title: 2011/695/: 2011 m. spalio 13 d. Europos Komisijos Pirmininko sprendimas dėl bylas nagrinėjančio pareigūno pareigybės ir įgaliojimų nagrinėjant tam tikras konkurencijos bylas Tekstas svarbus EEE

text:
20.10.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 275/29

         EUROPOS KOMISIJOS PIRMININKO SPRENDIMAS
   2011 m. spalio 13 d.
   dėl bylas nagrinėjančio pareigūno pareigybės ir įgaliojimų nagrinėjant tam tikras konkurencijos bylas
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2011/695/ES)
   EUROPOS KOMISIJOS PIRMININKAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį,
   atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą,
   atsižvelgdamas į Komisijos darbo tvarkos taisykles (1), ypač į jų 22 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) nustatytą konkurencijos teisės įgyvendinimo užtikrinimo sistemą Komisija tiria bylas ir priima dėl jų administracinius sprendimus, kurių teisminę priežiūrą vykdo Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – Teisingumo Teismas);

               (2)

               Komisija turi nagrinėti konkurencijos bylas sąžiningai, nešališkai ir objektyviai ir privalo užtikrinti, kad būtų paisoma atitinkamų šalių procesinių teisių, kaip nurodyta 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (2), 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB susijungimų reglamentas) (3), 2004 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 773/2004 dėl bylų nagrinėjimo Komisijoje pagal Sutarties 81 ir 82 straipsnius tvarkos (4), ir 2004 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 802/2004, įgyvendinančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (5), taip pat atitinkamoje Teisingumo Teismo praktikoje. Visų pirma atitinkamų šalių teisė būti išklausytoms prieš priimant bet kokį individualų neigiamos įtakos joms turintį sprendimą yra pagrindinė Europos Sąjungos teisė, pripažįstama Pagrindinių teisių chartijoje (6), visų pirma jos 41 straipsnyje;

               (3)

               siekiant užtikrinti atitinkamų šalių, kitų dalyvaujančių šalių, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 802/2004 11 straipsnio b punkte (toliau – kitos dalyvaujančios šalys), skundo pateikėjų, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1/2003 7 straipsnio 2 dalyje (toliau – skundo pateikėjai), ir kitų asmenų nei nurodytų Reglamento (EB) Nr. 773/2004 5 ir 11 straipsniuose bei trečiųjų asmenų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 802/2004 11 straipsnyje (toliau – tretieji asmenys), dalyvaujančių nagrinėjant konkurencijos bylą, veiksmingą naudojimąsi procesinėmis teisėmis, atsakomybė už tų teisių užtikrinimą turėtų būti patikėta nepriklausomam, patirties konkurencijos srityje turinčiam, sąžiningam asmeniui, kuris padėtų užtikrinti bylos nagrinėjimo objektyvumą, skaidrumą ir veiksmingumą;

               (4)

               todėl 1982 m. Komisija įsteigė bylas nagrinėjančio pareigūno pareigybę, persvarstytą 1994 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendime 94/810/EAPB, EB dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų konkurencijos Komisijos nagrinėjamose konkurencijos bylose (7) ir 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendime 2001/462/EB, EAPB dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose (8). Dabar būtina patikslinti ir dar labiau sustiprinti bylas nagrinėjančio pareigūno vaidmenį ir pritaikyti bylas nagrinėjančio pareigūno įgaliojimus, atsižvelgiant į Sąjungos konkurencijos teisės raidą;

               (5)

               bylas nagrinėjančio pareigūno pareigybė apskritai laikoma svarbia konkurencijos bylų nagrinėjimo Komisijoje dalimi, nes bylas nagrinėjantis pareigūnas užtikrina tokio nagrinėjimo nepriklausomumą ir prisideda savo patirtimi. Siekiant užtikrinti nuolatinį bylas nagrinėjančio pareigūno nepriklausomumą nuo Konkurencijos generalinio direktorato, bylas nagrinėjantis pareigūnas dėl administracinių priežasčių turėtų būti priskirtas specialiam už konkurenciją atsakingam Komisijos nariui;

               (6)

               bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų būti skiriamas vadovaujantis Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatuose ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose įtvirtintomis taisyklėmis. Remiantis tomis taisykles galima svarstyti ir tuos kandidatus, kurie nėra Komisijos pareigūnai. Skiriant, atleidžiant iš pareigų ir perkeliant bylas nagrinėjančius pareigūnus į kitas pareigas reikėtų užtikrinti skaidrumą;

               (7)

               Komisija gali paskirti vieną ar daugiau bylas nagrinėjančių pareigūnų ir skirti jiems pagalbinius darbuotojus. Jeigu bylas nagrinėjantis pareigūnas vykdydamas savo pareigas patiria interesų konfliktą, jis turi nusišalinti nuo bylos. Jeigu bylas nagrinėjantis pareigūnas negali vykdyti savo pareigų, jo pareigas turėtų vykdyti kitas bylas nagrinėjantis pareigūnas;

               (8)

               bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų veikti kaip nepriklausomas arbitras, siekiantis išspręsti klausimus, turinčius įtakos atitinkamų šalių, kitų dalyvaujančių šalių, skundo pateikėjų ar suinteresuotųjų trečiųjų asmenų veiksmingam naudojimuisi procesinėmis teisėmis, kai tų klausimų nepavyksta išspręsti bendraujant su už konkurencijos bylų nagrinėjimą atsakingomis Komisijos tarnybomis, kurios privalo užtikrinti tas procesines teises;

               (9)

               bylas nagrinėjančio pareigūno įgaliojimai nagrinėjant konkurencijos bylas turėtų būti suderinti taip, kad nagrinėjant bylą Komisijoje pagal Sutarties 101 ir 102 straipsnius ir Reglamentą (EB) Nr. 139/2004 būtų užtikrintas veiksmingas naudojimasis procesinėmis teisėmis, visų pirma teise būti išklausytam;

               (10)

               siekiant stiprinti šį vaidmenį, bylas nagrinėjančiam pareigūnui turėtų būti priskirta pareiga užtikrinti įmonių ir įmonių asociacijų veiksmingą naudojimąsi procesinėmis teisėmis, Komisijai naudojantis įgaliojimais atlikti tyrimus pagal Reglamento Nr. 1/2003 V skyrių ir pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 14 straipsnio nuostatas, kuriomis Komisija įgaliojama skirti įmonėms ir įmonių asociacijoms baudas. Bylas nagrinėjančiam pareigūnui šiame tyrimo etape taip pat turėtų būti priskirtos specialios pareigos, susijusios su prašymais dėl profesinės paslapties apsaugos, teise neduoti parodymų prieš save, atsakymų į sprendimus, kuriais pagal Reglamento Nr. 1/2003 18 straipsnio 3 dalį prašoma pateikti informacijos, pateikimo terminais, taip pat su įmonių ir įmonių asociacijų, kurioms Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 V skyrių taiko tyrimo priemonę, teise būti informuotoms apie jų procesinį statusą, t. y. apie tai, ar jos yra tiriamos ir, jei taip, koks yra to tyrimo dalykas ir tikslas. Nagrinėdamas su teise neduoti parodymų prieš save prašymus, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali svarstyti, ar įmonės pateikia aiškiai nepagrįstus apsaugos prašymus tik bylos vilkinimo sumetimais;

               (11)

               bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų galėti padėti nagrinėjant prašymus dėl profesinės paslapties apsaugos taikymo dokumentui. Jeigu tokį prašymą pateikusi įmonė ar įmonių asociacija sutinka, bylas nagrinėjančiam pareigūnui bus leista ištirti atitinkamą dokumentą ir pateikti atitinkamą rekomendaciją, remiantis taikytina Teisingumo Teismo praktika;

               (12)

               bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų spręsti, ar trečiasis asmuo įrodo pakankamą interesą, kad būtų išklausytas. Vartotojų asociacijos, kurios prašo būti išklausytos, paprastai turėtų būti laikomos turinčiomis pakankamą interesą, jeigu nagrinėjama byla susijusi su galutiniams vartotojams skirtais produktais ar paslaugomis arba produktais ir paslaugomis, kurie tiesiogiai naudojami kuriant tokius produktus ar paslaugas;

               (13)

               bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų nuspręsti, ar leisti skundo pateikėjams ir suinteresuotiesiems tretiesiems asmenims dalyvauti nagrinėjant bylą žodžiu, atsižvelgdamas į jų galimybes padėti išsiaiškinti atitinkamas bylos faktines aplinkybes;

               (14)

               atitinkamų šalių teisė būti išklausytoms prieš priimant galutinį sprendimą, turintį neigiamos įtakos jų interesams, užtikrinama suteikiant joms teisę raštu atsakyti į prieštaravimo pareiškime išdėstytą pirminę Komisijos poziciją ir, joms paprašius, teisę paaiškinti savo argumentus nagrinėjant bylą žodžiu. Kad būtų veiksmingai naudojamasi šiomis teisėmis, šalys, kurioms skirtas prieštaravimo pareiškimas, turi teisę susipažinti su Komisijos tyrimo byla;

               (15)

               kad užtikrintų šalių, kurioms skirtas prieštaravimo pareiškimas, veiksmingą naudojimąsi teise į gynybą, bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų užtikrinti, kad būtų išspręsti tų šalių ir Komisijos Konkurencijos generalinio direktorato ginčai dėl galimybės susipažinti su byla ar verslo paslapčių arba kitos konfidencialios informacijos apsaugos. Išimtinėmis aplinkybėmis bylas nagrinėjantis pareigūnas gali sustabdyti termino, per kurį prieštaravimo pareiškimo adresatas turėtų atsakyti į tą prieštaravimo pareiškimą, galiojimą, kol bus išspręstas ginčas dėl galimybės susipažinti su byla, jeigu adresatas negalėtų atsakyti iki nustatyto termino, o jį pratęsti tuo metu nebūtų tinkama;

               (16)

               kad užtikrintų veiksmingą naudojimąsi procesinėmis teisėmis paisydamas teisėtų konfidencialumo interesų, bylas nagrinėjantis pareigūnas prireikus turėtų galėti įpareigoti imtis specialių su galimybe susipažinti su Komisijos byla susijusių priemonių. Visų pirma bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų turėti įgaliojimus nuspręsti, kad su tam tikromis bylos dalimis galimybės susipažinti su byla prašanti šalis gali susipažinti iš dalies, pavyzdžiui, apribojant galimybę susipažinti su byla turinčių asmenų skaičių ar kategoriją ir informacijos, su kuria susipažįstama, naudojimą;

               (17)

               bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų priimti sprendimus dėl prašymų pratęsti atsakymo į prieštaravimo pareiškimą, papildomą prieštaravimo pareiškimą ar faktų pranešimą terminą ar terminus, per kuriuos kitos dalyvaujančios šalys, skundo pateikėjai ar suinteresuotieji tretieji asmenys gali pateikti pastabas, jeigu tokia šalis, skundo pateikėjas ar suinteresuotasis trečiasis asmuo ir Konkurencijos generalinis direktoratas dėl to nesutaria;

               (18)

               bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų rūpintis žodinio bylos nagrinėjimo veiksmingumu, be kita ko, imdamasis visų tinkamų parengiamųjų priemonių, įskaitant pirminio dalyvių sąrašo ir pirminės darbotvarkės išplatinimą likus pakankamai laiko iki nagrinėjimo;

               (19)

               nagrinėjant bylą žodžiu šalims, kurioms Komisija skyrė prieštaravimo pareiškimą, ir kitoms dalyvaujančioms šalims suteikiama papildoma galimybė pasinaudoti savo teise būti išklausytoms, žodžiu paaiškinant savo argumentus Komisijai, kuriai turėtų atstovauti jos Konkurencijos generalinis direktoratas ir kitos tarnybos, padėsiančios rengti Komisijos sprendimą. Nagrinėjant bylą žodžiu turėtų būti suteikta papildoma galimybė užtikrinti, kad būtų kuo geriau išsiaiškintos visos svarbios faktinės aplinkybės, neatsižvelgiant į tai, ar jos yra palankios, ar nepalankios atitinkamoms šalims, įskaitant faktines aplinkybes, susijusias su įtariamo pažeidimo sunkumu ir trukme. Be to, nagrinėjant bylą žodžiu šalims turėtų būti suteikta galimybė pateikti savo argumentus dėl klausimų, kurie gali būti svarbūs galimam baudų skyrimui;

