title: 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1350/2007/EB dėl antrosios Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje (2008–2013 m.) (Tekstas svarbus EEE )

text:
20.11.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 301/3

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1350/2007/EB
   2007 m. spalio 23 d.
   dėl antrosios Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje (2008–2013 m.)
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152 straipsnį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),
   kadangi:

               (1)

               Bendrija gali prisidėti prie piliečių sveikatos apsaugos ir saugos imdamasi veiksmų visuomenės sveikatos srityje. Aukšto lygio sveikatos apsauga turėtų būti užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos sritis ir veiklos kryptis. Sutarties 152 straipsnyje numatyta, kad remiantis subsidiarumo principu Bendrija turi aktyviai dalyvauti imdamasi priemonių, kurių negali imtis atskiros valstybės narės. Bendrija visiškai pripažįsta valstybių narių atsakomybę už sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą.

               (2)

               Sveikatos sektorius turi, viena vertus, didelių augimo, naujovių ir dinamiškumo galimybių, kita vertus, su finansiniu ir socialiniu tvarumu bei sveikatos priežiūros sistemų efektyvumu susijusių problemų, kurios be kita ko kyla dėl gyventojų senėjimo ir medicinos pažangos.

               (3)

               Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programa (2003–2008 m.), patvirtinta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1786/2002/EB (4), buvo pirmoji integruota Bendrijos programa šioje srityje ir ji paskatino svarbius pokyčius ir pažangą.

               (4)

               Reikia dėti nuolatines pastangas tam, kad būtų pasiekti visuomenės sveikatos srityje Bendrijos jau nustatyti tikslai. Todėl būtų tinkama sukurti antrąją Bendrijos veiksmų programą sveikatos srityje (2008–2013 m.) (toliau – Programa).

               (5)

               Iškilo keletas rimtų tarpvalstybinių grėsmių sveikatai, kurios gali išplisti po visą pasaulį, ir kyla naujos grėsmės, dėl kurių Bendrijai būtina imtis tolesnių veiksmų. Bendrija turėtų teikti prioritetą rimtoms tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai. Programoje reikėtų pabrėžti būtinybę stiprinti Bendrijos bendrus gebėjimus toliau plėtojant valstybių narių bendradarbiavimą. Stebėsena, išankstinio perspėjimo sistema ir kovos su rimtomis grėsmėmis sveikatai veiksmai yra svarbios sritys, kuriose Bendrijos lygiu turėtų būti skatinamos veiksmingos ir koordinuotos reagavimo į grėsmes sveikatai priemonės. Siekiant reaguoti į grėsmes sveikatai būtini veiksmai, užtikrinantys laboratorijų bendradarbiavimą aukštos kokybės diagnostikos paslaugų srityje. Programa turėtų skatinti Bendrijos etaloninių laboratorijų sistemos kūrimą. Tačiau tokiai sistemai būtinas tvirtas teisinis pagrindas.

               (6)

               Remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) 2005 m. ataskaita dėl sveikatos padėties Europoje, pagal būsimojo gyvenimo trukmės įvertinus neįgalumą rodiklį (DALYs) svarbiausios ligų priežastys PSO Europos regione – neužkrečiamosios ligos (77 % visų ligų atvejų), išorinės sužeidimų priežastys bei apsinuodijimo atvejai (14 %) ir užkrečiamosios ligos (9 %). Septyni pagrindiniai sveikatos sutrikimai – išeminė širdies liga, unipoliniai depresiniai sutrikimai, smegenų kraujotakos ligos, alkoholio vartojimo sukeliami sveikatos sutrikimai, lėtinės plaučių ligos, plaučių vėžys ir traumos eismo įvykių metu – sudaro 34 % DALYs regione. Septyni pagrindiniai rizikos veiksniai – tabakas, alkoholis, aukštas kraujospūdis, didelis cholesterolio kiekis, antsvoris, mažas vaisių ir daržovių vartojimas, fizinis neaktyvumas – sudaro 60 % DALYs. Be to, užkrečiamosios ligos, pvz., ŽIV/AIDS, gripas, tuberkuliozė ir maliarija, kelia vis didesnę grėsmę žmonių sveikatai Europoje. Svarbi Programos, kuri prireikus bus derinama su Bendrijos statistikos programa, užduotis – geriau nustatyti pagrindines sveikatos problemas Bendrijoje.

