pasirinkęs bendradarbiavimo pradžios dieną, kurią buvo pradėtos teikti oro uosto paslaugos, t. y. 2008 m. balandžio 1 d. Susitarimas nustojo galioti 2013 m. kovo 31 d.

            7.7.3.3.   Vertinimas

                  (453)

                  Dėl nagrinėjamų susitarimų vertinimo nurodoma į 373–377 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas.

                  (454)

                  Komisijos prašymu Austrija parengė papildomų sąnaudų ir pajamų, kurių buvo galima tikėtis atitinkamo susitarimo sudarymo metu, apžvalgą. Apibendrinimas pateikiamas 12 lentelėje.

                     14 lentelė

                     Laipsniškas 2008 m. susitarimo su „TUIfly“ pelningumo didėjimas (parengė Austrija)

                              5 metai

                              Kapitalizacijos norma:

                              8 %

                              Keleivių paskata:

                              0,00

                              LFZ (B737-700):

                              148

                              Vietos

                              MTOW (B737-700):

                              68

                              MTOW

                     Bendros sumos

                     Skaičiavimo modelis

                              Tikėtinos vertės pagal susitarimus

                              Skrydžių į abi puses skaičius

                              836

                              836

                              836

                              836

                              836

                              Vietų užimtumo koeficientas

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              Išvykstančių keleivių skaičius

                              86 610

                              86 610

                              86 610

                              86 610

                              86 610

                              Kel. pask.

                              Kel. pask.

                              Kel. pask.

                              Kel. pask.

                              Kel. pask.

                              Paskatos

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              5 metų trukmė

                              1

                              2

                              3

                              4

                              5

                              Viso projekto

                              Nusileidimo mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Orlaivio stovėjimo vietoje teikiamos paslaugos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Eismo valdymo paslaugos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Skrydž. infrastr.

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Antž. infrastr.

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Keleivių mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Paskata

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Apsaugos paslaugų mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Apsaugos paslaugų mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Laiko tarpsnių koordinavimo mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Perdavimas „SCA Wien“

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vietos mokestis vienam išvykstančiam keleiviui

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Perdavimas keleivių terminalo subrangovui

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Pajamos pagal mokesčių taisykles

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Oro transporto bendrovės įnašas – taikomas bendrasis metodas

                              Įnašas, atitinkantis nepadengtas projekto išlaidas

                              Karintijos žemės ir „Kärntner Landesholding“ įnašas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vienam keleiviui tenkančios su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Rinkodaros apimtis pagal bendradarbiavimo sutartį

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                                 Koregavimas, parodytas projekto išlaidose

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                                 Koregavimas, parodytas projekto išlaidose

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos remiantis ribinėmis sąnaudomis

                              Eismo valdymo paslaugos, 51 %

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              („Austro Control“ – skrydžių valdymas)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Apsaugos paslaugų mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos pagal BAB 2007

                              Susijusios su skrydžiais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Susijusios su keleiviais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Iš viso išlaidų

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto išlaidų / ribinių sąnaudų suma

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Perviršis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Diskonto koeficientas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Atlikus sąnaudų ir naudos analizę gautas diskontuotas teigiamas rezultatas (eurais)

                              […]

                  (455)

                  Rengdama 14 lentelę Austrija rėmėsi toliau nurodytais argumentais.

                              a)

                              Numatytas papildomas transporto srautas (t. y. numatytas papildomas keleivių srautas) buvo apskaičiuotas pagal numatomą skrydžių skaičių per metus (801 skrydis į abi puses per numatytą laikotarpį per metus, vykdomi 148 vietų ir 68 t didžiausios kilimo masės orlaiviais, esant 70 % apkrovos koeficientui) ir ekstrapoliuotas visai su „TUIfly“ sudaryto susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo trukmei.

                              b)

                              Numatomos papildomos su oro susisiekimu susijusios pajamos (antžeminių paslaugų ir tūpimo mokesčiai, pagrįsti tuometiniais oro uosto mokesčiais) buvo apskaičiuotos susitarimo dėl oro uosto paslaugų laikotarpiui, remiantis su „TUIfly“ sutartomis sąlygomis. Austrija nurodė, kad papildomos pajamos iš viso sudarė […] EUR.

                              c)

                              Numatomos su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos (automobilių stovėjimo mokesčiai, išlaidos terminaluose ir kt.) apskaičiuotos visam susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo laikotarpiui. Savo analizėje Austrija rėmėsi […] EUR suma už kiekvieną išvykstantį keleivį. Dėl to Austrija nurodė […] EUR per metus.

                              d)

                              Į savo analizę Austrija kaip papildomas pajamas taip pat įtraukė mokėjimus, kuriuos KFBG gavo iš Karintijos žemės ([…] EUR).

                              e)

                              Kaip tikėtinas papildomas sąnaudas (t. y. sąnaudas, kurios pagal alternatyvų scenarijų būtų buvusios patirtos dėl sandorio su „TUIfly“ nevykdymo) Austrija nurodė tokius mokėjimus:

                                          —

                                          KFBG ir „TUIfly“ rinkodaros susitarime nurodytus mokėjimus už rinkodaros paslaugas, t. y. […] EUR per metus,

                                          —

                                          mokėjimus trečiajai šaliai („Tyrolean Airways“), kuri kaip subrangovė teikė antžemines paslaugas, kaip nurodyta 379 konstatuojamojoje dalyje. Austrija nurodė […] EUR dydžio mokėjimus per metus,

                                          —

                                          mokėjimus už saugumo priemones atitinkamoms Austrijos valdžios institucijoms: į […] EUR apsaugos paslaugų mokestį buvo atsižvelgiama, nes KFBG ir „TUIfly“ susitarime buvo nustatyta, kad KFBG šį mokestį privalėjo mokėti. Be to, buvo atsižvelgiama į […] EUR metinį mokestį, kuris buvo mokamas „Austro Control“, nes jį pagal susitarimą turėjo mokėti KFBG,

                                          —

                                          papildomas veiklos sąnaudas dėl numatomo papildomo eismo srauto susitarimo galiojimo laikotarpiu: […] EUR už kiekvieną papildomą skrydį į abi puses bei už vieną toną didžiausios kilimo masės ir […] EUR už kiekvieną papildomą išvykstantį keleivį. Austrija paaiškino, kad tai yra geriausi galimi abiejų verčių įverčiai, kuriuos buvo galima naudoti rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo ex ante analizei susitarimų pasirašymo metu. Šios vertės paimtos iš nuo 2007 m. veikiančios apskaitos sistemos (BAB 2007), kuri apima nusileidimo mokesčio, keleivių mokesčio ir orlaivio stovėjimo vietoje teikiamų paslaugų mokesčio išlaidų pozicijas. BAB 2008 apskaitos sistemoje atskirai parodomos skirtingos pirminės sąnaudos, antrinės sąnaudos ir pridėtinės sąnaudos, kurios sudaro bendrąsias sąnaudas. Austrija išsamiai paaiškino, pagal kokius metodus KFBG iš tam tikrų pirminių sąnaudų elementų nustatė papildomas sąnaudas.

                              f)

                              Austrija paaiškino, kad 2008 m. balandžio mėn. KFBG dėl papildomų srautų nesitikėjo jokių papildomų investicinių sąnaudų. Tuo metu KLU oro uostas turėjo nemažai nepanaudotų pajėgumų ir papildomi srautai turėjo padėti juos išnaudoti. KLU oro uosto terminalo bendras pajėgumas sudarė 600 000 keleivių per metus, o 2007 m. pabaigoje KLU oro uostas aptarnavo apytikriai 210 000 keleivių. Todėl tikėtinas papildomas 83 000 keleivių srautas nereikalavo jokių investicijų, nes esamas terminalas tokį skaičių keleivių galėjo priimti.

                              g)

                              KFBG pasirinko Vienos oro uosto taikomą ir paskelbtą 8 % diskonto normą, kuri KFBG finansiniuose apskaičiavimuose buvo dažnai naudojama.

                  (456)

                  Komisija daro išvadą, kad Austrija, apskaičiuodama keleivių skaičius ir pagal juos apskaičiuodama tikėtinas papildomas su oro susisiekimu susijusias pajamas, taikė patikimą metodą. Tas pats pasakytina ir apie papildomas sąnaudas dėl trečiosios šalies teikiamų antžeminių paslaugų ir išlaidas mokėjimams „Austro Control“. Patikimas būdas taip pat buvo taikomas apskaičiuojant papildomas veiklos sąnaudas kiekvienam skrydžiui į abi puses ir kiekvienam keleiviui bei 8 % diskonto normą. Remiantis turimais tikėtino papildomo eismo srauto duomenimis, Austrijos teiginiai apie papildomas investicijų sąnaudas taip pat atrodo pagrįsti.

                  (457)

                  Tačiau, išnagrinėjusi Austrijos pateiktą informaciją, Komisija vis tik negali sutikti su tam tikrų klausimų analize ir todėl atliks toliau nurodytus pakeitimus.

                              a)

                              Savo analizėje su oro susisiekimu nesusijusias papildomas pajamas Austrija įvertino […] EUR numatoma verte už kiekvieną išvykstantį keleivį. Ji buvo pagrįsta 2000–2004 m. su oro susisiekimu nesusijusiomis vidutinėmis pajamomis už kiekvieną keleivį. Tačiau apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, 2008 m. rugpjūčio mėn. atlikdamas 2008 m. susitarimo analizę, būtų rėmęsis laikotarpio prieš pat susitarimo sudarymą (t. y. 2003–2007 m.) vidutinėmis su oro susisiekimu nesusijusiomis pajamomis. Kaip matyti iš Austrijos pateiktos informacijos, 2003–2007 m. ši vidutinė vertė buvo […] EUR. Dėl to Komisija šioje analizėje nustatys […] EUR vertę už kiekvieną išvykstantį keleivį. Šis pokytis lemia naują, pakoreguotą […] EUR metinį rezultatą.

                              b)

                              Dėl 381 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių Komisija nesutinka su Austrijos sprendimu savo analizėje mokėjimus, kuriuos KFBG gavo iš Karintijos žemės ([…] EUR per metus), laikyti papildomomis pajamomis.

                  (458)

                  Komisija taip pat pakoregavo rinkodaros mokesčių sumas, nes pateiktos vertės neatitiko 2008 m. balandžio 1 d. susitarimo nuostatų. Dėl to Komisija naudojo susitarime nurodytas rinkodaros mokesčių sumas.

                  (459)

                  Atsižvelgdama į būtinus pakeitimus, Komisija analizę koregavo tiek, kiek tai buvo būtina, kaip apibendrinta 15 lentelėje.

                     15 lentelė

                     Laipsniškas 2008 m. sutarties su „TUIfly“ pelningumo didėjimas (parengė Austrija, koregavo Komisija)

                              Sutarties trukmė: 5 metai

                              Kapitalizacijos norma:

                              8 %

                              Keleivių paskata:

                              0,00

                              LFZ (B737-700):

                              148

                              Vietos

                              MTOW (B737-700):

                              68

                              MTOW

                     Bendros sumos

                     Skaičiavimo modelis

                              Tikėtinos vertės pagal susitarimus

                              Skrydžių į abi puses skaičius

                              836

                              836

                              836

                              836

                              836

                              Vietų užimtumo koeficientas

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              Išvykstančių keleivių skaičius

                              86 610

                              86 610

                              86 610

                              86 610

                              86 610

                              Paskatos

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              Trukmė: 5 metai

                              1

                              2

                              3

                              4

                              5

                              Viso projekto

                              2008 m. balandžio mėn. – 2009 m. kovo mėn.

                              2009 m. balandžio mėn. – 2010 m. kovo mėn.

                              2010 m. balandžio mėn. – 2011 m. kovo mėn.

                              2011 m. balandžio mėn. – 2012 m. kovo mėn.

                              2012 m. balandžio mėn. – 2013 m. kovo mėn.

                              Nusileidimo mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Orlaivio stovėjimo vietoje teikiamos paslaugos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Eismo valdymo paslaugos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Skrydž. infrastr.

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Antž. infrastr.

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Keleivių mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Paskata

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Apsaugos paslaugų mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Apsaugos paslaugų mokestis (Vienos mokesčių administratorius)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Laiko tarpsnių koordinavimo mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Perdavimas „SCA Wien“

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vietos mokestis vienam išvykstančiam keleiviui

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Perdavimas keleivių terminalo subrangovui

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Pajamos pagal mokesčių taisykles

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vienam keleiviui tenkančios su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Rinkodaros mokesčiai pagal bendradarbiavimo sutartį

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos remiantis ribinėmis sąnaudomis

                              Eismo valdymo paslaugos, 51 %

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              „Austro Control“ – skrydžių valdymas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Apsaugos paslaugų mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto išlaidų metodas pagal BAB 2002

                              Susijusios su skrydžiais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Susijusios su keleiviais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto išlaidų/ribinių sąnaudų suma

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Iš viso išlaidų

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Perviršis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Diskonto koeficientas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Atlikus sąnaudų ir naudos analizę gautas diskontuotas teigiamas rezultatas (eurais)

                              […]

            7.7.3.4.   Išvada dėl ekonominio pranašumo

                  (460)

                  Kadangi 2008 m. susitarimo su „TUIfly“ tikėtinas diskontuotas rezultatas yra neigiamas, Komisija mano, kad sudarydama šiuos susitarimus KFBG veikė ne kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Oro uostas negalėjo tikėtis padengti dėl šio susitarimo atsirandančių papildomų sąnaudų. Kadangi KFBG veikė ne kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, KFBG ir DMG, nuspręsdamos sudaryti susitarimą tokiomis sąlygomis, bendrovei „TUIfly“ suteikė ekonominį pranašumą.