               (20)

               siekdamas užtikrinti žodinio bylos nagrinėjimo veiksmingumą, bylas nagrinėjantis pareigūnas šalims, kurioms skirtas prieštaravimo pareiškimas, kitoms dalyvaujančioms šalims, skundo pateikėjams, kitiems į nagrinėjimą pakviestiems asmenims, Komisijos tarnyboms ir valstybių narių valdžios institucijoms gali leisti per žodinį bylos nagrinėjimą užduoti klausimus. Žodinis bylos nagrinėjimas neturėtų būti viešas, siekiant užtikrinti, kad visi dalyviai galėtų nevaržomi išreikšti savo nuomonę. Todėl nagrinėjant bylą žodžiu atskleista informacija turėtų būti naudojama tik vykdant teismines ir (arba) administracines procedūras, susijusias su Sutarties 101 ir 102 straipsnių taikymu. Jeigu pagrįstai siekiama apsaugoti verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją, bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų galėti išklausyti asmenis uždarame posėdyje;

               (21)

               nagrinėjamos bylos šalys, siūlančios įsipareigojimus pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnį, taip pat šalys, dalyvaujančios kartelio bylų susitarimo procedūrose pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 10a straipsnį, turėtų galėti kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną dėl klausimų, susijusių su veiksmingu naudojimusi procesinėmis teisėmis;

               (22)

               bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų pranešti apie tai, ar nagrinėjant konkurencijos bylą užtikrintas veiksmingas naudojimasis procesinėmis teisėmis. Be šios pareigos pranešti, bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat turėtų galėti pateikti pastabas dėl tolesnės bylos nagrinėjimo eigos ir objektyvumo ir taip padėti užtikrinti, kad konkurencijos bylos nagrinėjimas būtų baigtas remiantis išsamiu visų reikšmingų faktinių aplinkybių vertinimu;

               (23)

               atskleisdamas informaciją apie fizinius asmenis, bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų atkreipti dėmesį visų pirma į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (9);

               (24)

               Sprendimas 2001/462/EB, EAPB turėtų būti panaikintas,

         NUSPRENDĖ:
   1   SKYRIUS

      BYLAS NAGRINĖJANČIO PAREIGŪNO VAIDMUO, SKYRIMAS IR PAREIGOS

   1 straipsnis
   Bylas nagrinėjantis pareigūnas
   1.   Nagrinėjant konkurencijos bylą dalyvauja vienas ar daugiau bylas nagrinėjančių pareigūnų, kurių įgaliojimai ir pareigos nustatyti šiame sprendime.
   2.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas užtikrina veiksmingą naudojimąsi procesinėmis teisėmis nagrinėjant konkurencijos bylas Komisijoje Sutarties 101 ir 102 straipsniams įgyvendinti, taip pat pagal Reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (toliau – konkurencijos bylos).
   2 straipsnis
   Skyrimas, atšaukimas iš pareigų ir pavadavimas
   1.   Bylas nagrinėjantį pareigūną skiria Komisija. Apie paskyrimą skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Dėl bet kokio įgaliojimų sustabdymo, atšaukimo iš pareigų ar perkėlimo į kitas pareigas Komisija priima motyvuotą sprendimą. Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   2.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas administraciniais tikslais yra priskiriamas už konkurenciją atsakingam Komisijos nariui (toliau – kompetentingas Komisijos narys).
   3.   Jeigu bylas nagrinėjantis pareigūnas negali vykdyti savo pareigų, jo pareigas vykdo kitas bylas nagrinėjantis pareigūnas. Jeigu savo pareigų negali vykdyti nė vienas bylas nagrinėjantis pareigūnas, kompetentingas Komisijos narys, prireikus pasikonsultavęs su bylas nagrinėjančiu pareigūnu, bylas nagrinėjančio pareigūno pareigoms vykdyti paskiria kitą kompetentingą Komisijos pareigūną, kuris nedalyvauja nagrinėjant atitinkamą bylą.
   4.   Faktinio ar galimo interesų konflikto atveju bylas nagrinėjantis pareigūnas nusišalina nuo bylos. Taikoma 3 dalis.
   3 straipsnis
   Veikimo būdas
   1.   Vykdydamas savo pareigas, bylas nagrinėjantis pareigūnas yra nepriklausomas.
   2.   Vykdydamas savo pareigas, bylas nagrinėjantis pareigūnas atsižvelgia į tai, kad būtina veiksmingai taikyti konkurencijos taisykles laikantis galiojančių Sąjungos teisės aktų ir Teisingumo Teismo nustatytų principų.
   3.   Vykdydamas savo pareigas, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali susipažinti su visais pagal Sutarties 101 ir 102 straipsnius ir Reglamentą (EB) Nr. 139/2004 Komisijoje nagrinėjamų konkurencijos bylų dokumentais.
   4.   Už bylos tyrimą atsakingas Konkurencijos generalinio direktorato direktorius (toliau – atsakingas direktorius) nuolat praneša bylas nagrinėjančiam pareigūnui apie procedūros eigą.
   5.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali pateikti kompetentingam Komisijos nariui pastabas dėl bet kokio klausimo, susijusio su bet kuria Komisijos konkurencijos byla.
   6.   Jeigu bylas nagrinėjantis pareigūnas pateikia kompetentingam Komisijos nariui motyvuotas rekomendacijas arba priima šiame sprendime numatytus sprendimus, tų dokumentų kopijas jis pateikia atsakingam direktoriui ir Komisijos teisės tarnybai.
   7.   Bet kokį klausimą dėl veiksmingo naudojimosi procesinėmis teisėmis atitinkamos šalys, kitos dalyvaujančios šalys, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 802/2004 11 straipsnio b punkte (toliau – kitos dalyvaujančios šalys), skundo pateikėjai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1/2003 7 straipsnio 2 dalyje (toliau – skundo pateikėjai), ir suinteresuotieji tretieji asmenys, kaip apibrėžta šio sprendimo 5 straipsnyje, dalyvaujantys nagrinėjant bylą, pirmiausia pateikia Konkurencijos generaliniam direktoratui. Jeigu klausimas neišsprendžiamas, jis gali būti perduotas bylas nagrinėjančiam pareigūnui, kad šis jį nepriklausomai persvarstytų. Prašymai, susiję su priemone, kuriai yra nustatytas terminas, turi būti pateikiami laiku, per nustatytą pradinį terminą.
   2   SKYRIUS

      TYRIMAS

   4 straipsnis
   Procesinės teisės tyrimo etape
   1.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas užtikrina veiksmingą naudojimąsi procesinėmis teisėmis Komisijai naudojantis įgaliojimais atlikti tyrimus pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 V skyrių ir vykstant bylos nagrinėjimui, kuriam pasibaigus gali būti skiriamos baudos pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 14 straipsnį.
   2.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas, laikydamasis 3 straipsnio 7 dalies, visų pirma vykdo šias pareigas:

               a)

               įmonės arba įmonių asociacijos gali bylas nagrinėjančio pareigūno prašyti išnagrinėti prašymus, kad dokumentui, kurio Komisija reikalauja įgyvendindama Reglamento (EB) Nr. 1/2003 18, 20 ar 21 straipsniu jai suteiktus įgaliojimus, atlikdama patikrinimus pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 13 straipsnį arba taikydama tyrimo priemones vykstant bylos nagrinėjimui, kuriam pasibaigus gali būti skiriamos baudos pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 14 straipsnį, ir kuris Komisijai nebuvo pateiktas, būtų taikoma profesinės paslapties apsauga, kaip apibrėžta Teisingumo Teismo praktikoje. Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali persvarstyti klausimą tik tuo atveju, jeigu tokį prašymą pateikusi įmonė ar įmonių asociacija sutinka, kad bylas nagrinėjantis pareigūnas susipažintų su informacija, kuriai prašoma taikyti profesinės paslapties apsaugą, ir susijusiais dokumentais, kurie, bylas nagrinėjančio pareigūno manymu, yra būtini peržiūrai atlikti. Neatskleisdamas galimo konfidencialaus informacijos turinio, bylas nagrinėjantis pareigūnas atsakingam direktoriui ir atitinkamai įmonei ar įmonių asociacijai pateikia savo pirminę nuomonę ir gali imtis atitinkamų veiksmų, kad paskatintų priimti abipusiškai priimtiną sprendimą. Jeigu sprendimo priimti nepavyksta, bylas nagrinėjantis pareigūnas, neatskleisdamas galimo konfidencialaus dokumento turinio, gali parengti motyvuotą rekomendaciją kompetentingam Komisijos nariui. Prašymą pateikusiai šaliai pateikiama tokios rekomendacijos kopija;

               b)

               jeigu prašymo pateikti informacijos pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 18 straipsnio 2 dalį adresatas atsisako atsakyti į tokiame prašyme pateiktą klausimą, remdamasis teise neduoti parodymų prieš save, kaip apibrėžta Teisingumo Teismo praktikoje, jis gali per tam tikrą laiką nuo prašymo gavimo kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną. Atitinkamais atvejais atsižvelgęs į tai, kad reikia vengti nepagrįstai užtęsti bylos nagrinėjimą, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali pateikti motyvuotą rekomendaciją apie tai, ar taikoma teisė neduoti parodymų prieš save, ir pranešti atsakingam direktoriui apie padarytas išvadas, į kurias atsižvelgiama vėliau priimant sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 18 straipsnio 3 dalį. Prašymo adresatui pateikiama motyvuotos rekomendacijos kopija;

               c)

               jeigu sprendimo, kuriuo pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 18 straipsnio 3 dalį prašoma pateikti informacijos, adresatas mano, kad atsakymo pateikimo terminas yra per trumpas, likus pakankamai laiko iki nustatyto pradinio termino pabaigos jis gali kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną. Sprendimą, ar pratęsti terminą, bylas nagrinėjantis pareigūnas priima atsižvelgdamas į prašymo pateikti informacijos apimtį bei sudėtingumą ir tyrimo reikalavimus;

               d)

               įmonės ar įmonių asociacijos, kurioms Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 V skyrių taiko tyrimo priemonę, turi teisę būti informuotos apie jų procesinį statusą, t. y. apie tai, ar jos yra tiriamos ir, jei taip, koks yra to tyrimo dalykas ir tikslas. Jeigu tokia įmonė ar įmonių asociacija mano, kad Konkurencijos generalinis direktoratas jai tinkamai nepranešė apie jos procesinį statusą, ji gali kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną. Bylas nagrinėjantis pareigūnas priima sprendimą, kuriuo Konkurencijos generalinis direktoratas įpareigojamas informuoti įmonę ar įmonių asociaciją, kuri kreipėsi dėl savo procesinio statuso. Apie tokį sprendimą pranešama įmonei ar įmonių asociacijai, kuri dėl to kreipėsi.

         3   SKYRIUS

      PRAŠYMAI BŪTI IŠKLAUSYTAM

   5 straipsnis
   Suinteresuotieji tretieji asmenys
   1.   Kitų asmenų nei nurodytų Reglamento (EB) Nr. 773/2004 5 ir 11 straipsniuose ir trečiųjų asmenų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 802/2004 11 straipsnyje (toliau – tretieji asmenys), prašymai būti išklausytiems pateikiami pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 13 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 802/2004 16 straipsnį. Prašymai pateikiami raštu, juose paaiškinant prašymą teikiančio asmens interesą dėl procedūros baigties.
   2.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas, pasikonsultavęs su atsakingu direktoriumi, nusprendžia, ar išklausyti trečiuosius asmenis. Vertindamas, ar trečiasis asmuo turi pakankamą interesą, bylas nagrinėjantis pareigūnas atsižvelgia į tai, ar elgesys, kuris nagrinėjamas konkurencijos byloje, turi pakankamai įtakos prašymą pateikusiam asmeniui, ir jei taip, kokios įtakos tas elgesys jam turi, arba į tai, ar prašymą pateikęs asmuo atitinka Reglamento (EB) Nr. 139/2004 18 straipsnio 4 dalies reikalavimus.
   3.   Jeigu bylas nagrinėjantis pareigūnas mano, kad prašymą pateikęs asmuo neįrodė pakankamo intereso, kad būtų išklausytas, jis prašymą pateikusiam asmeniui raštu praneša apie tokio sprendimo priežastis. Nustatomas terminas, per kurį prašymą pateikęs asmuo gali raštu pareikšti savo nuomonę. Jeigu prašymą pateikęs asmuo savo nuomonę raštu pareiškia per bylas nagrinėjančio pareigūno nustatytą terminą ir dėl rašytinio pareiškimo vertinimo esmė nesikeičia, ši išvada konstatuojama motyvuotame sprendime, apie kurį pranešama prašymą pateikusiam asmeniui.
   4.   Pradėjus bylos nagrinėjimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 11 straipsnio 6 dalį arba Reglamento Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies c punktą, bylas nagrinėjantis pareigūnas praneša konkurencijos bylos šalims apie suinteresuotųjų trečiųjų asmenų, kuriuos ketinama išklausyti, tapatybę, nebent ją atskleidus būtų smarkiai pakenkta asmeniui ar įmonei.
   6 straipsnis
   Teisė į žodinį bylos nagrinėjimą; skundo pateikėjų ir trečiųjų asmenų dalyvavimas nagrinėjant bylą žodžiu
   1.   Šalims, kurioms Komisija skyrė prieštaravimo pareiškimą, ar kitoms dalyvaujančioms šalims paprašius, bylas nagrinėjantis pareigūnas surengia žodinį bylos nagrinėjimą, kad tos šalys galėtų išsamiau paaiškinti savo rašytinius pareiškimus.
   2.   Jei reikia, bylas nagrinėjantis pareigūnas, pasikonsultavęs su atsakingu direktoriumi, gali nuspręsti suteikti skundo pateikėjams ir suinteresuotiesiems tretiesiems asmenims, kaip apibrėžta 5 straipsnyje, galimybę pareikšti savo nuomonę nagrinėjant bylą žodžiu, kai išklausomos šalys, kurioms pateiktas prieštaravimo pareiškimas, jeigu jos to paprašo savo rašytinėse pastabose. Bylas nagrinėjantis pareigūnas pagal Sąjungos ir trečiųjų šalių sudarytus susitarimus taip pat gali kaip stebėtojus į žodinį bylos nagrinėjimą pakviesti trečiųjų šalių konkurencijos institucijų atstovus.
   4   SKYRIUS

      GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU BYLA, KONFIDENCIALUMAS IR VERSLO PASLAPTYS

   7 straipsnis
   Galimybė susipažinti su byla ir galimybė susipažinti su dokumentais ir informacija
   1.   Jeigu teise susipažinti su byla pasinaudojusi šalis pagrįstai mano, kad Komisija turi dokumentų, kurie jai nebuvo atskleisti, ir kad tie dokumentai yra būtini siekiant tinkamai pasinaudoti teise būti išklausytam, ji gali, laikydamasi 3 straipsnio 7 dalies reikalavimų, pateikti bylas nagrinėjančiam pareigūnui motyvuotą prašymą leisti susipažinti su šiais dokumentais.
   2.   Laikydamosi 3 straipsnio 7 dalies reikalavimų, kitos dalyvaujančios šalys, skundo pateikėjai ir suinteresuotieji tretieji asmenys, kaip apibrėžta 5 straipsnyje, gali pateikti bylas nagrinėjančiam pareigūnui motyvuotą prašymą toliau nurodytomis aplinkybėmis:

               a)

               kitos dalyvaujančios šalys, kurios pagrįstai mano, kad joms nebuvo pranešta apie pranešančiosioms šalims skirtus prieštaravimus pagal Reglamento (EB) Nr. 802/2004 13 straipsnio 2 dalį;

               b)

               skundo pateikėjas, kuriam Komisija pranešė apie savo ketinimą atmesti skundą pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 7 straipsnio 1 dalį ir kuris pagrįstai mano, kad Komisija turi dokumentų, kurie jam nebuvo atskleisti, ir kad tie dokumentai yra būtini siekiant tinkamai pasinaudoti savo teisėmis pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 8 straipsnio 1 dalį;

               c)

               skundo pateikėjas, manantis, kad negavo prieštaravimo pareiškimo nekonfidencialaus varianto kopijos pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 6 straipsnio 1 dalį arba kad prieštaravimo pareiškimo nekonfidencialus variantas parengtas taip, kad jis negali veiksmingai pasinaudoti savo teisėmis, išskyrus atvejus, kai taikoma susitarimo procedūra;

               d)

               suinteresuotasis trečiasis asmuo, kaip apibrėžta šio sprendimo 5 straipsnyje, pagrįstai manantis, kad jam nebuvo pranešta apie procedūros pobūdį ir dalyką pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 13 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 802/2004 16 straipsnio 1 dalį; taip pat skundo pateikėjas byloje, kuriai taikoma susitarimo procedūra, jeigu jis pagrįstai mano, kad jam nebuvo pranešta apie procedūros pobūdį ir dalyką pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 6 straipsnio 1 dalį.

         3.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas priima motyvuotą sprendimą dėl jam pagal 1 arba 2 dalį skirto prašymo ir praneša apie tą sprendimą prašymą pateikusiam asmeniui ir visiems kitiems su procedūra susijusiems asmenims.
   8 straipsnis
   Verslo paslaptys ir kita konfidenciali informacija
   1.   Jeigu Komisija ketina atskleisti informaciją, kuri gali būti verslo paslaptis, arba kitą bet kurios įmonės ar asmens konfidencialią informaciją, Konkurencijos generalinis direktoratas raštu praneša tokiai įmonei arba asmeniui apie šį ketinimą ir jo priežastis. Nustatomas terminas, per kurį atitinkama įmonė arba asmuo gali pateikti rašytines pastabas.
   2.   Jeigu atitinkama įmonė arba asmuo prieštarauja informacijos atskleidimui, tokia įmonė arba asmuo gali kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną. Jeigu bylas nagrinėjantis pareigūnas nusprendžia, kad informacija gali būti atskleista, nes ji nėra verslo paslaptis ar kita konfidenciali informacija arba esama viršesnio intereso ją atskleisti, tokia išvada pateikiama motyvuotu sprendimu, apie kurį pranešama atitinkamai įmonei arba asmeniui. Sprendime nurodoma data, po kurios informacija bus atskleista. Ši data neturi būti ankstesnė nei savaitė nuo pranešimo dienos.
   3.   1 ir 2 dalys mutatis mutandis taikomos informacijos atskleidimui ją paskelbiant Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4.   Jei taikytina, siekdamas užtikrinti veiksmingo šalies naudojimosi teise į gynybą ir teisėtų konfidencialumo interesų pusiausvyrą, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali nuspręsti, kad su bylos dalimis, kurios yra neišvengiamai būtinos, kad šalis galėtų pasinaudoti savo teise į gynybą, galimybės susipažinti su byla prašanti šalis gali susipažinti iš dalies, o tokio susipažinimo sąlygas nustato bylas nagrinėjantis pareigūnas.
   5   SKYRIUS

      TERMINŲ PRATĘSIMAS

   9 straipsnis
   Prašymai pratęsti terminus
   1.   Jeigu prieštaravimo pareiškimo adresatas mano, kad jam nustatytas per trumpas terminas atsakymui į prieštaravimo pareiškimą pateikti, jis gali atsakingam direktoriui pateikti motyvuotą prašymą pratęsti terminą. Toks prašymas turi būti pateiktas likus pakankamai laiko iki pradinio termino pabaigos nagrinėjant bylą pagal Sutarties 101 ir 102 straipsnius ir likus bent penkioms darbo dienoms iki pradinio termino pabaigos nagrinėjant bylą pagal Reglamentą (EB) Nr. 139/2004. Jeigu toks prašymas nepatenkinamas arba prašymą pateikęs prieštaravimo pareiškimo adresatas nesutinka su tuo, kiek terminas pratęstas, nepasibaigus pradiniam terminui jis gali prašyti bylas nagrinėjančio pareigūno persvarstyti klausimą. Išklausęs atsakingą direktorių, bylas nagrinėjantis pareigūnas sprendžia, ar būtina terminą pratęsti, kad prieštaravimo pareiškimo adresatas galėtų veiksmingai pasinaudoti savo teise būti išklausytam, atsižvelgdamas į tai, kad būtina vengti nepagrįstai užtęsti bylos nagrinėjimą. Vykstant bylos nagrinėjimui pagal Sutarties 101 ir 102 straipsnius bylas nagrinėjantis pareigūnas atsižvelgia, be kita ko, į tokias aplinkybes:

               a)

               bylos apimtį ir sudėtingumą;

               b)

               ar prašymą pateikęs prieštaravimo pareiškimo adresatui anksčiau buvo suteikta galimybė susipažinti su informacija;

               c)

               visas kitas objektyvias kliūtis, kurias pateikdamas pastabas gali patirti prašymą pateikęs prieštaravimo pareiškimo adresatas.

         Atliekant vertinimą pagal pirmos pastraipos a punktą gali būti atsižvelgta į pažeidimų skaičių, įtariamą pažeidimo (-ų) trukmę, dokumentų apimtį bei skaičių ir ekspertų tyrimų apimtį ir sudėtingumą.
   2.   Jeigu kitos dalyvaujančios šalys, skundo pateikėjas arba suinteresuotasis trečiasis asmuo, kaip apibrėžta 5 straipsnyje, mano, kad jam nustatytas per trumpas terminas nuomonei pareikšti, ji (jis) gali prašyti jį pratęsti, likus pakankamai laiko iki pradinio termino pabaigos atsakingam direktoriui pateikdama (-as) motyvuotą prašymą. Jeigu toks prašymas nepatenkinamas arba kita dalyvaujanti šalis, skundo pateikėjas arba suinteresuotasis trečiasis asmuo su tokiu sprendimu nesutinka, ji (jis) gali bylas nagrinėjančio pareigūno prašyti persvarstyti klausimą. Išklausęs atsakingą direktorių, bylas nagrinėjantis pareigūnas sprendžia, ar pratęsti terminą.
   6   SKYRIUS

      ŽODINIS BYLOS NAGRINĖJIMAS

   10 straipsnis
   Organizavimas ir pareigybė
   1.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas organizuoja ir vykdo Sutarties 101 ir 102 straipsnių įgyvendinimo nuostatose ir Reglamente (EB) Nr. 139/2004 nustatytą nagrinėjimą.
   2.   Žodinį bylos nagrinėjimą bylas nagrinėjantis pareigūnas vykdo visiškai nepriklausomai.
   3.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas užtikrina, kad nagrinėjimas vyktų tinkamai, ir padeda užtikrinti nagrinėjimo ir bet kurio paskesnio sprendimo objektyvumą.
   4.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas užtikrina, kad nagrinėjant bylą žodžiu prieštaravimo pareiškimo adresatams, kitoms dalyvaujančioms šalims, taip pat skundo pateikėjams ir suinteresuotiesiems tretiesiems asmenims, kaip apibrėžta 5 straipsnyje, kuriems leista dalyvauti nagrinėjant bylą žodžiu, būtų suteikta pakankama galimybė paaiškinti savo nuomonę dėl pirminių Komisijos išvadų.
   11 straipsnis
   Pasirengimas žodiniam bylos nagrinėjimui
   1.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas atsako už pasirengimą žodiniam nagrinėjimui ir dėl to imasi visų tinkamų priemonių. Kad užtikrintų tinkamą pasirengimą žodiniam bylos nagrinėjimui, bylas nagrinėjantis pareigūnas, pasikonsultavęs su atsakingu direktoriumi, į nagrinėjimą pakviestiems asmenims iš anksto pateikia klausimų, dėl kurių jų prašoma pareikšti savo nuomonę, sąrašą. Bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat gali į nagrinėjimą pakviestiems asmenims nurodyti svarbiausias diskusijų sritis, visų pirma atsižvelgęs į faktines aplinkybes ir klausimus, kuriuos nori išnagrinėti žodinio bylos nagrinėjimo paprašę prieštaravimo pareiškimo adresatai.
   2.   Pasikonsultavęs su atsakingu direktoriumi, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali surengti susitikimą su į nagrinėjimą pakviestais asmenimis ir prireikus – su Komisijos darbuotojais, kad pats pasirengtų nagrinėjimui.
   3.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat gali paprašyti iš anksto raštu išdėstyti numatomų į nagrinėjimą pakviestų asmenų pareiškimų esmę.
   4.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali nustatyti visiems į žodinį bylos nagrinėjimą pakviestiems asmenims terminą jų vardu dalyvausiančių asmenų sąrašui pateikti. Bylas nagrinėjantis pareigūnas visiems į žodinį bylos nagrinėjimą pakviestiems asmenims šį sąrašą pateikia likus pakankamai laiko iki nagrinėjimo dienos.
   12 straipsnis
   Terminai ir tvarka
   1.   Pasikonsultavęs su atsakingu direktoriumi, bylas nagrinėjantis pareigūnas nustato nagrinėjimo datą, trukmę ir vietą. Jeigu nagrinėjimą prašoma atidėti, bylas nagrinėjantis pareigūnas sprendžia, ar leisti tai padaryti.
   2.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas sprendžia, ar per nagrinėjimą leisti pateikti naujus dokumentus ir kurie asmenys turėtų būti išklausyti šalies vardu.
   3.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali šalims, kurioms yra skirtas prieštaravimo pareiškimas, kitoms dalyvaujančioms šalims, skundo pateikėjams, kitiems į nagrinėjimą pakviestiems asmenims, Komisijos tarnyboms ir valstybių narių institucijoms leisti per nagrinėjimą užduoti klausimus. Jeigu išimties tvarka į klausimą neįmanoma visiškai arba iš dalies atsakyti nagrinėjant bylą žodžiu, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali leisti atsakymą per nustatytą terminą pateikti raštu. Toks rašytinis atsakymas išplatinamas visiems žodinio bylos nagrinėjimo dalyviams, nebent bylas nagrinėjantis pareigūnas nuspręstų kitaip, kad apsaugotų prieštaravimo pareiškimo adresato teisę į gynybą arba verslo paslaptis ar kitą konfidencialią bet kurio asmens informaciją.
   4.   Jeigu to reikia siekiant užtikrinti teisę būti išklausytam, bylas nagrinėjantis pareigūnas, pasikonsultavęs su atsakingu direktoriumi, gali atitinkamoms šalims, kitoms dalyvaujančioms šalims, skundo pateikėjams arba suinteresuotiesiems tretiesiems asmenims, kaip apibrėžta 5 straipsnyje, suteikti galimybę po žodinio bylos nagrinėjimo pateikti papildomas rašytines pastabas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas nustato, iki kada tokias pastabas galima pateikti. Į po tokios datos gautas pastabas Komisija neprivalo atsižvelgti.
   13 straipsnis
   Verslo paslapčių ir konfidencialumo apsauga nagrinėjant bylą žodžiu
   Kiekvienas asmuo paprastai išklausomas dalyvaujant visiems kitiems į žodinį bylos nagrinėjimą pakviestiems asmenims. Bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat gali nuspręsti išklausyti asmenis atskirai uždarame posėdyje, atsižvelgęs į jų teisėtą interesą apsaugoti savo verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją.
   7   SKYRIUS