               (7)

               Aštuonios pagrindinės mirtingumo nuo neužkrečiamųjų ligų ir sergamumo jomis PSO Europos regione priežastys – širdies ir kraujagyslių ligos, neuropsichiniai sutrikimai, vėžys, virškinimo sistemos ligos, kvėpavimo takų ligos, jutimo organų sutrikimai, raumenų ir kaulų ligos bei cukrinis diabetas. Programa, kartu su kitomis Bendrijos iniciatyvomis ir finansavimu, padėtų geriau suprasti pagrindinių ligų prevenciją, diagnozavimą ir kontrolę bei pateikti daugiau informacijos šiais klausimais. Taigi Komisija Programos įgyvendinimo laikotarpiu gali pateikti pasiūlymų dėl atitinkamų Tarybos rekomendacijų. Programa taip pat turėtų būti skatinamas tinkamas bendradarbiavimas ir sąveika įgyvendinant Bendrijos iniciatyvas, susijusias su palyginamųjų duomenų apie pagrindines ligas, įskaitant vėžinius susirgimus, rinkimu.

               (8)

               Mikrobų atsparumas antibiotikams ir hospitalinės infekcijos ima kelti pavojų žmonių sveikatai Europoje. Didžiausią susirūpinimą kelia veiksmingų antibiotikų ir būdų, leidžiančių užtikrinti tinkamą dabartinių antibiotikų vartojimą, trūkumas. Todėl svarbu rinkti ir analizuoti reikiamus duomenis.

               (9)

               Kovojant su užkrečiamosiomis ligomis svarbu stiprinti Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro, įsteigto Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 851/2004 (5), vaidmenį.

               (10)

               Programa turėtų būti grindžiama ankstesnės Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programos (2003–2008 m.) rezultatais. Ji turėtų padėti pasiekti aukštą fizinės ir psichinės sveikatos lygį ir didesnį sveikatos vienodumą visoje Bendrijoje, imantis veiksmų, skirtų pagerinti visuomenės sveikatą, užkirsti kelią žmonių ligoms ir sveikatos sutrikimams ir pašalinti sveikatos pavojų šaltinius siekiant mažinti sergamumą ir ankstyvą mirtingumą. Programa turėtų prisidėti prie to, kad piliečiams būtų lengviau prieinama informacija, ir taip padidinti jų gebėjimą priimti geriausiai jų interesus atitinkančius sprendimus.

               (11)

               Programoje daug dėmesio turėtų būti skiriama vaikų ir jaunimo sveikatos būklės gerinimui bei į juos orientuotos sveikos gyvensenos ir prevencinės kultūros skatinimui.

               (12)

               Pagal Programą turėtų būti remiamas uždavinių sveikatos srityje įtraukimas į visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis, nekartojant pagal kitas Bendrijos politikos kryptis atliekamo darbo. Siekiant tikslo įtraukti sveikatos apsaugos politiką į kitas sritis, svarbu koordinuoti šią sritį su kitoms Bendrijos politikos kryptimis ir programomis. Siekiant skatinti sinergiją ir išvengti darbo pasikartojimo, gali būti imtasi bendrų veiksmų atitinkamų Bendrijos programų ir veiksmų srityje, bei būti tinkamai panaudojamos Bendrijos lėšos ir programos, įskaitant esamas ir būsimas Bendrijos bendrąsias mokslinių tyrimų programas ir jų rezultatus, struktūrinius fondus, Europos solidarumo fondą, Europos profesinės sveikatos strategiją, Bendrijos veiksmų programą vartotojų politikos srityje (2007–2013 m.) (6), programą „Narkotikų prevencija ir informacija apie juos“, programą „Kova su smurtu (Daphne)“ ir Bendrijos statistikos programą atitinkamose jų veiklos srityse.