            7.7.4.   Atrankinis pobūdis

                  (461)

                  Ekonominis pranašumas buvo atrankusis, nes buvo naudingas tik oro vežėjui, t. y. „TUIfly“. Atsižvelgdama į tai Komisija taip pat pažymi, kad 2008 m. susitarimas su „TUIfly“ skyrėsi tiek nuo mokesčių sąrašo, tiek nuo susitarimų su kitomis oro transporto bendrovėmis.

            7.7.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

                  (462)

                  Komisija daro išvadą, kad dėl bendrovei „TUIfly“ suteikto pranašumo gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai, kaip rodo 387–389 konstatuojamosiose dalyse pateikti argumentai.

            7.7.6.   Išvada

                  (463)

                  Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad „TUIfly“ gavo valstybės pagalbą, kurios dydis yra […] (grynąja dabartine verte).

            7.8.   2009 m. susitarimas su „Air Berlin“

      7.8.1.   Ekonominis pranašumas

      7.8.1.1.   Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principas

                  (464)

                  Dėl susitarimo su „Air Berlin“ papildomo pelningumo ex ante analizės atkreipiamas dėmesys į 263–279 konstatuojamosiose dalyse pateiktą vertinimą.

            7.8.1.2.   Papildomų sąnaudų ir pajamų vertinimo laikotarpis

                  (465)

                  Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, vertindamas papildomas sąnaudas ir pajamas, remtųsi susitarimų galiojimo laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta 368–369 konstatuojamosiose dalyse, šis laikotarpis yra pagrįstas.

                  (466)

                  Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, nustatydamas laikotarpį atitinkamam susitarimui vertinti, atskaitos tašku būtų pasirinkęs bendradarbiavimo pradžios dieną, kurią buvo pradėtos teikti oro uosto paslaugos, t. y. 2009 m. spalio 25 d. Susitarimas nustojo galioti 2013 m. kovo 31 d.

                  (467)

                  Kalbant apie galimą susitarimo pratęsimą reikia pažymėti, kad apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas į šią susitarime numatytą galimybę nebūtų atsižvelgęs. Pasirašymo metu toks ekonomikos veiklos vykdytojas nebūtų turėjęs pakankamų priežasčių pasikliauti, kad susitarimas su pigių skrydžių bendrove iš tiesų bus pratęstas. Todėl vertinimas turi apimti tik laikotarpį iki 2013 m. kovo 31 d.

            7.8.1.3.   Vertinimas

                  (468)

                  Dėl nagrinėjamų susitarimų vertinimo nurodoma į 373–377 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas.

                  (469)

                  Komisijos prašymu Austrija parengė papildomų sąnaudų ir pajamų, kurių buvo galima tikėtis atitinkamo susitarimo sudarymo metu, apžvalgą. Apibendrinimas pateikiamas 16 lentelėje.

                     16 lentelė

                     Laipsniškas 2009 m. susitarimo su „Air Berlin“ pelningumo didėjimas (parengė Austrija)

                              3 metai 4 mėnesiai

                              Kapitalizacijos norma:

                              8 %

                              Keleivių paskata:

                              0,00

                              LFZ (B737-700):

                              148

                              Vietos

                              MTOW (B737-700):

                              68

                              MTOW

                     Bendros sumos

                     Skaičiavimo modelis

                              Tikėtinos vertės pagal susitarimus

                              Skrydžių į abi puses skaičius

                              801

                              801

                              801

                              333

                              0

                              Vietų užimtumo koeficientas

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              Išvykstančių keleivių skaičius

                              82 984

                              82 984

                              82 984

                              34 499

                              0

                              1

                              2

                              3

                              4

                              5

                              Viso projekto

                              Nusileidimo mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Orlaivio stovėjimo vietoje teikiamos paslaugos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Eismo valdymo paslaugos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Skrydž. infrastr.

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Antž. infrastr.

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Keleivių mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Paskata

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Apsaugos paslaugų mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Apsaugos paslaugų mokestis (Vienos mokesčių administratorius)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Laiko tarpsnių koordinavimo mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Perdavimas „SCA Wien“

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Pajamos pagal mokesčių taisykles

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              […]

                              Valymas parengiant reisui

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Oro transporto bendrovės įnašas – taikomas bendrasis metodas

                              Įnašas, atitinkantis nepadengtas projekto išlaidas

                              Karintijos žemės ir „Kärntner Landesholding“ įnašas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vienam keleiviui tenkančios su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Rinkodaros apimtis pagal bendradarbiavimo sutartį

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Koregavimas, parodytas projekto išlaidose

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Koregavimas, parodytas projekto išlaidose

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos remiantis ribinėmis sąnaudomis

                              Eismo valdymo paslaugos, 51 %

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              „Austro Control“

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Apsaugos paslaugų mokestis (visą sumoka oro transporto bendrovė)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto išlaidų metodas pagal BAB 2002

                              Susijusios su skrydžiais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Susijusios su keleiviais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              0

                              Projekto išlaidų/ribinių sąnaudų suma

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Iš viso išlaidų

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Perviršis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Diskonto koeficientas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Atlikus sąnaudų ir naudos analizę gautas diskontuotas teigiamas rezultatas (eurais)

                              […]

                  (470)

                  Rengdama 16 lentelę Austrija rėmėsi toliau nurodytais argumentais.

                              a)

                              Numatytas papildomas transporto srautas (t. y. numatytas papildomas keleivių srautas) buvo apskaičiuotas pagal numatomą skrydžių skaičių per metus (per numatytą laikotarpį 801 skrydžiai į abi puses per metus, vykdomi 148 vietų ir 64 t didžiausios kilimo masės orlaiviais, esant 70 % apkrovos koeficientui) ir ekstrapoliuotas visai su „Air Berlin“ sudaryto susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo trukmei. Dėl to Austrija nurodė 82 984 keleivius per numatytą laikotarpį per metus.

                              b)

                              Numatomos papildomos su oro susisiekimu susijusios pajamos (antžeminių paslaugų ir tūpimo mokesčiai, pagrįsti tuometiniais oro uosto mokesčiais) buvo apskaičiuotos susitarimo dėl oro uosto paslaugų laikotarpiui, remiantis su „Air Berlin“ sutartomis sąlygomis. Austrija nurodė, kad papildomos pajamos iš viso sudarė […] EUR.

                              c)

                              Numatomos su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos (automobilių stovėjimo mokesčiai, išlaidos terminaluose ir kt.) apskaičiuotos visam susitarimo dėl oro uosto paslaugų galiojimo laikotarpiui. Savo analizėje Austrija rėmėsi […] EUR suma už kiekvieną išvykstantį keleivį. Dėl to Austrija nurodė […] EUR per metus.

                              d)

                              Į savo analizę Austrija kaip papildomas pajamas taip pat įtraukė mokėjimus, kuriuos KFBG gavo iš Karintijos žemės ([…] EUR).

                              e)

                              Kaip tikėtinas papildomas sąnaudas (t. y. sąnaudas, kurios pagal alternatyvų scenarijų būtų buvusios patirtos dėl sandorio su „Air Berlin“ nevykdymo) Austrija nurodė tokius mokėjimus:

                                          —

                                          KFBG ir „Air Berlin“ rinkodaros susitarime nurodytus mokėjimus už rinkodaros paslaugas, t. y. […] EUR per metus,

                                          —

                                          mokėjimus trečiajai šaliai („Tyrolean Airways“), kuri kaip subrangovė teikė antžemines paslaugas, kaip nurodyta 379 konstatuojamojoje dalyje. Austrija nurodė […] EUR dydžio mokėjimus per metus,

                                          —

                                          mokėjimus už saugumo priemones „Air Berlin“ atliko tiesiogiai atitinkamoms Austrijos valdžios institucijoms, todėl oro uosto valdytojas jų nelaiko papildomomis sąnaudomis;

                                          —

                                          papildomas veiklos sąnaudas dėl numatomo papildomo eismo srauto susitarimo galiojimo laikotarpiu: […] EUR už kiekvieną papildomą skrydį į abi puses bei už vieną toną didžiausios kilimo masės ir […] EUR už kiekvieną papildomą išvykstantį keleivį. Austrija paaiškino, kad tai yra geriausi galimi abiejų verčių įverčiai, kuriuos buvo galima naudoti rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo ex ante analizei susitarimų pasirašymo metu. Šios vertės paimtos iš nuo 2008 m. veikiančios apskaitos sistemos (BAB 2008), kuri apima nusileidimo mokesčio, keleivių mokesčio ir orlaivio stovėjimo vietoje teikiamų paslaugų mokesčio išlaidų pozicijas. BAB 2008 apskaitos sistemoje atskirai parodomos skirtingos pirminės sąnaudos, antrinės sąnaudos ir pridėtinės sąnaudos, kurios sudaro bendrąsias sąnaudas. Austrija išsamiai paaiškino, pagal kokius metodus KFBG iš tam tikrų pirminių sąnaudų elementų nustatė papildomas sąnaudas.

                              f)

                              Austrija paaiškino, kad 2009 m. spalio mėn. KFBG dėl papildomų srautų nesitikėjo jokių papildomų investicinių sąnaudų. Tuo metu KLU oro uostas turėjo nemažai nepanaudotų pajėgumų ir papildomi srautai turėjo padėti juos išnaudoti. KLU oro uosto terminalo bendras pajėgumas sudarė 600 000 keleivių per metus, o 2008 m. pabaigoje KLU oro uostas aptarnavo apytikriai 180 000 keleivių. Todėl tikėtinas papildomas 83 000 keleivių srautas nereikalavo jokių investicijų, nes esamas terminalas tokį skaičių keleivių galėjo priimti.

                              g)

                              KFBG ir DMG pasirinko Vienos oro uosto taikomą ir paskelbtą 8 % diskonto normą, kuri KFBG finansiniuose apskaičiavimuose buvo dažnai naudojama.

                  (471)

                  Komisija daro išvadą, kad Austrija, apskaičiuodama keleivių skaičius ir pagal juos apskaičiuodama tikėtinas papildomas su oro susisiekimu susijusias pajamas, taikė patikimą metodą. Tas pats pasakytina ir apie papildomas sąnaudas dėl trečiosios šalies teikiamų antžeminių paslaugų ir išlaidas mokėjimams „Austro Control“. Patikimas būdas taip pat buvo taikomas apskaičiuojant papildomas veiklos sąnaudas kiekvienam skrydžiui į abi puses ir kiekvienam keleiviui bei 8 % diskonto normą. Remiantis turimais tikėtino papildomo eismo srauto duomenimis, Austrijos teiginiai apie papildomas investicijų sąnaudas taip pat atrodo pagrįsti.

                  (472)

                  Tačiau, išnagrinėjusi Austrijos pateiktą informaciją, Komisija vis tik negali sutikti su tam tikrų klausimų analize ir todėl atliks toliau nurodytus pakeitimus.

                              a)

                              Savo analizėje su oro susisiekimu nesusijusias papildomas pajamas Austrija įvertino […] EUR numatoma verte už kiekvieną išvykstantį keleivį. Ji buvo pagrįsta 2000–2004 m. su oro susisiekimu nesusijusiomis vidutinėmis pajamomis už kiekvieną keleivį. Tačiau apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, 2009 m. spalio mėn. atlikdamas 2009 m. susitarimo analizę, būtų rėmęsis 2004–2008 m. laikotarpio vidutinėmis su oro susisiekimu nesusijusiomis pajamomis. Kaip matyti iš Austrijos pateiktos informacijos, ši vidutinė vertė buvo […] EUR. Dėl to Komisija šioje analizėje nustatys […] EUR vertę už kiekvieną išvykstantį keleivį. Šis pokytis lemia naują, pakoreguotą […] EUR metinį rezultatą.

                              b)

                              Dėl 381 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių Komisija nesutinka su Austrijos sprendimu savo analizėje mokėjimus, kuriuos KFBG gavo iš Karintijos žemės ([…] EUR per metus), laikyti papildomomis pajamomis.

                              c)

                              Komisija taip pat pakoregavo rinkodaros mokesčių sumas, nes pateiktos vertės neatitiko 2010 m. spalio 25 d. susitarimo nuostatų. Dėl to Komisija naudojo susitarime nurodytas rinkodaros mokesčių sumas.

                  (473)

                  Atsižvelgdama į būtinus pakeitimus, Komisija analizę koregavo tiek, kiek tai buvo būtina, kaip apibendrinta 17 lentelėje.

                     17 lentelė

                     Laipsniškas 2009 m. sutarties su „Air Berlin“ pelningumo didėjimas (parengė Austrija, koregavo Komisija)

                              Sutarties trukmė: 3 metai 5 mėnesiai

                              Kapitalizacijos norma:

                              8 %

                              Keleivių paskata:

                              0,00

                              LFZ (B737):

                              148

                              Vietos

                              MTOW (B737):

                              68

                              MTOW

                     Bendros sumos

                     Skaičiavimo modelis

                              Tikėtinos vertės pagal susitarimus

                              Skrydžių į abi puses skaičius

                              801

                              801

                              801

                              333

                              0

                              Vietų užimtumo koeficientas

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              70 %

                              Išvykstančių keleivių skaičius

                              82 984

                              82 984

                              82 984

                              34 499

                              0

                              1

                              2

                              3

                              4

                              5

                              Viso projekto

                              Nusileidimo mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Orlaivio stovėjimo vietoje teikiamos paslaugos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Eismo valdymo paslaugos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Skrydž. infrastr.

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Antž. infrastr.