      TARPINĖ ATASKAITA IR TEISĖ PATEIKTI PASTABAS

   14 straipsnis
   Tarpinė ataskaita ir pastabos
   1.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas kompetentingam Komisijos nariui pateikia tarpinę nagrinėjimo ataskaitą ir savo išvadas dėl veiksmingo naudojimosi procesinėmis teisėmis užtikrinimo. Tokios ataskaitos pastabos turi būti susijusios su procesiniais klausimais, įskaitant šią informaciją:

               a)

               dokumentų atskleidimą ir galimybę susipažinti su byla;

               b)

               atsakymo į prieštaravimo pareiškimą terminus;

               c)

               teisės būti išklausytam paisymą;

               d)

               tinkamą žodinio bylos nagrinėjimo tvarką.

         Ataskaitos kopija pateikiama Konkurencijos generaliniam direktoratui, atsakingam direktoriui ir kitoms kompetentingoms Komisijos tarnyboms.
   2.   Be 1 dalyje nurodytos ataskaitos, bylas nagrinėjantis pareigūnas gali pateikti pastabas dėl tolesnio bylos nagrinėjimo eigos ir nešališkumo. Tai darydamas, bylas nagrinėjantis pareigūnas visų pirma siekia užtikrinti, kad rengiant Komisijos sprendimų projektus būtų tinkamai atsižvelgta į visas reikšmingas faktines aplinkybes, neatsižvelgiant į tai, ar jos yra palankios atitinkamoms šalims, ar ne, įskaitant faktines aplinkybes, turinčias įtakos bet kurio pažeidimo sunkumui ir trukmei. Tokios pastabos gali būti susijusios, be kita ko, su papildomos informacijos būtinybe, tam tikrų prieštaravimų panaikinimu, papildomų prieštaravimų pateikimu arba siūlymu taikyti papildomas tyrimo priemones pagal Reglamento Nr. 1/2003 V skyrių.
   Apie tokias pastabas pranešama Konkurencijos generaliniam direktoratui, atsakingam direktoriui ir Teisės tarnybai.
   8   SKYRIUS

      ĮSIPAREIGOJIMAI IR SUSITARIMAI

   15 straipsnis
   Įsipareigojimai ir susitarimai
   1.   Nagrinėjamos bylos šalys, siūlančios įsipareigojimus, kad išsklaidytų Komisijos pirminiame vertinime pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnį joms išreikštas abejones, gali bet kuriame 9 straipsnyje nustatytos procedūros etape kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną, kad būtų užtikrintas veiksmingas naudojimasis procesinėmis teisėmis.
   2.   Nagrinėjamos kartelio bylos šalys, pradėjusios diskusijas dėl susitarimo sudarymo pagal Reglamento (EB) Nr. 773/2004 10a straipsnį, gali bet kuriame susitarimo procedūros etape kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną, kad būtų užtikrintas veiksmingas naudojimasis procesinėmis teisėmis.
   9   SKYRIUS

      GALUTINĖ ATASKAITA

   16 straipsnis
   Turinys ir perdavimas prieš priimant sprendimą
   1.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas, remdamasis Patariamajam komitetui pateikiamu nagrinėjamoje byloje priimamo sprendimo projektu, raštu parengia galutinę ataskaitą dėl veiksmingo naudojimosi procesinėmis teisėmis užtikrinimo, kaip nurodyta 14 straipsnio 1 dalyje, bet kuriame procedūros etape. Toje ataskaitoje taip pat bus svarstoma, ar sprendimo projekte nagrinėjami tik tie prieštaravimai, dėl kurių šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę.
   2.   Galutinė ataskaita pateikiama kompetentingam Komisijos nariui, Konkurencijos generaliniam direktoratui, atsakingam direktoriui ir kitoms kompetentingoms Komisijos tarnyboms. Ji pateikiama kompetentingoms valstybių narių institucijoms ir, laikantis nuostatų dėl bendradarbiavimo, įtvirtintų EEE susitarimo 23 ir 24 protokoluose, ELPA priežiūros institucijai.
   17 straipsnis
   Pateikimas Komisijai ir paskelbimas
   1.   Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita pateikiama Komisijai kartu su jai pateiktu sprendimo projektu, siekiant užtikrinti, kad, priimdama sprendimą dėl atskiro atvejo, Komisija turėtų visą su procedūros eiga susijusią reikšmingą informaciją ir kad vykstant procedūrai buvo užtikrintas veiksmingas naudojimasis procesinėmis teisėmis.
   2.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas, atsižvelgdamas į visus sprendimo projekto pakeitimus, kol Komisija nėra jo patvirtinusi, gali pakeisti galutinę ataskaitą.
   3.   Komisija galutinę bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaitą ir sprendimą pateikia sprendimo adresatams. Galutinę bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaitą ir sprendimą ji skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, atsižvelgusi į teisėtą įmonių interesą apsaugoti savo verslo paslaptis.
   10   SKYRIUS

      BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

   18 straipsnis
   Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostata
   1.   Sprendimas 2001/462/EB, EAPB panaikinamas.
   2.   Toliau galioja procesiniai veiksmai, kurių jau imtasi pagal Sprendimą 2001/462/EB, EAPB. Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali atsisakyti naudotis savo įgaliojimais pagal 4 straipsnį tyrimo priemonių, kurių imtasi prieš įsigaliojant šiam sprendimui, atžvilgiu.
   Jei bylą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 11 straipsnio 6 dalį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies c punktą pradėta nagrinėti prieš įsigaliojant šiam sprendimui, tarpinėje ataskaitoje pagal šio sprendimo14 straipsnį ir galutinėje ataskaitoje pagal 16 straipsnį nenagrinėjamas tyrimo etapas, nebent bylas nagrinėjantis pareigūnas nuspręstų kitaip.
   19 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 13 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 308, 2000 12 8, p. 26.

      (2)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1.

      (3)  OL L 24, 2001 1 29, p. 1.

      (4)  OL L 123, 2004 4 27, p. 18.

      (5)  OL L 133, 2004 4 30, p. 1.

      (6)  OL C 303, 2007 12 14, p. 1.

      (7)  OL L 330, 1994 12 21, p. 67.

      (8)  OL L 162, 2001 6 19, p. 21.

      (9)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.


title: 2014/676/ES: 2014 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Čekijos Respublikai atstovaujantis pakaitinis narys

text:
27.9.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 283/56

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. rugsėjo 25 d.
   kuriuo skiriamas Regionų komiteto Čekijos Respublikai atstovaujantis pakaitinis narys

      (2014/676/ES)

   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Čekijos Respublikos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.2012 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimu 2012/524/ES (3) Milan CHOVANEC paskirtas pakaitiniu nariu iki 2015 m. sausio 25 d.;

               (2)

               pasibaigus Milan CHOVANEC kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitiniu nariu skiriamas:

               —

               Václav ŠLAJS, Hejtman Plzeňského kraje.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. rugsėjo 25 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         F. GUIDI

      (1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

      (2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

      (3)  OL L 263, 2012 9 28, p. 41.


title: 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
26.9.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 255/96

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2009 m. balandžio 23 d.
   dėl septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2009/641/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl tolesnių veiksmų priėmus sprendimus dėl 2006 biudžeto įvykdymo patvirtinimo (COM(2008) 629) ir jų priedus (SEC(2008) 2579),

               —

               atsižvelgdamas į septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų pajamų ir išlaidų balansą ir 2007 finansinių metų ataskaitą (COM(2008) 490 – C6–0296/2008),

               —

               atsižvelgdamas į septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų 2007 m. finansų valdymo ataskaitą (COM(2008) 224),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2007 finansinių metų metinę iš septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų finansuojamos veiklos ataskaitą kartu su Komisijos atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (2),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2009 m. vasario 10 d. rekomendacijas (5042/2009 – C6–0057/2009, 5044/2009 – C6–0058/2009, 5045/2009 – C6–0059/2009),

               —

               atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą, kuris 2000 m. birželio 23 d. buvo pasirašytas Kotonu (3) ir persvarstytas Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. (4),

               —

               atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos („Užjūrio asociacijos sprendimą“) (5), kuris 2007 m. kovo 19 d. buvo iš dalies pakeistas Tarybos sprendimu Nr. 2007/249/EB (6),

               —

               atsižvelgdamas į Taryboje susirinkusių valstybių narių Vyriausybių atstovų 1995 m. gruodžio 20 d. vidaus susitarimo dėl Bendrijos paramos finansavimo ir administravimo pagal ketvirtosios AKR ir EB konvencijos antrąjį finansinį protokolą (7), 33 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Taryboje susirinkusių valstybių narių Vyriausybių atstovų 2000 m. rugsėjo 18 d. vidaus susitarimo dėl Bendrijos paramos finansavimo ir administravimo pagal 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Beninas) pasirašyto Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalių bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimo finansinį protokolą ir dėl finansinės paramos paskirstymo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirtoji dalis (8), 32 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 16 d. Finansinio reglamento, taikomo bendradarbiavimui finansuojant plėtrą pagal ketvirtąją AKR ir EB konvenciją (9), 74 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2003 m. kovo 27 d. Finansinio reglamento, taikomo devintajam Europos plėtros fondui (10), 119 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 70 straipsnį, 71 straipsnio trečią įtrauką ir V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A6–0159/2009),

               1.

               suteikia patvirtinimą Komisijai, kad septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų 2007 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams ir Europos investicijų bankui bei valstybių narių Vyriausybėms bei parlamentams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 286, 2008 11 10, p. 273.

      (2)  OL C 277, 2008 10 31, p. 243.

      (3)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

      (4)  OL L 287, 2005 10 28, p. 1.

      (5)  OL L 314, 2001 11 30, p. 1 ir OL L 324, 2001 12 7, p. 1.

      (6)  OL L 109, 2007 4 26, p. 33.

      (7)  OL L 156, 1998 5 29, p. 108.

      (8)  OL L 317, 2000 12 15, p. 355.

      (9)  OL L 191, 1998 7 7, p. 53.