               (13)

               Turėtų būti dedamos ypatingos pastangos, siekiant užtikrinti Programos ir Bendrijos išorinių veiksmų suderinamumą ir sinergiją, visų pirma paukščių gripo, ŽIV/AIDS, tuberkuliozės ir kitų peržengiančių vienos valstybės sienas grėsmių sveikatai klausimais. Be to, būtina bendradarbiauti tarptautiniu lygiu siekiant skatinti bendrą sveikatos reformą ir spręsti bendrus sveikatos institucijų klausimus trečiosiose šalyse.

               (14)

               Sveiko gyvenimo metų rodiklio (SGM) didinimas užkertant kelią ligoms ir skatinant politikos, kuria siekiama sveiko gyvenimo būdo, kryptis yra svarbus ES piliečių gerovei veiksnys, padedantis siekti Lisabonos proceso uždavinių, susijusių su žinių visuomene, valstybės finansų, kuriems tenka didelė našta dėl didėjančių sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos išlaidų, tvarumu.

               (15)

               Išsiplėtus Europos Sąjungai atsirado papildomų sunkumų dėl ES esančių sveikatos skirtumų, kurie gali dar labiau padidėti po kitų plėtros etapų. Todėl šis klausimas turėtų būti vienu iš Programos prioritetų.

               (16)

               Programa turėtų padėti nustatyti sveikatos skirtumų priežastis ir be kita ko paskatinti keitimąsi geriausia patirtimi siekiant jas pašalinti.

               (17)

               Tam, kad Europos Sąjungoje padėtis sveikatos srityje būtų veiksmingai stebima, labai svarbu, neviršijant nacionalinių apribojimų, sistemingai rinkti, apdoroti ir analizuoti palyginamus duomenis. Tai leistų Komisijai ir valstybėms narėms pagerinti visuomenei skirtos informacijos kokybę ir parengti tinkamas strategijas, politikos kryptis ir veiksmus tam, kad būtų pasiektas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis. Veiksmais ir paramos priemonėmis reikėtų siekti sistemų ir tinklų, skirtų keistis informacija ir duomenimis apie visuomenės sveikatos gerinimą, suderinamumo ir sąveikos. Asmens lytis, socialinis bei ekonominis statusas ir amžius yra svarbūs sveikatos aspektai. Kai tai yra įmanoma, duomenų rinkiniai turėtų būti grindžiami atliktu darbu, o pasiūlymai dėl naujų duomenų rinkinių turėtų būti įkainoti ir pagrįsti akivaizdžiu poreikiu. Duomenys turėtų būti renkami laikantis atitinkamų teisinių nuostatų dėl asmens duomenų apsaugos.

               (18)

               Geriausia praktika yra svarbi, nes sveikatinimas ir prevencija turėtų būti vertinami atsižvelgiant į veiksmingumą ir efektyvumą, o ne vien tik į ekonominius rodiklius. Geriausia praktika ir naujausi ligų bei traumų gydymo metodai turėtų būti skatinami siekiant neleisti sveikatai toliau blogėti bei turėtų būti plėtojami Europos informacijos apie konkrečias ligas tinklai.

               (19)

               Reikėtų imtis veiksmų siekiant išvengti traumų – rinkti duomenis, analizuoti traumoms įtakos turinčius veiksnius ir skleisti susijusią informaciją.

               (20)

               Sveikatos priežiūros paslaugos visų pirma yra valstybių narių pareiga, tačiau bendradarbiavimas Bendrijos lygiu gali būti naudingas pacientams ir sveikatos apsaugos sistemoms. Pagal Programą finansuojamoje veikloje ir dėl šios veiklos pateiktuose naujuose pasiūlymuose turėtų būti tinkamai atsižvelgta į 2006 m. birželio mėn. priimtas Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos sveikatos sistemų bendrų vertybių ir principų (7), kuriomis patvirtinamas pareiškimas dėl ES sveikatos apsaugos sistemų bendrų vertybių ir principų, o Europos Sąjungos institucijos raginamos laikytis jų savo darbe. Programoje turėtų būti tinkamai atsižvelgta į būsimus Bendrijos veiksmų sveikatos priežiūros paslaugų srityje pokyčius bei į Aukšto lygio grupės sveikatos priežiūros paslaugų ir medicininės priežiūros klausimais, kuri yra svarbus bendradarbiavimo ir keitimosi geriausia praktika tarp valstybių narių sveikatos apsaugos sistemų forumas, darbą.