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Keleivių mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Paskata

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Apsaugos paslaugų mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Apsaugos paslaugų mokestis (Vienos mokesčių administratorius)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Laiko tarpsnių koordinavimo mokestis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Perdavimas „SCA Wien“

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Pajamos pagal mokesčių taisykles

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Valymas parengiant reisui

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Vienam keleiviui tenkančios su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Su oro susisiekimu nesusijusios papildomos pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto pajamos

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Rinkodaros apimtis pagal bendradarbiavimo sutartį

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto sąnaudos remiantis ribinėmis sąnaudomis

                              Eismo valdymo paslaugos, 51 %

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              „Austro Control“

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Apsaugos paslaugų mokestis (visą sumoka oro transporto bendrovė)

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto išlaidų metodas pagal BAB 2002

                              Susijusios su skrydžiais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Susijusios su keleiviais

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Projekto išlaidų/ribinių sąnaudų suma

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Iš viso išlaidų

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Perviršis

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Diskonto koeficientas

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Atlikus sąnaudų ir naudos analizę gautas diskontuotas teigiamas rezultatas (eurais)

                              […]

            7.8.1.4.   Išvada dėl ekonominio pranašumo

                  (474)

                  Kadangi 2009 m. susitarimo su „Air Berlin“ tikėtinas diskontuotas rezultatas yra teigiamas, Komisija mano, kad sudarydamos šį susitarimą KFBG ir DMG veikė kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas. Oro uostas galėjo tikėtis padengti dėl šio susitarimo atsirandančias papildomas sąnaudas. Kadangi KFBG ir DMG veikė kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, KFBG ir DMG, nuspręsdamos sudaryti susitarimą tokiomis sąlygomis, bendrovei „Air Berlin“ nesuteikė jokio ekonominio pranašumo. Be to, yra požymių, kad 2009 m. KFBG vykdė KLU bendro pelningumo strategiją ir ilgalaikę iniciatyvą.

            7.8.2.   Išvada

                  (475)

                  Dėl pirmiau minėtų priežasčių Komisija daro išvadą, kad „Air Berlin“ negavo jokios valstybės pagalbos.

            7.9.   Išvada dėl pagalbos buvimo

                  (476)

                  Dėl pirmiau nurodytų priežasčių KFBG finansavimas, susitarimai su „Ryanair“ ir jos patronuojamosiomis įmonėmis bei susitarimai su HLX ir „TUIfly“ yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

            8.   PAGALBOS TEISĖTUMAS

                  (477)

                  Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti arba pakeisti pagalbą ir pasiūlytų priemonių negali įgyvendinti tol, kol pranešimo procedūroje nebus priimtas galutinis sprendimas.

            8.1.   KFBG finansavimas

                  (478)

                  Kadangi KLU oro uostui finansuoti skirtos lėšos jau buvo suteiktos bendrovėms KFBG ir DMG, Komisija mano, kad Austrija nesilaikė draudimo įgyvendinti pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį (69).

                  (479)

                  480–483 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados rodo, kad KFBG ir DMG suteiktos nagrinėjamos pagalbos priemonės pagal 2005 m. BESP sprendimą (70) negali būti laikomos pagalba, suteikta iki 2012 m. sausio 31 d., kuriai galioja nuostata dėl reikalavimo pateikti pranešimą netaikymo.

                  (480)

                  2005 m. BESP sprendime nurodyta, kad valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma, skiriamai įmonėms, teikiančioms BESP, taikoma reikalavimo pateikti pranešimą išimtis, su sąlyga, kad ji atitinka jame išdėstytas sąlygas. Konkrečiai tariant, 2005 m. BESP sprendime nurodoma, kad valstybės pagalba kompensacijos už BESP forma yra suderinama su vidaus rinka, jei ji teikiama oro uostams, i) kurių metinis keleivių srautas neviršija 1 000 000 keleivių arba ii) kurių metinė apyvarta prieš atskaitant mokesčius dvejus finansinius metus iki tų metų, kuriais pradėta teikti BESP, buvo mažesnė kaip 100 mln. EUR, o metinė kompensacijos suma – mažesnė kaip 30 mln. EUR.

                  (481)

                  Valstybės pagalbai kompensacijos už bendros ekonominės svarbos paslaugas forma išimtis svarstoma tik su sąlyga, kad buvo įgyvendintos BESP sprendimo 4, 5 ir 6 straipsniuose nurodytos sąlygos. 2005 m. BESP sprendimo 4 straipsnyje teigiama, kad konkreti įmonė vienu ar keliais administraciniais ar teisės aktais turi būti įpareigota teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas. Be kita ko, juose turi būti nurodyta: viešosios paslaugos įsipareigojimų pobūdis ir trukmė, kompensacijos apskaičiavimo, kontrolės ir peržiūros kriterijai ir būtinos priemonės kompensacijos permokai išvengti ir grąžinti. 2005 m. BESP sprendimo 5 straipsnyje nurodyta, kad kompensacijos suma negali viršyti sumos, kurios reikia sąnaudoms, susidariusioms vykdant viešosios paslaugos įpareigojimus, padengti, atsižvelgiant į gautas pajamas ir pagrįstą pelną. Galiausiai 2005 m. BESP sprendimo 6 straipsnyje iš valstybių narių yra reikalaujama vykdyti reguliarius tikrinimus, siekiant užtikrinti, kad įmonės negautų didesnės negu 5 straipsnyje numatyta kompensacijos sumos.

                  (482)

                  Austrijos nuomone, KLU oro uosto valdymas galėtų būti laikomas BESP. Vis dėlto, Komisijos nuomone, iš Austrijos pateiktos informacijos negalima spręsti, kad KLU oro uosto valdymas gali būti priskirtas BESP. Austrija konkrečiai neapibrėžė nagrinėjamų BESP, kurias KFBG ir DMG buvo įpareigotos teikti, ir taip pat neapibrėžė KFBG ir DMG teikiamos kompensacijos sąlygų. Be to, KFBG ir DMG Komisijai nepateikė jokių papildomų duomenų apie jų tariamai teikiamų BESP apimtį. Todėl Komisija mano, kad nėra jokio patikėjimo akto, kuriuo KLU veiklą vykdanti bendrovė būtų įpareigota teikti tikras BESP. Be to, Karintijos žemė nepateikė jokių kompensacijos apskaičiavimo, kontrolės ir peržiūros kriterijų ir būtinų priemonių kompensacijos permokai išvengti ir grąžinti. Todėl 2005 m. BESP sprendimo 4, 5 ir 6 straipsniuose nustatytų paskyrimo akto turinio sąlygų nesilaikyta.

                  (483)

                  Komisijos nuomone, tuo remiantis negalima daryti išvados, kad pagal 2005 m. BESP sprendimo nuostatas KFBG ir DMG netaikomas reikalavimas pateikti pranešimą.

                  (484)

                  Todėl Komisija daro išvadą, kad Austrija nesilaikė draudimo įgyvendinti pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį, nes nagrinėjamos priemonės yra neteisėta valstybės pagalba.

            8.2.   2002 m ir 2006 m. sudaryti susitarimai su „Ryanair“, LV ir AMS

                  (485)

                  Apie „Ryanair“ ir jos patronuojamosioms įmonėms pagal 2002 m. ir 2006 m. susitarimus suteiktą valstybės pagalbą nebuvo iš anksto pranešta. Todėl „Ryanair“ ir jos patronuojamosioms įmonėms suteikta valstybės pagalba yra neteisėta pagalba.

            8.3.   2003 m. susitarimas su HLX ir 2008 m. susitarimas su „TUIfly“

                  (486)

                  Apie HL ir „TUIfly“ pagal 2003 m. ir 2008 m. susitarimus suteiktą valstybės pagalbą nebuvo iš anksto pranešta. Todėl ji priskiriama neteisėtai pagalbai.

            9.   PAGALBOS SUDERINAMUMO SU VIDAUS RINKA VERTINIMAS

      9.1.   KFBG finansavimas

                  (487)

                  SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytos kelios SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendros taisyklės, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Nagrinėjamoji pagalba gali būti vertinama remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriuo nustatyta, kad: „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

            9.1.1.   Suderinamumas pagal 2014 m. Aviacijos gaires

                  (488)

                  Kadangi Austrija (taip pat ir pagalbos gavėjas) nenurodė, kad pagalba turi būti tiesiogiai vertinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, 2014 m. Aviacijos gairės yra pagrindas, kuriuo remiantis turi būti nustatoma, ar pagalba oro uostams pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

                  (489)

                  Remdamasi 2014 m. Aviacijos gairių 172 punktu, Komisija mano, kad Pranešimas dėl taikytinų taisyklių neteisėtai valstybės pagalbai vertinti nustatymo (71) neturėtų būti taikomas nagrinėjamoms neteisėtos pagalbos, suteiktos oro uostams iki 2014 m. balandžio 4 d., byloms. Vietoj to Komisija 2014 m. Aviacijos gairėse nustatytus principus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (pranešimai, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėta pagalba, apie kurią nepranešta) oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir pereinamojo laikotarpio pradžios.

                  (490)

                  Komisija 478 konstatuojamojoje dalyje jau yra padariusi išvadą, kad KFBG ir DMG suteikti finansiniai įnašai yra neteisėta valstybės pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d.

                  (491)

                  Pagal 2014 m. Aviacijos gairių nuostatas, paminėtas 492 konstatuojamojoje dalyje, Komisija turi nustatyti, ar aptariama priemonė yra neteisėta investicinė arba veiklos pagalba.

                  (492)

                  Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 18 punkto 25 papunktį „investicinė pagalba“ yra „ilgalaikiam turtui finansuoti skirta pagalba; visų pirma ji skirta kapitalo išlaidų finansavimo spragai pašalinti“. Be to, pagal gairių 107 punktą investicinė pagalba gali būti siejama ir su išankstine išmoka (t. y. išankstiniu investicinių sąnaudų padengimu), ir su periodinėmis išmokomis grindžiama pagalba (kapitalo sąnaudoms – metiniam nusidėvėjimui ir finansavimo išlaidoms – padengti).

                  (493)

                  Kita vertus, veiklos pagalba yra pagalba, kuri visiškai ar iš dalies dengia oro uosto veiklos išlaidas ir apibrėžiama šitaip: „pagrindinės oro uosto paslaugų teikimo išlaidos, įskaitant šių kategorijų išlaidas: personalo, rangos pagrindu teikiamų paslaugų, ryšių, atliekų šalinimo, energijos, priežiūros, nuomos, administravimo ir kt., tačiau išskyrus kapitalo išlaidas, išlaidos, susijusios su rinkodaros rėmimu ar kitomis paskatomis, kurias oro uostas taiko oro transporto bendrovėms, ir su viešosios politikos sritimi susijusios išlaidos“ (72).

                  (494)

                  Galima tvirtinti, kad finansiniai įnašai, kurie buvo naudojami KFBG ir DMG metiniams veiklos nuostoliams (kurie atsirado išlaidų, susijusių su KFBG su įvairiomis oro transporto bendrovėmis sudarytų rinkodaros susitarimų) padengti, yra KFBG ir DMG suteikta veiklos pagalba.

                  (495)

                  2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnyje išdėstyti kriterijai, kuriuos Komisija taikys vertindama veiklos pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 172 punktą Komisija šiuos kriterijus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba, įskaitant pranešimus, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėtą pagalbą, apie kurią nepranešta.

                  (496)

                  Iki 2014 m. Aviacijos gairių paskelbimo datos suteikta visa veiklos pagalbos, atitinkančios nepadengtas veiklos išlaidas, suma gali būti pripažįstama suderinama su vidaus rinka, jeigu įvykdomos toliau nurodytos sąlygos (73).

                              —

                                 Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas: ši sąlyga būna įvykdyta, jeigu, be kitų dalykų, pagalba didina ES piliečių judumą ir gerina susisiekimą su regionais arba skatina regioninę plėtrą (74).

                              —

                                 Valstybinės intervencijos poreikis: pagalba turi būti skiriama tais atvejais, kai tokia pagalba gali padėti iš esmės pagerinti padėtį, t. y. padaryti tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis (75).

                              —

                                 Valstybės pagalbos, kaip priemonės, tinkamumas: ši sąlyga įvykdoma, jei valstybė narė gali įrodyti, kad pagalba yra tinkama numatytam tikslui pasiekti (76).

                              —

                                 Skatinamojo poveikio buvimas: ši sąlyga yra įvykdyta, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos, ir atsižvelgiant į investicinės pagalbos tikimybę bei skrydžių apimtį, atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų (77).

                              —

                                 Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo): Veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu ji neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos (78).

                              —

                                 Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas. (79)

            9.1.1.1.   Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas

                  (497)

                  Vertinamosios veiklos pagalbos, kurią sudaro nuo 2000 m. KFBG ir DMG patirti nuostoliai ir atitinkami Klagenfurto miesto, Karintijos žemės bei KLH finansiniai įnašai (žr. 2 lentelę), tikslas buvo išlaikyti tinkamo lygio KLU oro uosto veiklą.

                  (498)

                  Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 113 punktą veiklos pagalba oro uostams laikoma padedančia siekti bendros svarbos tikslo, jeigu ja didinamas Sąjungos piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas su regionais, padedama kovoti su oro transporto spūstimis didžiuosiuose Sąjungos oro uostuose arba skatinama regioninė plėtra.

                  (499)

                  KLU oro uostas yra labai svarbus Karintijos žemės (kuriai yra būtinas geras susisiekimas su Austrijos sostine Viena ir pagrindiniais Vokietijos verslo centrais) ekonominei plėtrai. KLU oro uostas taip pat tenkina Karintijos žemės susisiekimo poreikius, ypač kai kalbama apie turizmą, susijusį su vasaros ir žiemos kalnų sporto šakų šakomis. KLU oro uosto veiklos profilis atitinka šiuos Karintijos žemės poreikius, nes jame yra gera kelių reguliarių skrydžių į pagrindinius Vokietijos verslo centrus (Berlyną, Hamburgą, Kelno Boną, anksčiau ir Miuncheną) bei Vieną infrastruktūra.