      (10)  OL L 83, 2003 4 1, p. 1.
   EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2009 m. balandžio 23 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl tolesnių veiksmų priėmus sprendimus dėl 2006 biudžeto įvykdymo patvirtinimo (COM(2008) 629) ir jų priedus SEC(2008) 2579),

               —

               atsižvelgdamas į septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų pajamų ir išlaidų balansą ir 2007 finansinių metų ataskaitą (COM(2008) 490 – C6–0296/2008),

               —

               atsižvelgdamas į septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų 2007 m. finansų valdymo ataskaitą (COM(2008) 224),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2007 finansinių metų metinę iš septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų finansuojamos veiklos ataskaitą kartu su Komisijos atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (2),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2009 m. vasario 10 d. rekomendacijas (5042/2009 – C6–0057/2009, 5044/2009 – C6–0058/2009, 5045/2009 – C6–0059/2009),

               —

               atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą, kuris 2000 m. birželio 23 d. buvo pasirašytas Kotonu (3) ir persvarstytas Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. (4),

               —

               atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos („Užjūrio asociacijos sprendimą“) (5), kuris 2007 m. kovo 19 d. buvo iš dalies pakeistas Tarybos sprendimu Nr. 2007/249/EB (6),

               —

               atsižvelgdamas į Taryboje susirinkusių valstybių narių Vyriausybių atstovų 1995 m. gruodžio 20 d. vidaus susitarimo dėl Bendrijos paramos finansavimo ir administravimo pagal ketvirtosios AKR ir EB konvencijos antrąjį finansinį protokolą (7) 33 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Taryboje susirinkusių valstybių narių Vyriausybių atstovų 2000 m. rugsėjo 18 d. vidaus susitarimo dėl Bendrijos paramos finansavimo ir administravimo pagal 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Beninas) pasirašyto Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalių bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimo finansinį protokolą ir dėl finansinės paramos paskirstymo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirtoji dalis (8), 32 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 16 d. Finansinio reglamento, taikomo bendradarbiavimui finansuojant plėtrą pagal ketvirtąją AKR ir EB konvenciją (9), 74 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2003 m. kovo 27 d. Finansinio reglamento, taikomo devintajam Europos plėtros fondui (10), 119 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 70 straipsnį, 71 straipsnio trečią įtrauką ir V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A6–0159/2009),

               A.

               kadangi Europos plėtros fondas (EPF) yra svarbiausia Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalimis finansinė priemonė,

               B.

               kadangi kitais metais labai padidės paramos, teikiamos per EPF, išmokų suma, nes 2008–2013 m. laikotarpiui pagal dešimtąjį EPF skirta 21 966 mln. eurų Bendrijos paramos, o tai reiškia, kad, palyginti su devintojo EPF asignavimais, išmokų suma padidės 62 %,

               C.

               kadangi biudžeto parama yra pagalbos priemonė, kurią naudojant reikia keisti požiūrį į parlamentinę priežiūrą ir nuo skiriamų lėšų kontrolės pereiti prie rezultatų kontrolės,

               D.

               kadangi nuspręsta nuolat vystyti priežiūros gebėjimus siekiant kaip galima veiksmingiau vykdyti Parlamento kaip biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijos įsipareigojimus,

               1.

               pritaria Komisijai, kad dėl silpnos daugelio paramą gaunančių šalių administracijos ir valdymo trūkumų kyla didelis pavojus patikimam EPF valdymui (Komisijos atsakymai į Audito Rūmų metinės ataskaitos dėl EPF finansuojamos veiklos 1–5 punktus);

               2.

               ragina Komisiją, atliekant savo kontrolės strategijos patikslinimą (EPF metinės ataskaitos 1–5 punktai), nustatyti veiklos sritis, kuriose dėl rezultatų trūkumo ir kontrolės išlaidų būtina keisti politiką;

               3.

               mano, kad dešimtojo EPF (21 966 000 000 eurų 2008–2013 m. laikotarpiui) įgyvendinimo strategijoje didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas toms sritims, kurios svarbiausios siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi; ragina Komisiją nusistatyti prioritetus ir siekti, kad jų nedaugėtų;

               4.

               mano, kad Komisija, stengdamasi nustatyti savo vystomosios veiklos prioritetus ir ją suintensyvinti, galėtų paieškoti galimybių padidinti paramą mažas pajamas gaunančioms šalims;

               5.

               pabrėžia, kad reikia tinkamai atsižvelgti į Komisijos intervencijos tvarumą, taip pat parengti aiškią pasitraukimo strategiją, dėl kurios nepablogėtų rezultatai, ir stebėti, kaip ji įgyvendinama; mano, kad atidesnis rezultatų vertinimas yra labai svarbus veiksnys užtikrinant ES vystomojo bendradarbiavimo demokratinį legitimumą;

         Finansinis įvykdymas

               6.

               palankiai vertina Komisijos veiklą 2007 m. ir atkreipia dėmesį į tai, kad mokėjimai padidėjo 12 %, įsipareigojimai – 9 %, kadangi neįvykdyti įsipareigojimai neviršijo 2,8 %; mano, kad atsižvelgiant į padidėjusį veiksmingumą vidutinis 3,7 metų laikotarpio įsipareigojimų įvykdymas patenkinamas;

               7.

               džiaugiasi įsipareigojimu 2007 m. suteikti visas turimas lėšas devintajam EPF; ragina Komisiją parengti rekomendacijas dėl nepaskirstytų aštuntojo EPF lėšų; tačiau pabrėžia, kad dėl skuboto lėšų skyrimo neturi būti daroma neigiama įtaka projektų kokybei;

               8.

               primena Komisijos įsipareigojimą (11) stengtis užtikrinti, kad 20 % Vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės (VBFP) lėšų būtų skiriama pagalbai pagrindiniam ir viduriniam švietimui bei pagrindinių sveikatos apsaugos paslaugų teikimui; ragina, kad teikiant su EPF susijusias ataskaitas taip pat būtų atsižvelgiama į šią ribą;

               9.

               išreiškia susirūpinimą dėl to, kad Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 10/2008 dėl sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos skirtos EB paramos vystymuisi išvadose teigiama, jog „finansinių asignavimų sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos dalis nuo visų vystymo pagalbai skirtų lėšų nuo 2000 m. nepadidėjo nepaisant Komisijos TVT įsipareigojimų ir sveikatos krizės Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos“; ragina Komisiją nustatyti pagalbos sveikatos sistemai prioritetus ir nurodyti tinkamiausias pagalbos teikimo šioje srityje priemones;

         Komisijos atliekamas Europos plėtros fondų finansinis valdymas

               10.

               su pasitenkinimu pažymi, kad Audito Rūmai mano, jog minėtoje septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų 2007 m. finansų valdymo ataskaitoje pateikiamas „tikslus finansiniais metais pasiektų tikslų aprašymas, finansinė būklė ir reikšmingi 2007 m. veiklai įtakos turėję įvykiai“ (EPF metinės ataskaitos 13 punktas);

               11.

               vis dėlto apgailestauja, kad tolesni Komisijos veiksmai atsižvelgiant į Audito Rūmų pateiktas pastabas kai kuriais atvejais buvo nepakankami; pabrėžia, kad veiksmai, kurių Komisija imasi atsižvelgdama į Rūmų rekomendacijas, yra svarbus veiksnys biudžeto įvykdymo patvirtinimą suteikiančiai institucijai; palankiai vertina tai, kad Komisija „ateityje pateiks išsamesnės informacijos“ (EPF metinės ataskaitos 13 punktas);

         Audito Rūmų patikinimo pareiškimas
   Sąskaitų patikimumas

               12.

               atkreipia dėmesį į tai, kad pagal 2003 m. kovo 27 d. finansinio reglamento, taikomo devintajam Europos plėtros fondui, 1 straipsnį ir 103 straipsnio 3 dalį patikinimo pareiškimas nėra pateikiamas dėl devintojo EPF lėšų dalies (2 200 000 000 eurų), kurią valdo ir už kurią atsakingas yra EIB (EPF metinės ataskaitos 2 ir 11 išnašos);

               13.

               pabrėžia, kad Audito Rūmai mano, jog septintojo, aštuntojo ir devintojo EPF galutinėse metinėse ataskaitose pagal visus pagrindinius punktus tiksliai atspindima Europos plėtros fondų 2007 m. gruodžio 31 d. finansinė padėtis (Patikinimo pareiškimo VI dalis);

               14.

               pabrėžia, kad Audito Rūmai atkreipia dėmesį į tai, jog Komisija neįrodė numatyto atidėjimo išlaidų įvertinimui taikomų prielaidų pagrįstumo ir kad dėl to sukauptos išlaidos gali būti įvertintos per maža suma, o prie finansinės atskaitomybės pridedamuose raštuose garantijų suma gali būti įvertinta per didele suma (Patikinimo pareiškimo VII dalis);

         Pagrindinių operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

               15.

               atkreipia dėmesį į tai, kad:

                           —

                           Audito Rūmai mano, kad su pajamomis ir įsipareigojimais finansiniais metais susijusios operacijos iš esmės yra teisėtos ir tvarkingos (Patikinimo pareiškimo VIII dalis), tačiau atkreipia dėmesį į didelę pasitikėjimo riziką biudžetinės paramos srityje, atsirandančią dėl to, kad Komisija dinamiškai interpretuoja tinkamumo finansuoti kriterijus (Patikinimo pareiškimo X dalis),

                           —

                           Audito Rūmų audito metu buvo nustatytas reikšmingas klaidų lygis su mokėjimais susijusiose operacijose (Patikinimo pareiškimo IX dalis),

                           —

                           Audito Rūmai nustatė, kad Komisija patobulino priežiūros ir kontrolės sistemas, ir tvirtina, kad galimi tolesni patobulinimai,

         Pastabos dėl Auditų Rūmų patikinimo pareiškimą patvirtinančios informacijos
   Audito apimtis

               16.

               pabrėžia, kad Audito Rūmų pastabos dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo pagrįstos:

                           a)

                           EuropeAid centrinių tarnybų ir šešias šalis apimančių penkių delegacijų priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimu;

                           b)

                           90 mokėjimų ir 15 individualių teisinių įsipareigojimų auditu;

                           c)

                           biudžeto paramos atveju statistiškai atrinktų 30 mokėjimų ir 15 finansinių įsipareigojimų patikrinimu;

                           d)

                           EuropeAid centrinių tarnybų patvirtintų statistiškai atrinktų 30 mokėjimų patikrinimu;

                           e)

                           EuropeAid centrinių tarnybų ex-post patikrintų statistiškai atrinktų 30 operacijų patikrinimu;

                           f)

                           statistiškai atrinktų 30 finansinių įsipareigojimų patikrinimu;

                           g)

                           EuropeAid generalinio direktoriaus metinės veiklos ataskaitos ir deklaracijos patikrinimu (EPF metinės ataskaitos 15 punktas);

         Sąskaitų patikimumas

               17.

               apgailestauja, kad Komisija dėl techninių nesklandumų vis dar negali pateikti išsamios apskaitos informacijos; atkreipia dėmesį į Komisijos atsakymą, pagal kurį „nuo 2009 m. pradėjus taikyti naują apskaitos sistemą bus galima įveikti dabartinius sunkumus“ (EPF metinės ataskaitos 16 punktas); džiaugiasi, kad 2009 m. vasario mėn. pradėta taikyti ABAC – EPF sistema;

               18.

               atkreipia dėmesį į nuolat pateikiamą Audito Rūmų pastabą dėl Komisijos metodo, taikomo numatant atidėjimo išlaidas, kurių atsiranda ataskaitiniu laikotarpiu, bet už kurias metų pabaigoje nebuvo gautos sąskaitos faktūros, pagrįstumo; be to, pažymi, kad šis atidėjimas sudaro 2 087 000 000 eurų, t. y. 83 % visų įsipareigojimų (EPF metinės ataskaitos 17 punktas); ragina Komisiją toliau tobulinti ir gerinti savo metodą;

         Pagrindinių operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

               19.

               atkreipia dėmesį į Komisijos ir Rūmų nuomonių skirtumus dėl laiko, kada finansavimo susitarimas turėtų būti sudarytas ir pasirašytas (EPF metinės ataskaitos 19 punktas); apgailestauja dėl neaiškumų, kurių turi biudžeto įvykdymą patvirtinanti institucija, ir ragina Komisiją pateikti patikslinimus, kad visos šalys – ir Komisija, ir AKR valstybės – vienodai suprastų susitarimo sudarymo klausimus;

               20.

               atkreipia dėmesį į tai, kad Rūmai atlikdami operacijų kontrolę negalėjo iš Jungtinių Tautų organų gauti su dviem mokėjimais susijusių atitinkamų dokumentų (iš vienuolikos atrinktų mokėjimų); taigi prašo Komisijos užtikrinti, kad būtų visuomet laikomasi finansinio ir administracinio pagrindų susitarimo;

               21.

               pabrėžia, kad remdamiesi audito rezultatais (EPF metinės ataskaitos 32–47 punktai) Audito Rūmai padarė išvadą, kad Europos plėtros fondams skirtos EuropAid priežiūros ir kontrolės sistemos tik „iš dalies veiksmingos“ (EPF metinės ataskaitos 53 punktas);