               (21)

               Programa turėtų padėti rinkti duomenis, skatinti ir kurti metodus ir priemones, įvairių bendradarbiavimo ir paramos rūšių tinklų steigimą ir skatinti atitinkamas su ligonių ir sveikatos priežiūros specialistų mobilumu susijusias politikos kryptis. Tai turėtų palengvinti tolesnę Europos e. sveikatos erdvės plėtrą vykdant bendras Europos iniciatyvas, susijusias su kitomis ES politikos sritimis, įskaitant regioninę politiką, kartu prisidedant prie darbo dėl su sveikatos priežiūra susijusių tinklaviečių kokybės kriterijų ir dėl Europos sveikatos draudimo kortelės. Reikėtų atsižvelgti į telemediciną, kadangi telemedicina gali prisidėti prie tarpvalstybinės sveikatos apsaugos, tuo pačiu metu užtikrinant namuose teikiamą medicininę priežiūrą.

               (22)

               Aplinkos tarša yra labai pavojinga sveikatai ir kelia didelį Europos piliečių susirūpinimą. Specialūs veiksmai turėtų būti orientuoti į vaikus ir kitas asmenų grupes, kurios yra ypač neatsparios pavojingoms aplinkos sąlygoms. Programa turėtų papildyti veiksmus, vykdomus pagal 2004–2010 m. Europos aplinkos ir sveikatos veiksmų planą.

               (23)

               Pagal Programą turėtų būti sprendžiami su asmens lytimi ir senėjimu susiję sveikatos klausimai.

               (24)

               Programoje turėtų būti pripažįstama visuminio požiūrio į visuomenės sveikatą svarba ir ją įgyvendinant turėtų būti atsižvelgiama į papildomąją ir alternatyviąją mediciną, kai tikslinga ir jei moksliškai arba kliniškai įrodytas jos veiksmingumas.

               (25)

               Atsargumo principas ir rizikos įvertinimas yra pagrindiniai veiksniai žmonių sveikatai apsaugoti, todėl jie toliau turėtų būti integruojami į kitas Bendrijos politikos sritis ir veiksmų kryptis.

               (26)

               Šiuo sprendimu visai Programos trukmei nustatomas finansinis paketas, kuris yra pagrindinis biudžeto valdymo institucijos orientyras metinės biudžetinės procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (8) 37 punkte.

               (27)

               Siekiant užtikrinti aukštą Bendrijos ir valstybių narių veiksmų ir iniciatyvų, kurių imamasi įgyvendinant Programą, koordinavimo lygį, būtina skatinti valstybių narių bendradarbiavimą bei sustiprinti esamų ir būsimų tinklų visuomenės sveikatos srityje veiksmingumą. Įgyvendinant Programą turėtų būti atsižvelgta į nacionalinės, regionų ar vietos valdžios institucijų dalyvavimą atitinkamu lygiu pagal nacionalines sistemas.

               (28)

               Būtina padidinti ES investicijas į sveikatos ir su sveikata susijusius projektus. Todėl valstybės narės skatinamos nacionalinėse programose pažangai sveikatos srityje suteikti prioritetą. Būtinas geresnis informuotumas apie ES finansavimo galimybes sveikatos srityje. Valstybės narės turėtų būti skatinamos keistis patirtimi sveikatos priežiūros finansavimo iš struktūrinių fondų srityje.