                  (500)

                  Dėl to veiklos pagalba KLU oro uostui prisidėjo prie Karintijos žemės pasiekiamumo ir plėtros. Remiantis KFBG metinėje veiklos ataskaitoje pateikta Austrijos informacija, KLU oro uosto plėtra taip pat buvo grindžiama patikima keleivių skaičiaus prognoze.

                  (501)

                  Be to, būtina įvertinti, ar išvadai, kad KLU oro uosto veikla padeda įgyvendinti tiksliai apibrėžtą bendros svarbos tikslą, gali trukdyti oro uosto infrastruktūros dubliavimosi galimybė.

                  (502)

                  Šiuo požiūriu oro uosto pasiekiamumo zona pagal 2014 m. Aviacijos gaires apibrėžiama kaip zona, kurios geografinės ribos paprastai nustatomos nuo oro uosto maždaug 100 kilometrų arba tokiu atstumu, kuris įveikiamas per maždaug 60 minučių automobiliu, autobusu, traukiniu ar greituoju traukiniu. 2014 m. Aviacijos gairėse taip pat leidžiama nukrypti nuo įprastinės konkretaus oro uosto pasiekiamumo zonos apibrėžties, jeigu reikia atsižvelgti į kiekvieno konkretaus oro uosto ypatybes. Todėl oro uostų pasiekiamumo zonos gali būti skirtingo dydžio ir formos, tą dydį ir formą lemia, pavyzdžiui, verslo modelis, vietą, kur jie įrengti, ir vietoves, į kurias iš jų skraidoma.

                  (503)

                  Remiantis šiuo požiūriu galima daryti prielaidą, kad Graco oro uostas (128 km nuo Klagenfurto), Mariboro oro uostas (137 km nuo Klagenfurto), Triesto oro uostas (203 km nuo Klagenfurto) ir Zalcburgo oro uostas (223 km nuo Klagenfurto) yra ne KLU pasiekiamumo zonoje.

                  (504)

                  Tačiau Liublianos oro uostas Slovėnijoje yra nelabai toli. Trumpiausias atstumas keliu iš Klagenfurto į Liublianą yra 80 km ir eina per Lioiblo perėją Karavankuose, 1 068 m virš jūros lygio. Austrija mano, kad mažiau nei 60 minučių kelionės laikas automobiliu ar autobusu nėra realus, nes siauru, vingiuotu ir stačiu perėjos keliu sunku važiuoti net ir esant įprastoms sąlygoms. Žiemą kelias dar sunkiau įveikiamas ir kelis kartus per metus jis uždaromas dėl nuošliaužų. Trumpiausias alternatyvus maršrutas yra greitkeliu į Filachą, pro Karavankų tunelį, tačiau šiuo atveju susidaro apytikriai 130 kilometrų atstumas. Greitojo geležinkelio linijos nėra, todėl kelionė traukiniu trunka nuo 2 valandų 10 minučių iki 2 valandų 48 minučių. Atsižvelgiant į šias geografines aplinkybes, galima daryti išvadą, kad Liublianos oro uostas nėra KLU pasiekiamumo zonoje, nes kelionės laikas tarp dviejų oro uostų dažnai būna ilgesnis nei laikas, kurį tektų sugaišti esant optimalioms kelionės sąlygoms.

                  (505)

                  Be to, KLU ir Liublianos oro uostų verslo modeliai yra labai skirtingi, nes Klagenfurtas daugiausia siūlo reguliariuosius skrydžius į pagrindinius verslo centrus, kaip antai į Vieną, Berlyną, Hamburgą arba Kelno ir Bonos oro uostą, taip pat užsakomuosius skrydžius į keletą atostogų paskirties vietų. Dėl to skrydžių iš KLU oro uosto kryptis riboja Karintijos gyventojų poreikiai, t. y. galimybė greitai ir lengvai pasiekti pagrindinius vokiškai kalbančių šalių verslo centrus ir turistams suteikti galimybę lengvai pasiekti Karintijos turistines vietas.

                  (506)

                  Liublianos oro uostas yra Slovėnijos sostinėje įsikūręs svarbiausias šios šalies oro uostas, kuris kasmet sulaukia daugiau kaip milijono keleivių ir siūlo daug įvairių reguliariųjų ir užsakomųjų skrydžių tarptautiniais maršrutais po visą Europą, ypač į Rytų Europos valstybes.

                  (507)

                  Todėl Komisija pažymi, kad KLU oro uostui suteikta veiklos pagalba padėjo įgyvendinti bendros svarbos tikslą: naudojant transporto infrastruktūrą pagerinti Karintijos žemės pasiekiamumą ir skatinti ekonomikos plėtrą bei tenkinti Karintijos žemės susisiekimo poreikius.

            9.1.1.2.   Valstybinės intervencijos poreikis

                  (508)

                  Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 116 ir tolesnius punktus, veiklos pagalba oro uostams bus laikoma būtina, jeigu dėl jos iš esmės pagerėja padėtis, t. y. padaroma tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis. Gairėse taip pat pripažįstama, kad viešasis finansavimas veiklos sąnaudoms padengti dažniausiai bus proporcingai didesnis mažesniems oro uostams, nes jų fiksuotosios sąnaudos yra didesnės, ir oro uostai, kurių metinį keleivių srautą sudaro nuo 200 000 iki 700 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti didelės dalies savo veiklos sąnaudų.

                  (509)

                  Praeityje KLU oro uostas aptarnaudavo apytikriai iki 520 000 keleivių per metus, tačiau vėliau nusistovėjo ties apytikriai 230 000 – taigi keleivių skaičius toli gražu nesiekė 700 000. Oro uostas negalėjo gauti tiek pajamų, kad padengtų didelę dalį savo veiklos išlaidų, o 2014 m. Aviacijos gairėse pažymėta, kad tai tokio dydžio oro uostams yra įprastas dalykas. Be pagalbos bendrovės KFBG ir DMG greičiausiai būtų priverstos pasitraukti iš rinkos, o Karintija būtų netekusi transporto infrastruktūros, kurios vaidmuo užtikrinant jos pasiekiamumą ir plėtrą (turizmo požiūriu) yra labai svarbus.

                  (510)

                  Dėl to Komisija mano, kad veiklos pagalba KLU oro uostui būtina.

            9.1.1.3.   Valstybės pagalbos, kaip priemonės, tinkamumas

                  (511)

                  Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 120 punktą veiklos pagalba turėtų būti tinkama politikos priemonė numatytam tikslui pasiekti arba sunkumams, dėl kurių suteikta pagalba, išspręsti. Kadangi KLU oro uostas veikė nuostolingai, vienintelė tinkama priemonė yra veiklos pagalba, kad oro uostas galėtų tęsti savo veiklą ir užtikrinti susisiekimą su Karintijos žeme. Kitos priemonės, pavyzdžiui, investicinė pagalba arba reguliavimo priemonės, neatrodo tinkamos KLU oro uosto finansinėms veiklos lygmens problemoms spręsti. Dėl to Komisija mano, kad veiklos pagalba KLU oro uostui yra tinkama priemonė.

            9.1.1.4.   Skatinamojo poveikio buvimas

                  (512)

                  Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 124 punktą veiklos pagalba turi skatinamąjį poveikį, jei tikėtina, kad tuo atveju, jei nebūtų veiklos pagalbos ir atsižvelgiant į investicinės pagalbos tikimybę bei skrydžių apimtį, atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų.

                  (513)

                  Karintijos žemės susisiekimo poreikis, išreikštas keleivių skaičiumi, 2004–2010 m. tapo pastovus – 400 000 keleivių per metus (ir tik po 2012 m. sumažėjo iki 230 000 keleivių per metus). Tačiau, nepaisant gana stabilaus keleivių skaičiaus, oro uostas anksčiau negalėjo padengti savo veiklos sąnaudų. Iš Austrijos pateiktų duomenų matyti, kad be veiklos pagalbos oro uostas daugelį nagrinėjamų metų būtų patyręs didelių nuostolių (80). Be veiklos pagalbos KFBG būtų turėjusi apriboti eismo apimtį, kad sumažintų sąnaudas ir nuostolius, arba kitu atveju būtų greičiausiai tapusi nemoki ir dėl to tikriausiai būtų tekę nutraukti oro uosto veiklą. Be veiklos pagalbos oro uostas nebūtų galėjęs išlaikyti eismo apimties ir būtų turėjęs apriboti savo ekonominę veiklą.

            9.1.1.5.   Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

                  (514)

                  Poreikio požiūriu nagrinėjamos priemonės buvo apribotos iki tokios mažiausios sumos, kuri buvo būtina nuostoliams kompensuoti ir bendrovėms KFBG ir DMG suteikti galimybę įvykdyti kapitalo reikalavimus bei toliau pelningai veikti. Pagalba buvo būtina, kad įmonė nenutrauktų veiklos, ir neviršijo sumos, būtinos veiklos nuostoliams padengti. Todėl pagalba buvo mažiausio reikiamo dydžio.

                  (515)

                  Dėl to Komisija mano, kad veiklos pagalba KLU oro uostui yra tinkama.

            9.1.1.6.   Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

                  (516)

                  Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 131 punktą, vertindama veiklos pagalbos oro uostui suderinamumą, Komisija atsižvelgs į konkurencijos iškraipymą ir poveikį prekybai. Galimo konkurencijos iškraipymo arba poveikio prekybai požymis gali būti tai, kad šio oro uosto aptarnaujama teritorija sutampa su kito oro uosto, turinčio neišnaudotų pajėgumų, aptarnaujama teritorija.

                  (517)

                  Kaip nurodyta 503 ir tolesniuose punktuose, atsižvelgiant į tai, kad pasiekiamumo zona turėtų būti maždaug 100 km ir 60 minučių kelionės, gali būti laikoma, kad Liublianos oro uostas nėra Klagenfurto pasiekiamumo zonoje.

                  (518)

                  Be to, Austrija patvirtino, kad KLU oro uosto infrastruktūra gali nediskriminacinėmis sąlygomis naudotis visos oro transporto bendrovės. KLU oro uostu gali naudotis oro transporto bendrovės, kurios to nori, ir atskiri apribojimai netaikomi. Pagal 2014 m. gaires suteikiama vienoda ir nediskriminacinė galimybė naudotis šia infrastruktūra.

            9.1.2.   Išvada

                  (519)

                  Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad KLU, remiantis 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnyje išdėstytomis valstybės pagalbos suderinamumo sąlygomis, oro uostui suteikta veiklos pagalba yra suderinama su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu.

                  (520)

                  Be to, Komisija pažymi, kad jai nereikia nagrinėti kitų Austrijos pateiktų galimo pagalbos suderinamumo pagrindų, nes ji nustatė, kad KFBG ir DMG suteikta veiklos pagalba pagal 2014 m. Aviacijos gaires suderinama su vidaus rinka.

            9.2.   Susitarimai su oro transporto bendrovėmis – taikoma teisinė sistema

                  (521)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad Austrija nepateikė jokių argumentų, iš kurių būtų matyti, kad bendrovei „Ryanair“ ir jos patronuojamosioms įmonėms suteikta pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

                  (522)

                  Ji primena, kad, remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika (81), Austrijai tenka atsakomybė nurodyti teisinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų galima teigti, kad valstybės pagalba suderinama su vidaus rinka, ir įrodyti, kad įvykdytos visos sąlygos. Sprendime pradėti procedūrą Komisija Austrijos paprašė suteikti informacijos, ar pagalbos suderinamumą galima įrodyti pagal 2005 m. Aviacijos gaires, ar tiesiogiai pagal SESV. Tačiau Austrija nenurodė, kad atitinkamos veiklos pradžios pagalbos suderinamumo sąlygos buvo įvykdytos pagal 2005 m. Aviacijos gaires ar tiesiogiai pagal SESV. Pastabų pateikusios suinteresuotosios trečiosios šalys taip pat nepateikė jokių argumentų, iš kurių būtų matyti, kad valstybės pagalbos priemonė suderinama su vidaus rinka.

            9.2.1.   2002 m. susitarimai su „Ryanair“

                  (523)

                  2002 m. susitarimai buvo pasirašyti prieš 2005 m. Aviacijos gairių paskelbimą 2005 m. gruodžio 9 d. Vertinant iki tos dienos suteiktos pagalbos suderinamumą pažymėtina, kad 2005 m. Aviacijos gairių 85 punkte ir 2014 m. Aviacijos gairių 174 punkte daroma nuoroda į taisykles, taikytas tuo metu, kai suteikta pagalba.

                  (524)

                  Prieš 2005 m. Aviacijos gaires Komisija buvo priėmusi 1994 m. Aviacijos gaires (82). Tačiau pastarosiose veiklos pagalba, kuria siekiama didinti regioninių oro uostų oro susisiekimo paslaugų apimtį, konkrečiai nebuvo aptariama. Šis aspektas palaipsniui tapo labiau aktualus tik tada, kai tam tikruose dideliuose Europos oro uostuose pernelyg išaugo eismo intensyvumas ir atėjo pigių skrydžių bendrovės, kurių 1994 m. dar nebuvo. Dėl to šiuo atveju 1994 m. Aviacijos gairės nėra tinkamas pagrindas oro transporto bendrovėms teikiamos pagalbos suderinamumui įvertinti. Taigi Komisija nagrinėjamų priemonių suderinamumą iš esmės turi vertinti tiesiogiai remdamasi SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu.

                  (525)

                  Šiuo klausimu pažymėtina, kad ilgainiui Komisijos atliekamas tokio pobūdžio valstybės pagalbos teisinis vertinimas tobulėjo, tačiau kai kurie aspektai nekito. Šie aspektai susiję su bendraisiais principais, kurie pagal minėtą SESV nuostatą taikomi pagalbos suderinamumui.