               22.

               be to, pažymi, kad šeši iš devynių centrinio lygmens vidaus kontrolės sistemos elementų buvo veiksmingi, du iš dalies veiksmingi ir vienas elementas (priežiūros vizitų kiekybė) visiškai neveiksmingas ir kad du iš penkių delegacijų lygmens vidaus kontrolės sistemos elementų buvo veiksmingi ir trys tik iš dalies veiksmingi (EPF metinės ataskaitos 9 lentelė);

               23.

               atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija mano, jog „atsižvelgdama į turimus finansinius ir žmogiškuosius išteklius (…) ji įdiegė kontrolės sistemas, pagal kurias suteikiamas pakankamas patikinimas“ (EPF metinės ataskaitos 53 punktas);

               24.

               mano, kad Komisijos pateikti atsakymai nepakankami, nes neatrodo, kad ji norėtų dar kartą svarstyti, ar gerai parengta sistema ir ragina Komisiją suteikti tikslesnės informacijos dėl „pakankamo patikinimo“ ir ypač dėl faktinės kontrolės ekonominės naudos ir faktinio klaidų procento, taip pat pateikti analizę, nurodant kokių papildomų žmogiškųjų ir finansinių išteklių reikia norint taip pagerinti kontrolės sistemą, kad Audito Rūmai galėtų kontrolės sistemą bendrai įvertinti kaip veiksmingą;

               25.

               pabrėžia, kad Audito Rūmai aiškiai nurodo, jog kontrolierių ar auditorių atlikta kontrolė, kurią patikrinus matyti kontrolės ir priežiūros sistemų trūkumai, nepakankama; taigi ragina Komisiją sugriežtinti kontrolę, o ypač įdiegti išorės audito ataskaitų peržiūros sistemą siekiant patikrinti jų kokybę;

         Biudžetinės paramos įsipareigojimai ir išmokos

               26.

               pažymi, kad penkiuose iš 15 patikrintų biudžeto paramos įsipareigojimų Audito Rūmai nustatė:

                           —

                           „rimtų biudžeto vidaus priežiūros, apskaitos sistemų, viešųjų pirkimų ar antikorupcijos priemonių trūkumų“,

                           —

                           kad negalėjimas laiku parengti audituotų finansinių ataskaitų ir išorės kontrolės neveiksmingumas „kelia didelį susirūpinimą“,

                           —

                           kad šiomis aplinkybėmis teikiant biudžetinę paramą atsiranda „labai rimta pasitikėjimo rizika“ (EPF metinės ataskaitos 26 punktas);

               27.

               pabrėžia, kad Audito Rūmai mano, jog šiais penkiais atvejais nebuvo laikomasi Kotonu susitarime nustatytų reikalavimų, kad viešosios išlaidos būtų pakankamai skaidrios, paaiškinamos ir veiksmingos;

               28.

               primena, kad „pasitikėjimo rizika“ reiškia, jog yra pavojus, kad Europos mokesčių mokėtojų pinigai nenaudojami numatytiems tikslams, nėra gerinamas išlaidų ir kokybės santykis arba už juos netinkamai atsiskaitoma;

               29.

               be to, atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija „nesutinka su Audito Rūmų vertinimu“, jos nuomone, įsipareigojimai buvo prisiimti atlikus įvertinimą, iš kurio matyti „pakankami teigiami viešųjų finansų valdymo sistemų pokyčiai“, kad susijusios šalys „ir toliau darė pažangą“ ir joms „ir toliau buvo teikiama biudžetinė parama“ (EPF metinės ataskaitos 26 punktas);

               30.

               apgailestauja dėl Komisijos atsakymo, kadangi jis neatitinka Audito Rūmų išvadų rimtumo („kelia didelį susirūpinimą“, „labai rimta pasitikėjimo rizika“); mano, kad neapibrėžtų ir rezultatais nepagrįstų formuluočių, tokių kaip „pakankami“, „pažanga“ ir „ir toliau buvo teikiama“, vartojimas šiame rimtame kontekste netinkamas, o gal net paviršutiniškas;

               31.

               ragina Komisiją pateikti įrodymų, kuriais ji grindė savo išvadas, ir pristatyti juos taip, kad būtų aišku, koks pažangos mastas (nuo kur iki kur) ir kodėl tokia pažanga laikoma pakankama;

               32.

               atkreipia dėmesį į tai, kad septyniuose iš 33 tikrintų finansavimo susitarimų Audito Rūmai nustatė, kad su biudžetine parama susijusių finansavimo susitarimų nuostatos buvo neišsamios ar neaiškios, kadangi jose nebuvo pateiktos bendrosios biudžetinės paramos sąlygos, nebuvo aiškiai apibrėžtas išmokų sumų skaičiavimo metodas arba jose buvo nurodyti Vyriausybės prisiimti įsipareigojimai, nepatikslinant termino pabaigos ir pasekmių, jei šių įsipareigojimų nebuvo laikomasi (EPF metinės ataskaitos 27 punktas); taip pat pažymi, kad Komisija „(…) įgyvendindama 10-ąjį EPF Komisija stengsis dar labiau gerinti finansavimo susitarimų kokybę“;

               33.

               atsižvelgdamas į biudžetinės paramos mokėjimus pažymi, kad operacijas „veikia reikšmingas klaidų lygis“ (EPF metinės ataskaitos 52 punkto b dalis) dėl to, kad:

                           —

                           buvo taikomas išmokų sumų skaičiavimo metodas, pagrįstas teigiamu tikros situacijos neatitinkančiu viešųjų finansų valdymo pažangos įvertinimu,

                           —

                           buvo naudojamas finansavimo susitarime nenumatytas skaičiavimo metodas,

                           —

                           mokėjimai buvo atlikti atsižvelgiant į neatnaujintas viešųjų finansų valdymo ataskaitas (EPF metinės ataskaitos 28 punktas);

               34.

               taip pat atkreipia dėmesį į šias su šešiais iš 30 tikrintų mokėjimų susijusias Audito Rūmų išvadas:

                           —

                           Komisija formaliu ir struktūruotu būdu neįrodė, jog buvo laikomasi su viešųjų finansų valdymu susijusių mokėjimų sąlygų,

                           —

                           pažangos įvertinimas buvo pernelyg optimistinis arba paremtas pasenusia ir netinkama informacija,

                           —

                           išvados nepagrįstos atitinkama informacija,

                           —

                           remiamasi didesniu pasitikėjimu ateities, o ne praeities įvykiais,

                           —

                           rodiklių įvertinimas netinkamas (EPF metinės ataskaitos 29 punktas);

               35.

               atkreipia dėmesį į Komisijos atsakymą, pagal kurį „priimdama pagrįstą sprendimą Komisija vertina padarytą pažangą, politinį įsipareigojimą įgyvendinti reformas ir problemines sritis“ (Komisijos atsakymas į EPF metinės ataskaitos 29 punktą);

               36.

               yra susirūpinęs dėl Audito Rūmų išvadų, bet dar daugiau dėl Komisijos atsakymų, iš kurių matyti, kad Komisija nepageidauja dalytis informacija, kuria pagrįsti jos sprendimai dėl biudžetinės paramos;

         Veiksminga parlamentinė priežiūra

               37.

               mano, kad visus sprendimus dėl biudžetinės paramos kaip paramos vystymuisi priemonės naudojimo turi priimti įgaliota vykdančioji institucija ir kad biudžetinės paramos operacijoms atlikti nereikia išankstinio Parlamento patvirtinimo;

               38.

               atkreipia dėmesį į tai, kad atliekant parlamentinį biudžetinės paramos vertinimą reikėtų nagrinėti ne tik pavojus, bet ir naudą, taip pat svarstyti alternatyvios pagalbos teikimo riziką ir naudą; pažymi, kad įprastinio pobūdžio projektai, naudojami daugiau kaip kelis dešimtmečius, nedavė laukiamų rezultatų;

               39.

               mano, kad svarbiausias parlamentinės priežiūros tikslas – paramos veiksmingumas, t. y. siekti, kad veiksmingas, ekonomiškas, teisėtas ir tvarkingas paramos naudojimas skatintų tvarią plėtrą, taip pat mano, kad biudžetinės paramos priežiūra turėtų būti dalis Parlamento bendrų pastangų prižiūrėti, kad bendros vystymuisi skirtos lėšos būtų naudojamos veiksmingai ir duotų naudos;

               40.

               apgailestauja, kad negauna pakankamai naudingos, išsamios ir patikimos informacijos, kad galėtų vykdyti veiksmingą biudžetinės paramos rezultatų priežiūrą;

               41.

               ragina pakeisti buvusią EPF sistemą ir ES ir AKR bendradarbiavimo finansavimą visiškai įtraukti į ES biudžetą siekiant užtikrinti Europos plėtros fondų išteklių paskirstymo parlamentinę priežiūrą;

         Metinė ataskaita dėl biudžetinės paramos naudojimo

               42.

               ragina Komisiją parengti metinę ataskaitą dėl biudžetinės paramos naudojimo (o savo Biudžeto kontrolės komitetą parengti pranešimą savo iniciatyva dėl šios metinės ataskaitos), įtraukiant naudingą, išsamią, patikimą, detalizuotą ir vertinančią, o ne vien aprašomąją informaciją apie:

                           —

                           planuojamą ir skiriamą biudžetinę paramą,

                           —

                           paramos teikėjų uždaviniuose ir nacionalinėse strategijose numatytų rezultatų pasiekimą,

                           —

                           papildomas sąlygas ir jų kokybę,

                           —

                           dialogo veiksmingumą, paramos teikėjų veiksmų derinimo padėtį, papildomą pajėgumų didinimą ir šio pajėgumų didinimo rezultatus,

                           —

                           patobulintų šalių sistemų laimėjimus,

                           —

                           institucijas, kuriom atsiskaitoma, viešųjų finansų valdymo institucijas, stebėsenos ir vertinimo institucijas,

                           —

                           neteisėtų išlaidų sumas ir jų procentinę dalį,

                           —

                           kontrolės ir audito metu nustatytų pažeidimų (sisteminių ir nesisteminių) tipologijos analizę,

                           —

                           korekcinius veiksmus, kurių buvo imtasi;

               43.

               be to, ragina Komisiją, atsižvelgiant į biudžetinės paramos panaudojimą, labai tiksliai nustatyti šalis, kurioms Parlamento priežiūra gali būti ypač naudinga, ar atitinkamus klausimus, siekiant pagerinti paramos teikėjų atskaitomybę;

               44.

               be to, ragina Komisiją numatyti metinę šios rizikos stebėseną;

         Rizikos vertinimas ir valdymas

               45.

               pažymi, kad skiriant lėšų dėl silpnų besivystančių šalių sistemų atsiranda neveiksmingumo ir eikvojimo pavojus, todėl prieš pradedant vykdyti biudžetinės paramos programas būtina atlikti išsamų pasitikėjimo rizikos vertinimą;

               46.

               primena, kad Komisija nesinaudoja sistema, pagal kurią vertinant riziką nustatomos aiškios ribinės vertės, ir jų nepasiekus biudžetinė parama neturėtų būti teikiama, bet remiasi dinamišku požiūriu, pagal kurį suteikiama didesnė veiklos laisvė;

               47.

               mano, kad priimant dinamiškesnio pobūdžio biudžetinės paramos sprendimus didesnė veiklos laisvė turi būti atsveriama tokio pat aukšto skaidrumo lygio; taigi ragina Komisiją Parlamento Biudžeto kontrolės ir Vystymosi komitetams suteikti informacijos, kuria ji remiasi atlikdama savo vertinimus;

               48.

                  ypač tikisi gauti aiškią informaciją apie Komisijos atliekamą rizikos vertinimą ir besivystančių šalių Vyriausybių sistemų analizę, jos sprendimus dėl sistemos trūkumų reikšmingumo atsižvelgiant į galimą paramos neveiksmingumą ir nuostolius, taip pat į kuo tikslesnį šių veiksnių įvertinimą, taip pat informaciją apie priemones, kurių ji ėmėsi arba imsis ateityje, siekdama sumažinti nustatytą riziką;

         Teoriniai svarstymai ar tikrovė

               49.

               pažymi, kad atsakingas Komisijos narys Louis Michel brošiūroje pavadinimu „Biudžetinė parama. Tarpusavio pasitikėjimo klausimas“ (12) tvirtina, kad „biudžetinė parama ir dar daugiau biudžetinės paramos yra vienintelis atsakymas. Dėl šios priežasties aš nusprendžiau padidinti biudžetinės paramos dalį nuo 20 % iki 50 % mūsų lėšų“;

               50.

               ragina Komisijos narį persvarstyti šiuos ketinimus, kol teoriniai svarstymai netapo tikrove ir akivaizdžiu įrodymu, iš kurio būtų matomas mastas, kuriuo biudžetinė parama buvo veiksmingesnė nei kitos paramos priemonės arba turėjo įtakos skurdui dėl nepakankamų pajamų įveikti;

               51.

               atkreipia dėmesį į Komisijos nario Louiso Michelio 2009 m. sausio 9 d. laišką ir pranešimą Europos Audito Rūmų nariui Jacekui Uczkewicziui (jų kopijos buvo nusiųstos ir Biudžeto kontrolės komiteto pirmininkui Herbertui Böschui (DR/amw/S(08)0418), kuriuose Komisijos narys nurodo, kad:

                           —

                           „atsižvelgiant į EAR pastabas yra galimybių pagerinti Komisijos vykdomų biudžetinės paramos programų rengimą ir įgyvendinimą, naudojant skaidresnį, struktūriškesnį ir labiau formalizuotą metodą“, ir

                           —

                           „galima sistemingiau atsižvelgti į rizikos valdymą ir apsvarstyti atitinkamas apsaugos priemones ar sąlygas“ (prie laiško pridėto atsakymo į Europos Audito Rūmų pasiūlymą taikyti pagrindinius viešųjų finansų valdymo reikalavimus nustatant tinkamumą gauti biudžeto paramą 9 p.);

               52.

               džiaugiasi dėl to, kad Komisija sutiko su Audito Rūmų pastabomis, taip pat dėl Komisijos ketinimų, ir tikisi, kad bus informuojama apie šio „pažangesnio metodo“ išsamų rengimą ir įgyvendinimą (ten pat, 1 p.);

         Audito Rūmai

               53.

               ragina Audito Rūmus informuoti Parlamentą apie Komisijos atliekamo rizikos vertinimo ir jos valdymo kokybę ir džiaugtųsi, jei siekiant įvertinti išlaidų vystymuisi rezultatus apskritai ir ypač biudžetinės paramos naudojimo rezultatus būtų atliekama daugiau auditų;

         Paramą gaunančių šalių parlamentai

               54.

               ragina Biudžeto kontrolės komitetą užmegzti tiesioginius ryšius su panašiais atrinktų paramą gaunančių šalių parlamentų komitetais norint juos paremti ir paskatinti atlikti tam tikrą vaidmenį, t. y. vykdyti parlamentinės priežiūros veiklą siekiant užtikrinti paramos veiksmingumą;

               55.

               ragina Komisiją suteikti pirmenybę toms šalims partnerėms, kurios plėtoja parlamentinės kontrolės ir audito gebėjimus, ypač tais atvejais, kai joms parama teikiama iš biudžeto, ir ragina Komisiją nuolat atsiskaityti už tai, kokia pasiekta pažanga;

               56.

               mano, kad siekiant, jog trečiosios šalys aktyviai dalyvautų procese, reikia įtraukti jų nacionalinius parlamentus, pilietinę visuomenę ir vietos valdžios institucijas; ragina Komisiją dėti kiek galima daugiau pastangų ir pagerinti dialogą su šiais subjektais visais programų rengimo etapais;

         AKR šalių dalyvavimas

               57.

               nerimauja dėl „nepakankamo AKR šalių aktyvumo“ užtikrinant veiksmingą EPF išlaidų kontrolę ir yra nusivylęs, kad delegacijos „gali tik iš dalies pasitikėti nacionalinių leidimus duodančių pareigūnų tarnybų (NAO) atliktais patikrinimais“ (EPF metinės ataskaitos 36 punktas);

               58.

               atkreipia dėmesį į tai, kad NAO tarnybos privalomos AKR šalyse, tačiau jų nėra RELEX besivystančiose šalyse; ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie EPF metodo privalumus ir trūkumus ir įvertinti geriausią AKR šalių patirtį siekiant pagerinti NAO tarnybų atliekamą EPF išlaidų kontrolę;

               59.

               be to, atkreipia dėmesį į tai, kad delegacijų ataskaitose EuropeAid centrinėms tarnyboms nuolat pateikiamos problemos, susijusios su „nacionalinių leidimus duodančių pareigūnų gebėjimų ir išteklių (…) stygiumi“ (EPF metinės ataskaitos 41 punktas); ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie Komisijos atsakymą delegacijoms šiuo klausimu;

         Žmogiškieji ištekliai

               60.

               pažymi, kad, Audito Rūmų nuomone, Komisijos darbuotojų skaičius, palyginti su skiriamomis lėšomis, mažėja ir kad nepaisant pagal dešimtąjį EPF numatyto akivaizdaus įsipareigojimų padidėjimo nėra numatyta jokio reikšmingo darbuotojų skaičiaus padidėjimo (EPF metinės ataskaitos 33 punktas);

               61.

               visiškai sutinka su Audito Rūmais, kad „atsiranda rizika, kad darbuotojų trūkumas, netinkamas jų paskirstymas ar specialių įgūdžių ir žinių stoka turės įtakos kontrolei, patikrinimams ir priežiūrai“ (EPF metinės ataskaitos 33 punktas);

               62.

               ragina Komisiją paaiškinti, kaip ji numato suvaldyti atsirandančią įtampą – ar netgi prieštaravimą – tarp papildomų žmogiškųjų išteklių poreikio delegacijose ir savo įsipareigojimo „priėmus visus su plėtra susijusius darbuotojus išlaikyti pastovų darbuotojų skaičių ir neprašyti jokių naujų etatų 2009–2013 m. laikotarpiui“ ir „naujų darbuotojų poreikio svarbiausiose politikos srityse problemą spręsti tik perskirstant darbo vietas departamentuose ir tarp departamentų“ (13);

               63.

               mano, kad galima būtų rasti papildomų žmogiškųjų išteklių panaikinant RELEX ir DEV atsakomybės už vystymąsi padalijimą; ragina dabartinę Komisiją atlikti būtinus veiksmus, kad naujajai Komisijai būtų lengviau atlikti šį reorganizavimą; mano, kad dėl dabartinio DEV ir RELEX darbo pasidalijimo vystomojo bendradarbiavimo srityje Komisija negali visiškai dalyvauti tarptautinėse pastangose siekiant skatinti nuoseklumą vystymosi srityje ir paramos veiksmingumą; be to, ragina Komisiją užtikrinti, kad vystomuoju bendradarbiavimu būtų vienareikšmiškai siekiama pagrindinio tikslo – panaikinti skurdą;

               64.

               ragina Komisiją imtis būtinų priemonių siekiant, kad EPF kontrolei ir valdymui skirtų darbuotojų skaičius būtų pakankamas, atsižvelgiant į tai, jog numatoma didinti įsipareigojimų sumą pagal dešimtąjį EPF;

         Pastabos dėl Audito Rūmų išvadų ir rekomendacijų

               65.

               su pasitenkinimu atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai įvertino EuropeAid pastangas sukurti kontrolės strategiją; mano, kad veiksmingos kontrolės strategijos pagrindinis tikslas – išvengti
                  ex-ante klaidų, o ne ex-post susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas lėšas; ragina Komisiją atsižvelgiant į šį požiūrį, kuris svarbiausias biudžeto įvykdymą patvirtinančiai institucijai, toliau vystyti savo kontrolės strategiją;

               66.

               visiškai pritaria Audito Rūmų rekomendacijoms, pateiktoms EPF metinės ataskaitos 55 punkto a–g dalyse ir 56 punkto a–f dalyse; ypač atkreipia Komisijos dėmesį į 56 punkto a dalyje pateiktą rekomendaciją, kad
               „Kotonu susitarimo laikymasis turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į pagrindinius reikalavimus, t. y. į laiku paskelbtų ir audituotų finansinių ataskaitų pateikimą, – reikalavimus, kurių privaloma laikytis prieš biudžetinės paramos skyrimą“,
               ir į nuorodą 56 punkto d dalyje, kad:
               „prieš biudžetinės paramos programos vykdymą EuropeAid turėtų įsitikinti, kad buvo atliktas tikslus ir išsamus viešųjų finansų valdymo įvertinimas ir kad paramą gaunanti šalis turi patikimą reformų programą, padėsiančią numatytu laiku pašalinti visus rimtus trūkumus“;
               taigi ragina Komisiją biudžetinę paramą teikti tik tais atvejais, kai viešųjų išlaidų valdymas yra pakankamai skaidrus, patikimas ir veiksmingas ar bent toks bus iš karto įgyvendinus reformų programą; taip pat pabrėžia, kad kiekvieno konkretaus sektoriaus finansavimo susitarimų atranka turėtų būti tiesiogiai susijusi su šių susitarimų poveikio konkrečiai sričiai efektyvumu;

               67.

               ragina Komisiją teikti pirmenybę skubiam šių rekomendacijų, kurios labai svarbios biudžeto įvykdymą patvirtinančiai institucijai, įgyvendinimui, nes norint, kad parlamentinė priežiūra turėtų prasmę būtina nustatyti aiškias ir suderintas vykdymo veiklos laisvės ribas;

         Naujas požiūris į naują padėtį

               68.

               pabrėžia, kad Komisija (ir kiti paramos davėjai) negali tiesiogiai kontroliuoti to, kaip paramą gaunanti šalis naudoja lėšas, kurias ji gavo kaip biudžetinę paramą, kadangi susijusi paramą gaunanti šalis turi nepriklausomą teisę valdyti savo biudžetą pagal savo šalies taisykles ir nacionalines biudžeto procedūras;

               69.

               primena, kad kai kurios paramą gaunančios šalys dažnai nepakankamai patikimai atlieka viešojo sektoriaus finansų valdymo, vidaus kontrolės ir išorės audito funkcijas ir neužtikrina, jog paramos davėjų lėšos būtų tinkamai valdomos ir naudojamos siekiant numatytų tikslų;

               70.

               mano, kad Komisija, atsižvelgdama į didėjantį dėmesį atskaitomybės klausimams ir vis augantį paramą teikiančių šalių mokesčių mokėtojų susidomėjimą konkrečiais pagalbos vystymuisi rezultatais, turėtų taip pat žinoti, kokių pavojų gali kilti teikiant biudžetinę paramą, ir pasidalyti šiomis žiniomis su biudžeto įvykdymą patvirtinančia institucija, kuriai ji atskaitinga;

               71.

               be to, mano, kad Komisija turėtų informuoti paramą gaunančių šalių administracijas apie jų pareigą atsiskaityti ir pareikalauti, kad tiems, kurie toliau tvarko gaunamas lėšas, būtų taikomi tokie patys įpareigojimai;

         Šalies rengiamas atskleidimo pareiškimas

               72.

               mano, kad pagalba vystymuisi apskritai ir ypač biudžetinė parama turėtų būti susietos su paramos gaunančios šalies Vyriausybės pateiktu ir finansų ministro pasirašytu ex-ante atskleidimo pareiškimu dėl konkrečių klausimų, kurie darė įtaką paramą gaunančios šalies valdymui ir jos atskaitomybės struktūrai;

               73.

               tvirtai tiki, kad pačios paramą gaunančios šalies atliekamas savo kontrolės trūkumų įvertinimas ir jų supratimas labiau paskatins gerinti padėtį, nei išorės valdžios institucijos atliekamas auditas ir kontrolė;

               74.

               mano, kad šalies atskleidimo pareiškimas pagerins skaidrumą ir atskaitomybę ir tarptautiniams paramos teikėjams suteiks vertingos informacijos, kuria bus remiamasi priimant kompetentingą sprendimą dėl paramą gaunančios šalies valdymo ir atskaitomybės struktūros visa apimančio skaidrumo ir patikimumo;

               75.

               ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir pateikti šį pasiūlymą kitiems tarptautiniams paramos teikėjams, ypač Pasaulio bankui, norint, suderinus su jais, parengti ir įgyvendinti tokią priemonę; pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikės atkreipti į tai, koks turėtų būti nuobaudų už sąmoningai klaidinančio atskleidimo pareiškimo pateikimą pobūdis;

               76.

               ragina Komisiją informuoti apie galimą šių derybų laikotarpį;

         EPF biudžeto įtraukimas į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą

               77.

               džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu „diskusijų dėl kitos finansinės programos metu dar kartą pateikti pasiūlymą EPF visiškai įtraukti į biudžetą“ (14) ragina Komisiją visiškai informuoti Parlamento Biudžeto kontrolės komitetą apie šios iniciatyvos rengimo eigą;

               78.

               pakartoja, kad pritaria EPF biudžeto įtraukimui į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą ir mano, kad tai sudarytų galimybes sustiprinti EPF valdymo nuoseklumą, skaidrumą, veiksmingumą ir jo priežiūros sistemą;

         Parlamentinę priežiūrą paverskime priemone

               79.

               mano, kad atsižvelgiant į biudžetinę paramą Parlamento vaidmuo – reikalauti, kad Komisija būtų atskaitinga už lėšų panaudojimo rezultatus, taip pat mano, kad biudžeto parama yra pagalbos priemonė, kurią naudojant reikia keisti požiūrį į parlamentinę priežiūrą ir nuo skiriamų lėšų kontrolės pereiti prie rezultatų atsižvelgiant į rodiklius kontrolės;

               80.

               mano, kad, norėdamas tai pasiekti, Parlamentas privalo sukurti savo darbo metodą; mano, kad biudžetinės paramos priežiūros pakomitetis, kurį įsteigė atsakingas Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas, būtų veiksminga priemonė siekiant užtikrinti, kad paramai skiriamos išlaidos būtų naudingos paramą gaunančių šalių gyventojams ir kad nebūtų eikvojamos iš mokesčių mokėtojų gautos pagalbai skirtos lėšos;

         Investicinė priemonė

               81.

               primena, kad savo 2008 m. balandžio 22 d. rezoliucijos dėl šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų 2006 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį (15), 20–24 dalyse Parlamentas išreiškė susirūpinimą, kad Europos investicijų banko investicinės priemonės valdymui netaikoma biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra; be to, primena, kad EPF išteklius sudaro viešosios lėšos, gaunamos iš Europos mokesčių mokėtojų, o ne iš finansinių rinkų;

               82.

               kaip ir Audito Rūmai savo nuomonėje Nr. 9/2007 dėl Tarybos reglamento dėl dešimtajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento pasiūlymo (16), apgailestauja dėl dviejų atskirų valdymo sričių sukūrimo, nes tai apriboja biudžeto įvykdymo patvirtinimo apimtį, todėl atsiranda poreikis papildomai koordinuoti Komisijos ir EIB veiklą, ir tampa sunku matyti bendrą vaizdą, susijusį su pasiektais rezultatais;

               83.

               atkreipia dėmesį į tai, kad metinėje EIB ataskaitoje dėl Investicinės priemonės pateikiama daugiausia finansinė informacija ir tik labai nedaug informacijos (jeigu išvis informuojama) apie įvairių finansuotų programų rezultatus;

               84.

               ragina EIB savo ataskaitose daugiau dėmesio skirti rezultatams ir pristatyti išsamią, konkrečią ir objektyvią informaciją apie pasiektus rezultatus, užsibrėžtus ir įvykdytus uždavinius ir galimų pasikeitimų priežastis, taip pat atliktus įvertinimus ir įvertinimo rezultatų santrauką;

               85.

               pabrėžia, kad EIB savo veiklą AKR šalyse vykdo pagal Kotonu susitarimą, kurio pagrindinis tikslas – panaikinti skurdą ir skatinti tvarų vystymąsi, taigi vykdydamas savo paskolų teikimo šioms šalims politiką bankas turi gerbti šiuos tikslus;

               86.

               ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie ypatingas procedūras, kurios buvo nustatytos kartu su EIB norint koordinuoti abiejų institucijų pastangas siekti ES vystymosi tikslų, taip pat apie šių procedūrų veiksmingumą;

               87.

               yra susirūpinęs dėl EIB kaip neskaidriausios, neatskaitingiausios ir nedemokratiškiausiai valdomos institucijos iš visų įstaigų ir viešųjų finansinių institucijų, kurioms patikėta įgyvendinti ES politiką, reputacijos;

               88.

               ragina EIB, siekiant įgyvendinti Europos Sąjungos interesus ir vertybes ir norint pagerinti visuomenės nuomonę apie EIB kaip instituciją, pateikti įrodymus, liudijančius:

                           —

                           kaip jis įgyvendina 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (17) ir 1998 m. birželio 25 d. Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais esmę,

                           —

                           kaip jis įgyvendina bendrus ES įsipareigojimus vystymosi srityje ir kitų daugiašalių plėtros bankų nustatytus standartus,

                           —

                           kaip jo vykdomas gavybos sektorių projektų finansavimas, kuriam reikalingas didelis kapitalas, prisideda prie skurdo mažinimo,

                           —

                           gaires, kurias jis parengė investavimo energijos, miškininkystės, transporto, vandens ir atliekų tvarkymo sektoriuose ir kaip jis, priimdamas sprendimus dėl investavimo, iki galo laikosi šių gairių,

                           —

                           kad iš darbuotojų, atsakingų už viso jo skolinimo portfelio persvarstymą ir darnos su atitinkamomis politikos sritimis užtikrinimą, pakanka tik nedidelio skaičiaus visą darbo dieną dirbančių aplinkosaugos ekspertų,

                           —

                           kad veiksmingas nukentėjusių piliečių skundų pateikimo bankui mechanizmas, kuris turėtų būti prieinamas ir ne Europos Sąjungos piliečiams,

                           —

                           kad priemonės, kurių buvo imtasi siekiant kovoti su korupcija ir pinigų plovimu, veiksmingos,

                           —

                           jo skolinimo privačiam sektoriui kriterijus, taip pat pagrindinius finansinius standartus ir privačiajam sektoriui jo teikiamų paskolų visą galutinių paskolų gavėjų sąrašą;

               89.

               ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip įgyvendinama Investicinė priemonė siekiant užtikrinti, kad bus pasiekti jos, kaip vystymuisi skirtos priemonės, tikslai, ir nuolat informuoti Parlamento Biudžeto kontrolės komitetą apie padarytas išvadas;

               90.

               ragina savo Biudžeto kontrolės komitetą sustiprinti jo vykdomą EIB finansinės veiklos kontrolę, už kurią šis komitetas visiškai atsakingas pagal Darbo tvarkos taisyklių VI priedo V skyriaus 3 punktą.

      (1)  OL C 286, 2008 11 10, p. 273.

      (2)  OL C 277, 2008 10 31, p. 243.

      (3)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

      (4)  OL L 287, 2005 10 28, p. 1.

      (5)  OL L 314, 2001 11 30, p. 1 ir OL L 324, 2001 12 7, p. 1.

      (6)  OL L 109, 2007 4 26, p. 33.

      (7)  OL L 156, 1998 5 29, p. 108.

      (8)  OL L 317, 2000 12 15, p. 355.

      (9)  OL L 191, 1998 7 7, p. 53.

      (10)  OL L 83, 2003 4 1, p. 1.

      (11)  Komisijos deklaracija dėl Vystomojo bendradarbiavimo priemonės 5 straipsnio, pridėta prie 2006 m. spalio 24 d. Komisijos komunikato Europos Parlamentui (COM(2006) 628).

      (12)  ISBN 978–92–79–10115–1, žr. http://ec.europa.eu/development/icenter/repository/LM_budget_support_fr.pdf

      (13)  Komisijos pranešimas. Komisijos žmogiškųjų išteklių planavimas ir optimizavimas siekiant įgyvendinti ES prioritetus (SEC(2007)0530), p. 3, žr. http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2004_2009/documents/dv/sec_2007_5/sec_2007_530.pdf

      (14)  (SEC(2008) 2579) Komisijos tarnybų darbo dokumentas. Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2006 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, priedas, p. 86.

      (15)  OL L 88, 2009 3 31, p. 253.

      (16)  OL C 23, 2008 1 28, p. 3.

      (17)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.


title: 2015 m. birželio 4 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/877, kuriuo iš dalies keičiami sprendimai 2009/568/EB, 2011/333/ES, 2011/381/ES, 2012/448/ES ir 2012/481/ES, kad būtų pratęstas ekologinių kriterijų, taikomų tam tikriems produktams suteikiant ES ekologinį ženklą, galiojimas (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3641) (Tekstas svarbus EEE)

text:
6.6.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 142/32

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/877
   2015 m. birželio 4 d.
   kuriuo iš dalies keičiami sprendimai 2009/568/EB, 2011/333/ES, 2011/381/ES, 2012/448/ES ir 2012/481/ES, kad būtų pratęstas ekologinių kriterijų, taikomų tam tikriems produktams suteikiant ES ekologinį ženklą, galiojimas

         (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3641)

   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalies c punktą,
   pasikonsultavusi su Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. birželio 30 d. baigia galioti Komisijos sprendimas 2009/568/EB (2);

               (2)

               2015 m. birželio 7 d. baigia galioti Komisijos sprendimas 2011/333/ES (3);

               (3)

               2015 m. birželio 24 d. baigia galioti Komisijos sprendimas 2011/381/ES (4);

               (4)

               2015 m. liepos 12 d. baigia galioti Komisijos sprendimas 2012/448/ES (5);

               (5)

               2015 m. rugpjūčio 16 d. baigia galioti Komisijos sprendimas 2012/481/ES (6);

               (6)

               atlikto tyrimo rezultatai parodė, kad sprendimais 2009/568/EB, 2011/333/ES, 2011/381/ES, 2012/448/ES ir 2012/481/ES nustatyti ekologiniai kriterijai ir susiję vertinimo bei patikros reikalavimai yra aktualūs ir tinkami. Kadangi tuose sprendimuose išdėstytų dabartinių ekologinių kriterijų ir susijusių patikros bei vertinimo reikalavimų peržiūra prasidės 2015 m., tų ekologinių kriterijų ir susijusių patikros bei vertinimo reikalavimų galiojimo laikotarpį reikėtų pratęsti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

               (7)

               sprendimai 2009/568/EB, 2011/333/ES, 2011/381/ES, 2012/448/ES ir 2012/481/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

               (8)

               šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 66/2010 16 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo 2009/568/EB 3 straipsnis pakeičiamas taip:

      „3 straipsnis
      Ekologiniai kriterijai ir susiję vertinimo bei patikros reikalavimai, nustatyti produktų grupei „plonasis popierius“, galioja iki 2018 m. gruodžio 31 d.“

   2 straipsnis
   Sprendimo 2011/333/ES 4 straipsnis pakeičiamas taip:

      „4 straipsnis
      Produktų grupei „kopijuojamasis ir rašomasis popierius“ nustatyti kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai galioja iki 2018 m. gruodžio 31 d.“

   3 straipsnis
   Sprendimo 2011/381/ES 4 straipsnis pakeičiamas taip:

      „4 straipsnis
      Produktų grupei „tepimo priemonės“ taikytini ekologiniai kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai galioja iki 2018 m. gruodžio 31 d.“

   4 straipsnis
   Sprendimo 2012/448/ES 4 straipsnis pakeičiamas taip:

      „4 straipsnis
      Gaminių grupei „laikraštinis popierius“ nustatyti kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai galioja iki 2018 m. gruodžio 31 d.“

   5 straipsnis
   Sprendimo 2012/481/ES 4 straipsnis pakeičiamas taip:

      „4 straipsnis
      Gaminių grupei „spausdintas popierius“ nustatyti kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai galioja iki 2018 m. gruodžio 31 d.“

   6 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2015 m. birželio 4 d.

            Komisijos vardu

         Karmenu VELLA

            Komisijos narys

      (1)  OL L 27, 2010 1 30, p. 1.

      (2)  2009 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimas 2009/568/EB, kuriuo nustatomi ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant Bendrijos ekologinį ženklą plonajam popieriui (OL L 197, 2009 7 29, p. 87).

      (3)  2011 m. birželio 7 d. Komisijos sprendimas 2011/333/ES dėl ekologinių kriterijų, kuriais remiantis kopijuojamajam ir rašomajam popieriui suteikiamas ES ekologinis ženklas, nustatymo (OL L 149, 2011 6 8, p. 12).

      (4)  2011 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimas 2011/381/ES dėl ekologinių kriterijų, kuriais remiantis tepimo priemonėms suteikiamas ES ekologinis ženklas, nustatymo (OL L 169, 2011 6 29, p. 28).

      (5)  2012 m. liepos 12 d. Komisijos sprendimas 2012/448/ES, kuriuo nustatomi ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant ES ekologinį ženklą laikraštiniam popieriui (OL L 202, 2012 7 28, p. 26).

      (6)  2012 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos sprendimas 2012/481/ES, kuriuo nustatomi ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant ES ekologinį ženklą spausdintam popieriui (OL L 223, 2012 8 21, p. 55).