                  (526)

                  Taigi 1999 m. birželio mėn. sprendime dėl Mančesterio oro uosto (83) Komisija suderinamomis su valstybės pagalbos taisyklėmis laikė oro uosto mokesčių nuolaidas, kurios ribotą laikotarpį nediskriminuojant taikytos kaip priemonės, kuriomis siekta reklamuoti naujus maršrutus.

                  (527)

                  2004 m. vasario mėn. sprendime dėl Šarlerua oro uosto (84) Komisija paaiškino: „Veiklos pagalba, kuria siekiama teikti paramą, kad būtų pradėtos teikti paslaugos naujais oro maršrutais arba tam tikri reisai būtų vykdomi dažniau, gali būti mažų regioninių oro uostų plėtrai būtina priemonė. Iš tikrųjų tokia pagalba gali paskatinti suinteresuotąsias įmones imtis rizikos investuoti į naujus maršrutus. Tačiau norint pripažinti, kad tokia pagalba yra suderinama pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą reikėtų nustatyti, ar ji būtina [reikalinga] ir proporcinga [tinkama], palyginti su siekiamu tikslu, ir nedaro bendram interesui prieštaraujančio poveikio tarpusavio prekybai“. Taigi Komisija nustatė tam tikras sąlygas, kurios turi būti įvykdytos, kad šią veiklos pagalbą būtų galima paskelbti suderinama su vidaus rinka, t. y.:

                              —

                              pagalba turi padėti siekti Bendrijos interesą atitinkančio tikslo plėtoti regioninį oro uostą, aiškiai didinant su naujais maršrutais susijusį transporto srautą,

                              —

                              pagalba turi būti būtina, t. y. nesusijusi su maršrutu, kuriuo ta pati ar kita oro transporto bendrovė jau teikia paslaugas, arba su panašiu maršrutu,

                              —

                              pagalba turi turėti skatinamąjį poveikį, t. y. padėti plėtoti veiklą, kuri po tam tikro laikotarpio veikiausiai taps pelninga; tai reiškia, kad pagalbos teikimo laikotarpis yra ribotas,

                              —

                              pagalba turi būti proporcinga, t. y. jos suma turi būti susijusi su aiškiu transporto srauto didinimu,

                              —

                              pagalba turi būti suteikta skaidriai ir nediskriminuojant ir nesusieta su kitų rūšių pagalba.

                  (528)

                  2005 m. Aviacijos gairėse ir 2014 m. Aviacijos gairėse šios suderinamumo su vidaus rinka sąlygos aiškiai apibrėžtos; vis dėlto oro transporto bendrovėms suteiktą veiklos pagalbą Komisija gali paskelbti suderinama su vidaus rinka, jeigu ji padeda plėtoti mažus oro uostus, aiškiai didinant su naujais maršrutais susijusį transporto srautą; jeigu pagalba yra būtina, t. y. nesusijusi su maršrutu, kuriuo ta pati ar kita oro transporto bendrovė jau teikia paslaugas, arba su panašiu maršrutu; jeigu pagalbos teikimo laikotarpis ribotas, o maršrutas, dėl kurio suteikta pagalba, veikiausiai taps pelningas; jeigu suma susijusi su aiškiu transporto srauto didinimu; jeigu pagalba suteikta skaidriai ir nediskriminuojant ir nesusieta su kitų rūšių pagalba.

                  (529)

                  Šiuo požiūriu Komisija sprendimo pradėti procedūrą 212 konstatuojamojoje dalyje nurodė, kad ji 2002 m. su „Ryanair“, AMS ir LV sudarytų susitarimų suderinamumą vertins pagal šiuos kriterijus. Nei Austrija, nei suinteresuotosios šalys neprieštaravo, kad šie kriterijai būtų taikomi.

                  (530)

                  Galiausiai Komisija pažymi, kad 2002 m. susitarimų suderinamumas šiuo atveju turi būti vertinamas pagal pirmiau minėtus principus, tiesiogiai remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu.

            9.2.2.   2006 m. susitarimai su „Ryanair“

                  (531)

                  Veiklos pradžios pagalbos klausimu 2014 m. Aviacijos gairėse teigiama, kad „Veiklos pradžios pagalbos oro transporto bendrovėms klausimu reikia pažymėti, kad Komisija taikys šiose gairėse išdėstytus principus visoms veiklos pradžios pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji turi priimti sprendimą po 2014 m. balandžio 4 d. – net jei apie priemones pranešta iki tos dienos. Pagal Komisijos pranešimą dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo Komisija neteisėtai veiklos pradžios pagalbai oro transporto bendrovėms taikys taisykles, galiojusias pagalbos suteikimo metu. Taigi šiose gairėse išdėstytų principų ji netaikys tais atvejais, kai neteisėta veiklos pradžios pagalba skirta oro transporto bendrovėms iki 2014 m. balandžio 4 d.“

                  (532)

                  O 2005 m. Aviacijos gairėse nustatyta, kad:
                  „Kiekvienos pagalbos […] veiklai pradėti, suteiktos be Komisijos leidimo, taigi pažeidžiant Sutarties 88 straipsnio 3 dalį [dabar SESV 108 straipsnio 3 dalis], suderinamumą su bendrąja rinka Komisija nagrinės remdamasi šiomis Gairėmis, jei pagalba buvo pradėta teikti po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje“.

                  (533)

                  Kadangi 2006 m. susitarimai su „Ryanair“ sudaryti po to, kai 2005 m. gruodžio 9 d. oficialiajame leidinyje buvo paskelbtos 2005 m. Aviacijos gairės, šios gairės yra tinkamas teisinis jų suderinamumo su vidaus rinka vertinimo pagrindas.

            9.2.3.   2003 m. susitarimas su HLX

                  (534)

                  2003 m. susitarimas su HLX buvo pasirašytas prieš 2005 m. Aviacijos gairių paskelbimą 2005 m. gruodžio 9 d. Dėl iki tos dienos suteiktos pagalbos suderinamumo Komisija nurodo 523–530 punktus.

                  (535)

                  Galiausiai Komisija pažymi, kad 2003 m. susitarimo su HLX suderinamumas šiuo atveju turi būti vertinamas pagal pirmiau minėtus bendruosius principus, tiesiogiai remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu.

            9.2.4.   2008 m. susitarimas su „TUIfly“

                  (536)

                  Dėl galiojančių teisės aktų daroma nuoroda į 531–533 konstatuojamąsias dalis. Kadangi 2008 m. susitarimas su „TUIfly“ sudarytas po to, kai 2005 m. gruodžio 9 d. oficialiajame leidinyje buvo paskelbtos 2005 m. Aviacijos gairės, šios gairės yra tinkamas teisinis jų suderinamumo su vidaus rinka vertinimo pagrindas.

            9.3.   2002 m. susitarimai su „Ryanair“, LV ir AMS

      9.3.1.   Suderinamumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą vertinimas: pagalbos teikimo laikotarpis turi būti ribotas, o pagalba – susijusi su maršrutu, kuris veikiausiai taps pelningas

                  (537)

                  Komisija pažymi, kad Austrija, nors jos ir prašyta, nepateikė jokio maršruto Klagenfurtas–Londonas, dėl kurio buvo sudaryti 2002 m. susitarimai, gyvybingumo tyrimo, kuris įrodytų, kad pagal atitinkamus susitarimus suteikta pagalba buvo pagrįsta. Taigi remiantis bylos medžiaga akivaizdu, kad pagalbą suteikusios institucijos neturėjo jokių aiškių lūkesčių, jog maršrutas Klagenfurtas–Londonas artimiausiu laiku gali tapti pelningas taip pat ir nesuteikus pagalbos. Komisija taip pat pabrėžia, kad Austrijos institucijų pateiktuose paaiškinimuose, susijusiuose su oro maršruto, kuriuo „Ryanair“ teikė paslaugas, ekonomine nauda, yra nagrinėjamas poveikis, kurį šis maršrutas gali turėti Karintijos žemės vystymuisi, tačiau juose nepateiktos būsimo šių maršrutų arba kitų maršrutų, kuriais „Ryanair“ ateityje gali teikti paslaugas, pelningumo prognozės.

                  (538)

                  Be to, Komisija pažymi, kad nors šių priemonių taikymo laikotarpis buvo ribotas, kiekviename susitarime nurodyta penkerių metų trukmė nebuvo nei būtina, nei proporcinga atsižvelgiant į sąnaudas, patirtas pradėjus teikti paslaugas nauju oro maršrutu, nes aviacijos sektoriuje paprastai užtenka trumpesnės negu treji metai susitarimo galiojimo trukmės.

                  (539)

                  Todėl Komisija mano, kad 2002 m. susitarimai neatitinka sąlygos, pagal kurią priemonės turi būti taikomos ribotą laikotarpį ir turi būti susijusios su maršrutais, kurie veikiausiai taps pelningi. Kadangi ši sąlyga neįvykdyta, Komisijai nebūtina išsamiai įvertinti, ar kitos sąlygos yra įvykdytos.

            9.3.2.   Pagalba turi būti proporcinga, t. y. jos suma turi būti susijusi su aiškiu transporto srauto didinimu.

                  (540)

                  Austrija nenurodė, kokį poveikį transporto srauto didinimui turėjo su nagrinėjamais susitarimais susijusi pagalba. Visų pirma, nebuvo pateikta jokios informacijos apie veiklos pradžios sąnaudas, kurias „Ryanair“ patyrė pradėjusi teikti paslaugas maršrutu Klagenfurtas–Londonas, ir 2002 m. susitarimuose nėra numatyta jokios nuostatos, užtikrinančios, kad „Ryanair“ suteikta pagalba neviršys tinkamos sąnaudų dalies. Todėl Komisija mano, kad 2002 m. susitarimai neatitinka sąlygos, pagal kurią pagalba turi būti proporcinga, t. y. jos suma turi būti susijusi su aiškiu transporto srauto didinimu.

            9.3.3.   Išvada

                  (541)

                  Komisija pažymi, kad 2002 m. su „Ryanair“ ir jos patronuojamosioms įmonėms sudaryti susitarimai apima neteisėtą ir su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą.

            9.4.   2006 m. susitarimai su „Ryanair“ ir AMS – suderinamumo pagal 2005 m. Aviacijos gaires vertinimas

                  (542)

                  Atsižvelgiant į tai, kad 2005 m. Aviacijos gairių 79 punkte nustatytos pagalbos veiklai pradėti suderinamumo su vidaus rinka sąlygos turi būti įvykdytos visos, pakanka įrodyti tik tai, kad viena iš tų sąlygų neįvykdyta, ir pagalba oro transporto bendrovėms bus laikoma nesuderinama su vidaus rinka. Komisija savo analizę pradeda nuo 2005 m. Aviacijos gairių 79 punkto d papunktyje nustatytos sąlygos.

                  (543)

                  2005 m. Aviacijos gairių 79 punkto d papunktyje nustatyta, kad, be kita ko, pagalba galima padengti kasmet ne daugiau kaip 50 % tais metais patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų, o per visą pagalbos teikimo laiką – vidutiniškai 30 % patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų. Tinkamos finansuoti išlaidos apibrėžtos kaip „papildom[os] išlaidos, susidaranč[ios] pradedant veiklą, susijus[ios] su naujo maršruto atidarymu arba reisų skaičiaus padidinimu, kurių oro vežėjas nebūtų patyręs vykdydamas įprastą veiklą“.

                  (544)

                  Sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė, kad 2006 m. susitarimuose su „Ryanair“ nenustatyta jokio suteiktos pagalbos ir tinkamų finansuoti išlaidų ryšio. Todėl Austrijos paprašyta pateikti išsamios informacijos apie pagalbos ir tinkamų finansuoti išlaidų ryšį. Nei Austrija, nei pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikusios suinteresuotosios šalys jokios tokio pobūdžio informacijos nepateikė. Atsižvelgdama į tai ir manydama, kad nagrinėjamuosiuose susitarimuose su oro transporto bendrovėmis nenurodytos nei oro transporto bendrovių, nei tinkamos finansuoti išlaidos, Komisija pažymi, kad 2005 m. Aviacijos gairių 79 punkto d papunktyje nustatytos suderinamumo su vidaus rinka sąlygos neįvykdytos.

                  (545)

                  Taigi „Ryanair“ suteiktos pagalbos negalima laikyti su vidaus rinka suderinama pagalba veiklai pradėti, nes neįvykdyta bent viena suderinamumo su vidaus rinka sąlyga. Komisija pažymi, kad 2006 m. susitarimai su „Ryanair“ ir jos patronuojamosioms įmonėms apima neteisėtą ir su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą.

            9.5.   2003 m. susitarimas su HLX

      9.5.1.   Suderinamumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą vertinimas

                  (546)

                  2003 m. susitarimo su HLX suderinamumas turi būti vertinamas pagal pirmiau minėtus principus, tiesiogiai remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu.

            9.5.2.   Pagalbos teikimo laikotarpis turi būti ribotas, o pagalba – susijusi su maršrutu, kuris veikiausiai taps pelningas

                  (547)

                  Komisija pažymi, kad Austrija, nors jos ir prašyta, nepateikė jokio naujų maršrutų, dėl kurių buvo sudarytas 2003 m. susitarimas, gyvybingumo tyrimo, kuris įrodytų, kad pagal atitinkamus susitarimus suteikta pagalba buvo pagrįsta. Taigi remiantis bylos medžiaga akivaizdu, kad pagalbą suteikusios institucijos neturėjo jokių aiškių lūkesčių, jog nauji maršrutai ilgesniu ar trumpesniu laikotarpiu taps pelningi taip pat ir nesuteikus pagalbos. Šiuo atžvilgiu Komisija pabrėžia, kad Austrijos institucijų pateiktuose paaiškinimuose, susijusiuose su oro maršrutų, kuriais HLX teikė paslaugas, ekonominės naudos, yra nagrinėjamas poveikis, kurį šie maršrutai gali turėti Karintijos žemės vystymuisi, tačiau juose nepateiktos būsimo šių HLX vykdomų maršrutų pelningumo prognozės.

                  (548)

                  Be to, Komisija pažymi, kad nors šių priemonių taikymo laikotarpis buvo ribotas, susitarime nurodyta ketverių metų trukmė nebuvo nei būtina, nei proporcinga atsižvelgiant į sąnaudas, patirtas pradėjus teikti paslaugas nauju oro maršrutu, nes aviacijos sektoriuje paprastai užtenka trumpesnės negu treji metai susitarimo galiojimo trukmės.

                  (549)

                  Todėl Komisija mano, kad 2003 m. susitarimas su HLX neatitinka sąlygos, pagal kurią priemonės turi būti taikomos ribotą laikotarpį ir susijusios su maršrutais, kurie veikiausiai taps pelningi. Kadangi ši sąlyga neįvykdyta, Komisijai nebūtina išsamiai įvertinti, ar kitos sąlygos yra įvykdytos.

            9.5.3.   Išvada

                  (550)

                  Komisija mano, kad 2003 m. susitarimas su HLX apima neteisėtą ir su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą.

            9.6.   2008 m. susitarimas su „TUIfly“ – suderinamumo pagal 2005 m. Aviacijos gaires vertinimas

                  (551)

                  Atsižvelgiant į tai, kad 2005 m. Aviacijos gairių 79 punkte nustatytos pagalbos veiklai pradėti suderinamumo su vidaus rinka sąlygos turi būti įvykdytos visos, pakanka įrodyti tik tai, kad viena iš tų sąlygų neįvykdyta, ir pagalba oro transporto bendrovėms bus laikoma nesuderinama su vidaus rinka. Komisija savo analizę pradeda nuo 2005 m. Aviacijos gairių 79 punkto d papunktyje nustatytos sąlygos.

                  (552)

                  2005 m. Aviacijos gairių 79 punkto d papunktyje nustatyta, kad, be kita ko, pagalba galima padengti kasmet ne daugiau kaip 50 % tais metais patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų, o per visą pagalbos teikimo laiką – vidutiniškai 30 % patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų. Tinkamos finansuoti išlaidos apibrėžtos kaip „papildom[os] išlaidos, susidaranč[ios] pradedant veiklą, susijus[ios] su naujo maršruto atidarymu arba reisų skaičiaus padidinimu, kurių oro vežėjas nebūtų patyręs vykdydamas įprastą veiklą“.

                  (553)

                  Komisija nustatė, kad 2008 m. susitarime su „TUIfly“ nebuvo numatyta jokio suteiktos pagalbos ir tinkamų finansuoti išlaidų ryšio. Todėl Austrijos paprašyta pateikti išsamios informacijos apie pagalbos ir tinkamų finansuoti išlaidų ryšį. Nei Austrija, nei pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikusios suinteresuotosios šalys jokios tokio pobūdžio informacijos nepateikė. Atsižvelgdama į tai ir manydama, kad nagrinėjamuosiuose susitarimuose su oro transporto bendrovėmis nenurodytos nei oro transporto bendrovių, nei tinkamos finansuoti išlaidos, Komisija daro išvadą, kad 2005 m. Aviacijos gairių 79 punkto d papunktyje nustatytos suderinamumo su vidaus rinka sąlygos neįvykdytos.

                  (554)

                  Taigi „TUIfly“ suteiktos pagalbos negalima laikyti suderinama pagalba veiklai pradėti, nes neįvykdyta bent viena suderinamumo su vidaus rinka sąlyga. Komisija pažymi, kad 2008 m. susitarimas su HLX apima neteisėtą ir su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą.

            10.   IŠVADA

                  (555)

                  Komisija pažymi, kad Austrija neteisėtai suteikė valstybės pagalbą KFBG, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau ši pagalba su vidaus rinka suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

                  (556)

                  Be to, Komisija pažymi, kad 2002 m. ir 2006 m. KFBG su „Ryanair“ ir jos patronuojamosioms įmonėms sudaryti susitarimai dėl oro uosto ir rinkodaros paslaugų apima valstybės pagalbą, kuri buvo suteikta pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalį ir su vidaus rinka nesuderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

                  (557)

                  Komisija taip pat pažymi, kad 2003 m. KFBG su HLX sudarytas susitarimas dėl oro uosto ir rinkodaros paslaugų apima valstybės pagalbą, kuri buvo suteikta pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalį ir su vidaus rinka nesuderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

                  (558)

                  Galiausiai Komisija pažymi, kad 2008 m. KFBG ir DMG su „TUIfly“ sudarytas susitarimas dėl oro uosto ir rinkodaros paslaugų apima valstybės pagalbą, kuri buvo suteikta pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalį ir su vidaus rinka nesuderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

            11.   SUSIGRĄŽINIMAS

                  (559)

                  Remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, jeigu Komisija nustato, kad pagalba nesuderinama su vidaus rinka, ji turi teisę nuspręsti, ar atitinkama valstybė narė tą pagalbą turi panaikinti arba pakeisti (85).

                  (560)

                  Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (86) 14 straipsnyje numatyta: „Jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo (toliau – „sprendimas išieškoti pagalbą“). Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Bendrijos teisės principui.“ Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kai Komisija nustato, kad pagalba nesuderinama su vidaus rinka, įpareigojimu valstybei narei panaikinti pagalbą siekiama atkurti ankstesnę padėtį (87). Šiuo klausimu Teisingumo Teismas mano, kad tikslas pasiektas, jei pagalbos gavėjai grąžino neteisėtai suteiktą pagalbą ir taip prarado turėtą pranašumą, palyginti su konkurentais. Taip atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (88).

                  (561)

                  Šiuo atveju akivaizdu, kad šiame sprendime nustatytos neteisėtos ir su vidaus rinka nesuderinamos pagalbos išieškojimas neprieštarauja jokiam bendrajam Sąjungos teisės principui. Nei Austrija, nei suinteresuotosios šalys šiuo atžvilgiu nepateikė jokių argumentų.

                  (562)

                  Todėl Austrija turi imtis visų būtinų priemonių, kad susigrąžintų neteisėtą pagalbą, suteiktą „Ryanair“ ir jos patronuojamosioms įmonėms bei HLX ir „TUIfly“ pagal nagrinėjamus susitarimus.

            11.1.   Pagalbos sumų nustatymas

                  (563)

                  Pagal kiekvieną susitarimą ir pakeitimą susigrąžintinos pagalbos sumos turi būti nustatytos taip, kaip nurodyta toliau. Kiekvienas nagrinėjamas sandoris (prireikus sudarytas iš susitarimo dėl oro uosto paslaugų ir susitarimo dėl rinkodaros paslaugų) turi būti laikomas sandoriu, dėl kurio kiekvienais sandorį sudarančių susitarimų taikymo metais išmokėta metinė pagalbos suma. Kiekviena suma apskaičiuojama remiantis neigiama papildomo srauto, numatyto sudarant sandorį, dalimi (pajamomis atskaičius sąnaudas). Iš tikrųjų šios sumos atitinka sumas, kurias būtų reikėję numatyti kiekvienais metais išskaičiuoti iš rinkodaros paslaugų sumos (arba kurias būtų reikėję numatyti įskaičiuoti į oro transporto bendrovių mokamus oro uosto mokesčius ir antžeminių paslaugų mokesčius), kad susitarimo grynoji dabartinė vertė būtų teigiama, kitaip sakant, kad susitarimas atitiktų rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą.

                  (564)

                  Siekiant nustatyti tikrą naudą, kurią oro transporto bendrovė ir jos patronuojamosios bendrovės gavo taikant susitarimus, pirmiau pateiktoje konstatuojamojoje dalyje nurodytos sumos remiantis Austrijos pateiktais įrodymais gali būti patikslintos atsižvelgiant į ex post nustatytų tikrų su rinkodara susijusių mokėjimų, kurie pagal susitarimą dėl rinkodaros paslaugų atlikti oro transporto bendrovei arba jos patronuojamosioms bendrovėms, ir atitinkamų numatytų (ex ante) rinkodaros sąnaudų skirtumą.

            11.2.   Tam tikrų susitarimų faktinės galiojimo pabaigos datos

                  (565)

                  Be to, Komisija mano, kad oro transporto bendrovei suteikta nauda ribojama faktinės nagrinėjamo susitarimo trukmės. Po to, kai atskiri susitarimai nustojo galioti, „Ryanair“ ir jos patronuojamosios įmonės nebegavo juose numatytų mokėjimų ir nebeteko prieigos prie oro uosto infrastruktūros bei antžeminių paslaugų. Todėl pagalbos sumos, apskaičiuotos taip, kaip nurodyta pirmiau, ir susijusios su atitinkamu sutarimu, tais metais, kuriais sutarimas nebebuvo taikomas (visų pirma dėl to, kad oro transporto bendrovės jį nutraukė pirma laiko), sumažintos iki nulio.

                  (566)

                  Taigi iš „Ryanair“ ir AMS susigrąžintinos pagalbos sumos, susijusios su tam tikrais pirma laiko nutrauktais susitarimais, nuo faktinės susitarimo galiojimo pabaigos dienos iki galiojimo pabaigos dienos, numatytos sudarant susitarimą, turi būti sumažintos iki nulio. Tai taikoma visiems 2002 m. vasario 22 d. susitarimams, kurie galiojo ne iki 2007 m. birželio 27 d., o buvo nutraukti 2005 m. spalio 29 d., kai paskutiniu skrydžiu į Londoną „Ryanair“ nutraukė oro uosto paslaugas.

                  (567)

                  Taip pat ir iš „TUIfly“ susigrąžintinos pagalbos sumos, susijusios su pirma laiko nutrauktu 2008 m. susitarimu, nuo tikrosios susitarimo galiojimo pabaigos dienos iki galiojimo pabaigos dienos, numatytos sudarant susitarimą, turi būti sumažintos iki nulio. Tai taikoma laikotarpiui nuo 2009 m. spalio 25 d., kada „TUIfly“ įvykdė savo paskutinį skrydį iš KLU oro uosto.

            11.3.   Nagrinėjami rinkodaros mokesčiai

                  (568)

                  Kalbant apie antrajame DMG ir AMS rinkodaros susitarime nurodytus mokėjimus ([…] EUR per metus), Komisija į šį susitarimą atsižvelgė atlikdama tyrimą pagal rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą. Šiame skyriuje, apskaičiuojant susigrąžintiną pagalbos sumą, bus atsižvelgta ir į antrajame rinkodaros susitarime nurodytus mokėjimus.

                  (569)

                  Austrija tvirtina, kad antrąjį susitarimą pakeitė trečiasis susitarimas ir jis neįsigaliojo. Tačiau Austrija šiam argumentui pagrįsti nepateikė jokių įrodymų ir savo išvadą, kad KFBG pagal antrąjį rinkodaros susitarimą neatliko jokių mokėjimų, grindė tik tuo, kad KFBG apskaitos ataskaitose nebuvo atitinkamų mokėjimo dokumentų.

                  (570)

                  Kadangi Komisija iš Austrijos negavo jokių rašytinių dokumentų, kurie pagrįstų šio teiginio teisingumą, apskaičiuojant susigrąžintiną pagalbos sumą atsižvelgiama taip pat ir į antrąjį rinkodaros susitarimą. Ši suma vėliau gali būti patikslinta, atsižvelgiant į Austrijos pateiktus įrodymus.

                  (571)

                  Tolesnėse lentelėse pateikti duomenys apie skirtingas sumas, pagal kurias turi būti apskaičiuotos orientacinės susigrąžintinos sumos. Šias sumas sudaro neigiamos papildomų srautų (papildomos pajamos atskaičius papildomas sąnaudas), nustatytų taikant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą, dalys, atskaičius laikotarpius, kuriais nebuvo suėjęs šių sumų mokėjimo pagal pasirašytus susitarimus terminas arba jos nebeturėjo būti mokamos dėl to, kad susitarimai buvo pirma laiko nutraukti.

                     18 lentelė

                     Duomenys apie orientacines pagalbos sumas, kurios buvo suteiktos „Ryanair“ bei jos patronuojamosioms įmonėms ir iš jų turi būti susigrąžintos

                              (EUR)

                              Orientacinė pagalbos, suteiktos pagal įvairius susitarimus, suma

                              Orientacinė susigrąžintina pagalbos suma

                              Gavėjas / susitarimas

                              2002 m. liepos mėn. – 2003 m. birželio mėn.

                              2003 m. liepos mėn. – 2004 m. birželio mėn.

                              2004 m. liepos mėn. – 2005 m. birželio mėn.

                              2005 m. liepos mėn. – 2005 m. spalio mėn.

                              2006

                              2007

                              „Ryanair“, LV ir AMS:
                              2002 2 22 susitarimai

                              1 248 180

                              248 180

                              248 180

                              82 727

                              1 827 267

                              „Ryanair“ ir AMS:
                              2006 12 21 susitarimai

                              141 326

                              141 326

                     19 lentelė

                     Duomenys apie orientacines pagalbos sumas, kurios buvo suteiktos HLX ir iš HLX turi būti susigrąžintos

                              (EUR)

                              Orientacinė pagalbos, suteiktos pagal susitarimus, suma

                              Orientacinė susigrąžintina pagalbos suma

                              Gavėjas/susitarimas

                              2003 m. rugpj. – 2004 m. rugpj.

                              2004 m. rugpj. – 2005 m. rugpj.

                              2005 m. rugpj. – 2006 m. rugpj.

                              2006 m. rugpj. – 2007 m. rugpj.

                              2007 m. rugpj. – 2008 m. rugpj.

                              HLX
                              2003 m. susitarimas

                              1 418 984

                              2 273 855

                              2 273 855

                              2 273 855

                              1 326 414

                              9 566 963

                     20 lentelė

                     Duomenys apie orientacines pagalbos sumas, kurios buvo suteiktos „TUIfly“ ir iš „TUIfly“ turi būti susigrąžintos

                              (EUR)

                              Orientacinė pagalbos, suteiktos pagal susitarimus, suma

                              Orientacinė susigrąžintina suma

                              Gavėjas/susitarimas

                              2008 m. balandžio mėn. – 2009 m. kovo mėn.

                              2009 m. balandžio mėn. – 2009 m. spalio mėn.

                              2010 m. balandžio mėn. – 2011 m. kovo mėn.

                              2011 m. balandžio mėn. – 2012 m. kovo mėn.

                              2012 m. balandžio mėn. – 2013 m. kovo mėn.

                              TUIfly
                              2008 m. susitarimas

                              789 955

                              344 136

                              1 134 091

                  (572)

                  Kaip paaiškinta 326 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad taikant valstybės pagalbos taisykles „Ryanair“ ir AMS yra vienas ekonominis subjektas ir susitarimai dėl rinkodaros paslaugų bei atitinkami susitarimai oro uosto paslaugų turi būti laikomi vienu šio subjekto ir KFBG bei DMG sudarytu sandoriu. Todėl Komisija pažymi, kad „Ryanair“, LV ir AMS solidariai atsakingos už visos pagal 2002 ir 2006 m. sudarytus susitarimus gautos pagalbos, kurios orientacinė pagrindinė suma atitinkamai yra 1 827 267 EUR ir 141 326 EUR, grąžinimą.

                  (573)

                  Komisija pažymi, kad HLX atsakinga už visos pagal 2003 m. sudarytą susitarimą gautos pagalbos, kurios orientacinė pagrindinė suma yra 9 566 963 EUR, grąžinimą. HLX buvo įsteigta 2002 m. ir priklausė „TUI Airlines“ tinklui. 2007 m. sausio 15 d. HLX susijungė su „Hapagfly“ (buvusia „Hapag-Lloyd Flug“). Nauja įmonė buvo pavadinta „TUIfly“ ir 2010 m. liepos mėn. ji tapo juridiniu asmeniu. Dėl to „TUIfly“ gali būti laikoma HLX teisių perėmėja ir atsako už visos HLX suteiktos pagalbos grąžinimą (89).

                  (574)

                  Komisija pažymi, kad „TUIfly“ atsakinga už visos pagal 2008 m. sudarytą susitarimą gautos pagalbos, kurios orientacinė nominali suma yra 1 134 091 EUR, grąžinimą.

                  (575)

                  Austrija nurodytas sumas turi susigrąžinti per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.

                  (576)

                  Be to, Austrija prie pagalbos sumos turi pridėti susigrąžinimo palūkanas, skaičiuojamas nuo dienos, kurią nagrinėjama pagalba perduota įmonei, t. y. nuo kiekvienos faktinės pagalbos išmokėjimo dienos iki faktinio pagalbos susigrąžinimo dienos (90), laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyriaus (91) nuostatų. Data, nuo kurios reikia apskaičiuoti palūkanas, yra ta diena, kada atskiros pagalbos sumos buvo suteiktos (92).

                  (577)

                  Pagal teismų praktiką, jeigu valstybė narė patiria nenumatytų sunkumų arba susidaro Komisijos nenumatytos aplinkybės, apie šiuos sunkumus gali būti pranešta Komisijai; jai taip pat gali būti pateikta pasiūlymų dėl tinkamų abejotino sprendimo pakeitimų, kad Komisija juos įvertintų. Tokiu atveju Komisija ir valstybė narė sąžiningai bendradarbiauja, kad įveiktų šiuos sunkumus, visiškai laikydamosi SESV nuostatų.

                  (578)

                  Komisija ragina Austriją jai pranešti apie visus vykdant šį sprendimą patirtus sunkumus.

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Viešasis finansavimas, 2000–2010 m. suteiktas bendrovėms KFBG ir DMG finansinių įnašų forma, yra su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu suderinama valstybės pagalba.
      2 straipsnis
      2005 m. KLU oro uosto paskatų sistema nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
      3 straipsnis
      KFBG ir AUA sureguliavimo susitarimas nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
      4 straipsnis
      2010 m. liepos 8 d. KFBG ir „Air Berlin“ sudarytas susitarimas dėl oro uosto paslaugų nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
      5 straipsnis
      1 827 267 EUR dydžio valstybės pagalba, kurią Austrija, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai skyrė „Ryanair“, LV ir AMS, yra nesuderinama su vidaus rinka.
      6 straipsnis
      141 326 EUR dydžio valstybės pagalba, kurią Austrija, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai skyrė „Ryanair“ ir AMS, yra nesuderinama su vidaus rinka.
      7 straipsnis
      9 566 963 EUR dydžio valstybės pagalba, kurią Austrija, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai skyrė HLX, yra nesuderinama su vidaus rinka.
      8 straipsnis
      1 134 091 EUR dydžio valstybės pagalba, kurią Austrija, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai skyrė „TUIfly“, yra nesuderinama su vidaus rinka.
      9 straipsnis
      1.   Austrija privalo užtikrinti, kad pagalbos gavėjai grąžintų 5–8 straipsniuose nurodytą pagalbą.
      2.   Susigrąžintinoms pagalbos sumoms skaičiuojamos palūkanos už laikotarpį nuo jų perdavimo pagalbos gavėjams dienos iki faktinio susigrąžinimo.
      3.   Palūkanų norma taikoma pagrindinei sumai ir sukauptoms palūkanoms pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004, iš dalies keičiamo Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 271/2008 (93) V skyrių.
      4.   Nuo šio sprendimo priėmimo dienos Austrija nutraukia visą 1–4 straipsniuose nurodytos pagalbos mokėjimą.
      10 straipsnis
      1.   5–8 straipsniuose nurodyta pagalba turi būti susigrąžinta nedelsiant ir veiksmingai.
      2.   Austrija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.
      11 straipsnis
      1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Austrija pateikia šią informaciją:

                  a)

                  visą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kurią reikia susigrąžinti iš gavėjų;

                  b)

                  išsamų jau taikomų ir numatomų taikyti priemonių, kad būtų laikomasi šio sprendimo, apibūdinimą;

                  c)

                  dokumentus, kuriais įrodoma, kad gavėjų pareikalauta pagalbą grąžinti.

            2.   Austrija nuolat praneša Komisijai apie pažangą, padarytą įgyvendinant nacionalines priemones, kurių buvo imtasi šiam sprendimui įvykdyti, kol bus susigrąžinta 5–8 straipsniuose nurodyta pagalba. Komisijai paprašius, ji nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau ėmėsi ir kurių planuoja imtis šiam sprendimui įvykdyti. Austrija taip pat pateikia išsamią informaciją apie iš pagalbos gavėjų jau susigrąžintas pagalbos sumas ir palūkanas.
      12 straipsnis
      Šis sprendimas skirtas Austrijos Respublikai.

         Priimta Briuselyje 2016 m. lapkričio 11 d.

               Komisijos vardu

            Margrethe VESTAGER

               Komisijos narė

         (1)  OL C 233, 2012 8 3, p. 28.

         (2)  Komisijos sprendimas SA.24221 (ex CP 281/2007) – Austrija – Klagenfurto oro uostas – „Ryanair“ ir kitos oro uostą naudojančios oro transporto bendrovės (OL C 233, 2012 8 3, p. 28).

         (3)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės“ (OL C 99, 2014 4 4, p. 3).

         (4)  Komisijos komunikatas „Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti“ (OL C 312, 2005 12 9, p. 1).

         (5)  Komisijos sprendimas SA.24221 (ex CP 281/2007) – Austrija – Klagenfurto oro uostas – „Ryanair“ ir kitos oro linijos (OL C 348, 2014 10 3, p. 36).

         (6)  2016 m. balandžio 28 d. Karintijos federacinė žemė nusprendė nutraukti KLH veiklą be likvidavimo. KLH turėtos akcijos buvo perduotos specialiosios paskirties įmonei „Kärntner Beteiligungsverwaltung“ (K-BVG). Kadangi šis sprendimas susijęs su laikotarpiu, kai KLH dar egzistavo, visame sprendimo tekste vartojamas pavadinimas KLH.

         (*1)  Profesinė paslaptis.

         (7)  Skliaustuose nurodytos sumos yra paskatų sumos, kurios atgaline data buvo sumokėtos AUA pagal sureguliavimo susitarimą (žr. 2.9 skirsnį).

         (8)  Iki 2005 m. paskatos AUA buvo taikomos pagal sureguliavimo susitarimą (žr. 2.9 skirsnį).

         (9)  Kaip matyti iš 65 ir 71 konstatuojamųjų dalių, šių dviejų konkursų sąlygose buvo numatytos skirtingos pasirengimo reisui mokesčių kompensacijos.

         (10)  „Ryanair“ kaip pavyzdį nurodė […] oro uostus.

         (11)  Ši santrumpa reiškia rinkos ekonomikos investuotojo principą („Market Economy Investor Principle“).

         (12)  Taikant bendrų išlaidų padengimo principą (vienos kasos metodą) oro uosto mokesčių dydis nustatomas atsižvelgiant į visas oro uosto valdytojo iš visos oro uosto veiklos gautas pajamas, įskaitant su oro susisiekimu nesusijusią komercinę (pvz., parduotuvių, restoranų ir stovėjimo aikštelių) veiklą. Kita vertus, taikant dviejų kasų metodą, nustatant oro uosto mokesčius atsižvelgiama tik į pajamas, gaunamas iš su oro susisiekimu susijusios veiklos (iš esmės pajamas iš oro uosto mokesčių ir antžeminių paslaugų mokesčių).

         (13)  Angliškai kalbančių šalių reklamos pramonėje šie reklamos kainoraščiai vadinami „rate cards“. Tai yra reklamos spausdintiniuose leidiniuose ar transliuojamojoje žiniasklaidoje arba įmonių, kurios siūlo reklamos plotą savo interneto svetainėse, kainos sąmatos.

         (14)  Komisijos pranešimas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (OL C 262, 2016 7 19, p. 1). Tuo metu, kai „Oxera“ pateikė savo pastabas (t. y. 2015 m. sausio mėn.), šio dokumento projektas buvo paskelbtas viešoms konsultacijoms.

         (15)  „Oxera“ nurodė Komisijos metodą, kuriuo ji vadovavosi rengdama sprendimus dėl Po ir Nimo oro uostų: juose Komisija vienam išvykstančiam keleiviui tenkančias tikėtinas pajamas iš su oro susisiekimu nesusijusios oro uosto veiklos apskaičiavo remdamasi prieš pasirašant susitarimus gautais oro uostų duomenimis ir jas atitinkamai indeksavo pagal infliaciją.
      2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimo (ES) 2015/1227 dėl valstybės pagalbos SA.22614 (C 53/07), kurią Prancūzija suteikė Po Bearno prekybos ir pramonės rūmams ir bendrovėms „Ryanair“, „Airport Marketing Services“ ir „Transavia“(OL L 201, 2015 7 30, p. 109), 414 punktas.
      2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimo (ES) 2016/633 dėl valstybės pagalbos SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN), kurią Prancūzija suteikė Nimo, Izeso ir Le Vigano prekybos ir pramonės rūmams ir bendrovėms „Veolia Transport Aéroport de Nîmes“, „Ryanair Limited“ ir „Airport Marketing Services Limited“ (OL L 113, 2016 4 27, p. 32), 436 punktas.

         (16)  „Ryanair“ veiklos pradžios metais „Oxera“ laiko metus, kuriais „Ryanair“ oro uoste pradėjo vykdyti „esminę“ veiklą; ji savo ruožtu buvo apibrėžta kaip pirmieji metai, kuriais „Ryanair“ išvykstančių keleivių skaičius sudarė daugiau nei 50 % didžiausio bendro iš to paties oro uosto 1994–2012 m. laikotarpiu per vienus metus išvykstančių „Ryanair“ keleivių skaičiaus.

         (17)  Paryžiaus administracinio teismo sprendimas, 2009 m. spalio 20 d. Jame teismas konstatuoja, kad pagal su AMS sudarytą susitarimą Marselio oro uostas faktiškai gauna atlygį rinkodaros paslaugų forma.

         (18)  2010 m. sausio 27 d. Komisijos sprendimo 2011/60/ES dėl valstybės pagalbos C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovakija – Bratislavos oro uosto ir „Ryanair“ susitarimas (OL L 27, 2011 2 1, p. 24) 114 konstatuojamoji dalis. Jame Komisija pažymi, kad net jei oro uostas už papildomą rinkodarą „Ryanair“ interneto svetainėje nemoka ir interneto svetainėje tėra minimas tik kaip vienas iš maršrutų, negalima atmesti galimybės, kad iš to oro uostas gaus tam tikros naudos (žr. 114 konstatuojamąją dalį). Sprendime Komisija daro išvadą, kad tirtas susitarimas atitinka rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą.

         (19)  Objektyvūs kriterijai – reklamos tipas (nuorodos, reklamjuostė, teksto dalys, reklamos ilgis ir išvaizda ekrane), per dieną apsilankančių puslapio lankytojų skaičius, skrydžių maršrutų iš šio oro uosto bei į jį skaičius ir kt.

         (20)  Žr. http://airportmarketingservices.com/pdfs/ratecard.pdf

         (21)  1998 m. birželio 18 d. Sprendimas Komisija prieš Italiją, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303; 1991 m. balandžio 23 d. Sprendimas Höfner ir Elser, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161; 1995 m. lapkričio 16 d. Sprendimas Fédération Française des Sociétés d'Assurances/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392; 1997 m. gruodžio 11 d. Sprendimas Job Centre, C-55/96, ECLI:EU:C:1997:603.

         (22)  1987 m. birželio 16 d. Sprendimas Komisija prieš Italiją, 118/85, ECLI:EU:C:1987:283; 1998 m. birželio 18 d. Sprendimas Komisija prieš Italiją, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303.

         (23)  2011 m. kovo 24 d. Sprendimas Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt prieš Komisiją ir Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig-Halle GmbH prieš Komisiją, sujungtos bylos T-443/08 ir T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, visų pirma 93 ir 94 punktai; patvirtinta 2012 m. gruodžio 19 d. Sprendimu Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig-Halle GmbH prieš Komisiją, C-288/11 P, ECLI:EU:C:2012:821; taip pat žr. 2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimą Aéroports de Paris prieš Komisiją, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, patvirtinta 2002 m. spalio 24 d. Sprendimu Aéroports de Paris prieš Komisiją, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617; ir 2008 m. gruodžio 17 d. Sprendimas Ryanair prieš Komisiją, T-196/04, ECLI:EU:T:2008:585.

         (24)  1993 m. vasario 17 d. Sprendimai Poucet prieš AGV ir Pistre prieš Cancave, C-159/91 ir C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63.

         (25)  Sprendimas Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt prieš Komisiją arba Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig-Halle GmbH prieš Komisiją, pirmiau pacituotas 214 išnašoje, ECLI:EU:T:2011:117, ypač 84 ir 158 punktai.

         (26)  Sprendimas Aéroports de Paris prieš Komisiją, pirmiau pacituotas 24 išnašoje, ECLI:EU:T:2000:290, patvirtinta 2002 m. spalio 24 d. Sprendimu Aéroports de Paris prieš Komisiją, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617.

         (27)  1984 m. liepos 12 d. Sprendimo Hydrotherm, 170/83, ECLI:EU:C:1984:271, 11 punktas. Taip pat žr. 2004 m. spalio 14 d. Sprendimo Pollmeier Malchow prieš Komisiją, T-137/02, ECLI:EU:T:2004:304 50 punktą.

         (28)  2010 m. gruodžio 16 d. Sprendimo AceaElectrabel Produzione SpA prieš Komisiją, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, 47–55 punktai; 2006 m. sausio 10 d. Sprendimo Ministero dell'Economia e delle Finanze prieš Cassa di Risparmio di Firenze SpA u. a., C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 112 punktas.

         (29)  1994 m. sausio 19 d. Sprendimas SAT Fluggesellschaft prieš Eurokontrolę, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7.

         (30)  1987 m. birželio 16 d. Sprendimo Komisija prieš Italiją, 118/85, ECLI:EU:C:1987:283, 7 ir 8 punktai, ir 1988 m. gegužės 4 d. Sprendimo Bodson prieš Pompes funèbres des régions libérées, 30/87, ECLI:EU:C:1988:225, 18 punktas.

         (31)  1997 m. kovo 18 d. Teisingumo Teismo sprendimas Diego Cali & Figli prieš Servizi Ecologici Porto di Genova, C-343/95, ECLI:EU:C:1997:160; 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas N309/2002; 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas byloje Nr. 438/2002 „Pagalba valdžios institucijų užduotims vykdyti Belgijos uostų sektoriuje“ (OL C 284, 2002 11 21, p. 2).

         (32)  2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas Nr. 309/2002.

         (33)  Visų pirma žr. 1994 m. sausio 19 d. Sprendimo SAT Fluggesellschaft prieš Eurokontrolę, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, 30 punktą ir 2009 m. kovo 26 d. Teisingumo Teismo sprendimo Selex Sistemi Integrati prieš Komisiją, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, 71 punktą.

         (34)  Žr., be kitų, 2005 m. kovo 3 d. Sprendimo Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 36 punktą jame nurodytą teismų praktiką.

         (35)  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

         (36)  2011 m. gegužės 12 d. sprendimo sujungtose bylose T-267/08 ir T-279/08 Région Nord-Pas-de-Calais ir Communauté d'agglomération du Douaisis, ECLI:EU:T:2011:209 108 punktas.

         (37)  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 51 ir tolesni punktai.

         (38)  Ten pat.

         (39)  1996 m. liepos 11 d. Sprendimo Syndicat français de l'Express international (SFEI) ir kiti prieš La Poste ir kitus, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60 punktas ir 1999 m. balandžio 29 d. Sprendimo Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41 punktas.

         (40)  1974 m. liepos 2 d. Sprendimo Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13 punktas.

         (41)  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 69 punktas.

         (42)  1991 m. kovo 21 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-305/89, ECLI:EU:C:1991:142, 23 punktas. 2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Alitalia prieš Komisiją, T-296/97, ECLI:EU:T:2000:289, 84 punktas.

         (43)  1986 m. liepos 10 d. Sprendimas Belgija prieš Komisiją, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305.

         (44)  2003 m. liepos 24 d. Sprendimas Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

         (45)  1998 m. balandžio 30 d. Sprendimas Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

         (46)  Žr. 2014 m. Aviacijos gairių 53 punktą.

         (47)  Žr. 2014 m. Aviacijos gairių 59 punktą.

         (48)  Žr. 2010 m. sausio 27 d. Komisijos sprendimo 2011/60/ES dėl valstybės pagalbos C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovakija – Bratislavos oro uosto ir „Ryanair“ susitarimas (OL L 27, 2011 2 1, p. 24) 88 ir 89 konstatuojamąsias dalis.

         (49)  Dėl pelningumo (o ne kainodaros) lyginamosios analizės šiame sektoriuje žr. 2014 m. liepos 3 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, sujungtos bylos T-319/12 ir T-321/12, ECLI:EU:T:2014:604, 44 punktą.

         (50)  Kiti tyrimui atlikti naudojami lyginamieji kriterijai nurodyti 2014 m. Aviacijos gairių 60 punkte.

         (51)  Žr. 2014 m. Aviacijos gairių 59 punktą.

         (52)  Žr. 2004 m. liepos 29 d., 2004 m. spalio 8 d., 2004 m. gruodžio 1 d., 2005 m. kovo 4 d., 2005 m. gegužės 4 d., 2005 m. rugsėjo 30 d. ir 2005 m. gruodžio 12 d. KFBG stebėtojų tarybos 167–173 posėdžių ataskaitas.

         (53)  Žr. 2005 m. gegužės 4 d. (5 punktas), 2004 m. gruodžio 1 d. (3 punktas), 2004 m. spalio 8 d. (8 punktas) ir 2004 m. liepos 29 d. (7 punktas) KFBG stebėtojų tarybos ataskaitas.

         (*2)  Antžeminių paslaugų sąnaudų KFBG nepatiria, nes šias paslaugas bendrovei AUA teikia ne pati KFBG, o jos patronuojamoji įmonė „Tyrolean Airways“

         (54)  2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyva 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (OL L 318, 2006 11 17, p. 17).

         (55)  Žr., pvz., 2002 m. sausio 29 d. Karintijos žemės Vyriausybės posėdžio protokolą, p. 1–5.

         (56)  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

         (57)  Žr., pvz., 2002 m. sausio 29 d. Karintijos žemės Vyriausybės posėdžio protokolą, p. 1–5.

         (58)  Žr., pvz., atsakymą į 4 klausimą, pateiktą 2011 m. liepos 4 d.„Ryanair“ pastabose.

         (59)  2005 m. rugpjūčio 4 d., 18.22 val., Seano Coyle'o („Ryanair“) elektroninis laiškas Johannesui Gattereriui (KFBG).

         (60)  Apkrovos rodiklis arba apkrovos koeficientas – tai užpildytų konkrečiu oro maršrutu skrendančio orlaivio vietų dalis.

         (61)  Žr. 184 konstatuojamojoje dalyje pateiktas AMS pastabas. AMS tvirtina, kad jos paslaugų kainos atitinka rinkos kainą, nes keli privatūs klientai iš įvairių ekonomikos sektorių taip pat yra su AMS sudarę rinkodaros susitarimus. Tačiau dėl šio argumento, susijusio su tariama rinkos kaina, Komisijos išvada nesikeičia, kad apdairus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas būtų numatęs, jog susitarimas dėl rinkodaros paslaugų duos neigiamų rezultatų (žr. 362 konstatuojamąją dalį).

         (62)  Tyrime buvo vertinamas tik 2002 m. sausio 22 d. pirmasis LV ir DMG rinkodaros susitarimas (žr. 47 konstatuojamąją dalį), o į antrąjį ir trečiąjį rinkodaros susitarimus bei į 2006 m. rinkodaros susitarimus nebuvo atsižvelgta.

         (*3)  Apsaugos paslaugų mokestis, kurį renka oro uostai ir tuo pat metu Vienos mokesčių tarnyba.

         (63)  Žr. 2014 m. Aviacijos gairių 63 punktą.

         (64)  Komisijos pranešimo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (2016/C 262/01) (OL C 262, 2016 7 19, p. 1) 89 punktas.

         (65)  1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2407/92 dėl oro vežėjų veiklos licencijų (OL L 240, 1992 8 24, p. 1), 1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2408/92 dėl Bendrijos oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus oro maršrutus (OL L 240, 1992 8 24, p. 8) ir 1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2409/92 dėl oro susisiekimo paslaugų kainų ir tarifų – visi paskelbti (OL L 240, 1992 8 24, p. 15).

         (66)  1991 m. kovo 21 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-305/89, ECLI:EU:C:1991:142, 26 punktas.

         (67)  Žr., pvz., atsakymą į 4 klausimą, pateiktą 2011 m. liepos 4 d.„Ryanair“ pastabose.

         (68)  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

         (69)  2004 m. sausio 14 d. Sprendimas Fleuren Compost prieš Komisiją, T-109/01, ECLI:EU:T:2004:4.

         (70)  2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimas 2005/842/EB dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas (OL L 312, 2005 11 29, p. 67).

         (71)  Komisijos pranešimas dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (OL C 119, 2002 5 22, p. 22).

         (72)  2014 m. Aviacijos gairių 25 punkto 21 papunktis.

         (73)  Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 137 punktą praeityje suteiktai veiklos pagalbai taikomos ne visos gairių 5.1 skirsnyje nustatytos sąlygos.

         (74)  2014 m. Aviacijos gairių 137, 113 ir 114 punktai.

         (75)  2014 m. Aviacijos gairių 137 ir 116 punktai.

         (76)  2014 m. Aviacijos gairių 137 ir 120 punktai.

         (77)  2014 m. Aviacijos gairių 137 ir 124 punktai.

         (78)  2014 m. Aviacijos gairių 137 ir 125 punktai.

         (79)  2014 m. Aviacijos gairių 137 ir 131 punktai.

         (80)  Remiantis Austrijos pateikta informacija, be veiklos pagalbos grynasis rezultatas būtų buvęs toks: 2002: – 1 401 180 EUR; 2003: 145 056 EUR; 2004: – 1 597 060 EUR; 2005: – 758 979 EUR; 2006: – 778 887 EUR; 2007: 230 145 EUR; 2008: – 703 000 EUR; 2009: – 1 324 969 EUR.

         (81)  1993 m. balandžio 28 d. Sprendimo Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, 20 punktas.

         (82)  EB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir EEE susitarimo 61 straipsnio taikymas valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje (94/C 350/07) (OL C 350, 1994 12 10, p. 5).

         (83)  Žr. 1999 m. birželio 14 d. Sprendimą NN 109/98 „Jungtinė Karalystė, Mančesterio oro uostas“.

         (84)  2004 m. vasario 12 d. Komisijos sprendimas 2004/393/EB dėl naudos, kurią transporto bendrovei „Ryanair“ įsikuriant Šarlerua jai suteikė Valonijos regionas ir Šarlerua oro uostas „Brussels South“ (OL L 137, 2004 4 30, p. 1). Nors šis sprendimas panaikintas 2008 m. gruodžio 17 d. Sprendimu „Ryanair Ltd“ prieš Komisiją, T-196/04, ECLI:EU:T:2008:585, iš jo matyti, kaip keitėsi Komisijos atliekamas tokios pagalbos vertinimas.

         (85)  1973 m. liepos 12 d. Sprendimo Europos Bendrijų Komisija prieš Vokietijos Federacinę Respubliką, 70/72, ECLI:EU:C:1973:87, 13 punktas.

         (86)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

         (87)  1994 m. rugsėjo 14 d. Sprendimo Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją, sujungtos bylos C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, 75 punktas.

         (88)  1999 m. birželio 17 d. Sprendimo Belgijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 64–65 punktai.

         (89)  Atsakomybės perdavimas susijungiant įmonėms buvo taip pat patvirtintas 2015 m. vasario 12 d. Sprendimo Europos Komisija prieš Prancūzijos Respubliką, C-37/14, ECLI:EU:C:2015:90, 83–86 punktuose, ir 2010 m. gruodžio 16 d. Sprendimo AceaElectrabel Produzione SpA prieš Europos Komisiją, C-480/09, ECLI:EU:C:2010:787, 67 ir 68 punktuose.

         (90)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 2 dalį.

         (91)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

         (92)  Kaip nurodyta Austrijos valdžios institucijų 2016 m. birželio 8 ir 10 d. raštuose (e. laiške).

         (93)  2008 m. sausio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 271/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 82, 2008 3 25, p. 1).