               (29)

               Nevyriausybinėms įstaigoms ir specializuotiems tinklams taip pat gali tekti svarbus vaidmuo įgyvendinant Programos uždavinius. Siekiant vieno ar kelių Programos uždavinių jiems gali prireikti Bendrijos paramos jų funkcionavimui užtikrinti. Todėl nevyriausybinių įstaigų ir specializuotų tinklų išsamūs reikalavimų atitikimo kriterijai, nuostatos dėl finansinio skaidrumo ir Bendrijos paramos nevyriausybinėms įstaigoms ir specializuotiems tinklams, kurie atitinka reikalavimus Bendrijos paramai gauti, trukmė turėtų būti nustatyta pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9). Tokie kriterijai apimtų tokių įstaigų ir tinklų įsipareigojimus nustatyti aiškius uždavinius, veiksmų planus ir įvertinamus rezultatus, pasižyminčius aiškia europine dimensija bei realia Programos tikslų pridėtine verte. Atsižvelgiant į konkretų susijusių organizacijų pobūdį ir išskirtinio naudingumo atvejais Bendrijos parama tokių įstaigų ir specializuotų tinklų funkcionavimui galėtų būti atnaujinama netaikant laipsniško Bendrijos paramos mažinimo principo.

               (30)

               Programa turėtų būti įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis organizacijomis ir agentūromis, ypač Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru.

               (31)

               Šio sprendimo įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti patvirtintos remiantis Sprendimu 1999/468/EB atsižvelgiant į skaidrumo poreikį bei poreikį išlaikyti pagrįstą pusiausvyrą tarp skirtingų Programos uždavinių.

               (32)

               Europos ekonominės erdvės susitarime (toliau – EEE susitarimas) numatomas glaudesnis Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Europos ekonominėje erdvėje dalyvaujančių Europos laisvosios prekybos asociacijos šalių (toliau – ELPA/EEE šalių) bendradarbiavimas sveikatos srityje. Taip pat reikėtų numatyti galimybę Programoje dalyvauti kitoms šalims, ypač Bendrijos kaimyninėms šalims ir narystės Europos Sąjungoje siekiančioms šalims, šalims kandidatėms ar stojančiosioms valstybėms, ypatingą dėmesį skiriant kitose šalyse kylančioms potencialioms grėsmėms sveikatai, kurios turėtų įtaką Bendrijoje.

               (33)

               Siekiant padėti įvykdyti Programos uždavinius, reikėtų sudaryti sąlygas palaikyti atitinkamus santykius su Programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis, atsižvelgiant į visus susijusius tų šalių ir Bendrijos susitarimus. Abipusio intereso srityse trečiosios šalys gali imtis papildomos veiklos šalia pagal Programą finansuojamos veiklos, tačiau pagal šią Programą finansinė parama neturėtų būti teikiama.

               (34)

               Vertėtų plėtoti bendradarbiavimą su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis – Jungtinėmis Tautomis ir jos specializuotomis agentūromis, visų pirma PSO, bei Europos Taryba ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, siekiant įgyvendinti Programą pagerinant veiksmų, susijusių su sveikata, efektyvumą Bendrijos ir tarptautiniu lygiu, atsižvelgiant į įvairių organizacijų specifinius pajėgumus ir vaidmenį.

               (35)

               Sėkmingas Programos uždavinių įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas tinkamu į metinius darbo planus įtrauktų klausimų sprendimu, atitinkamų veiksmų parinkimu ir projektų, į kuriuos yra integruotas atitinkamas stebėsenos ir vertinimo vietoje procesas, finansavimu ir reguliaria stebėsena bei vertinimu, įskaitant nepriklausomus išorinius vertinimus, kurie padėtų įvertinti veiksmų poveikį ir parodytų jų indėlį į bendrų Programos tikslų įgyvendinimą. Vertinant Programą turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad Programos uždaviniams įvykdyti gali reikėti daugiau laiko, nei trunka Programa.

               (36)

               Metiniuose darbo planuose turėtų būti nurodyta pagrindinė numatoma veikla, kuri turi būti finansuojama pagal Programą, pasitelkiant įvairius finansavimo mechanizmus, įskaitant konkursus.

               (37)

               Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl tos srities klausimų transnacionalinio pobūdžio, o Bendrija gali juos pasiekti geriau dėl to, kad Bendrijos veiksmai apsaugant piliečių sveikatą ir užtikrinant saugą gali būti efektyvesni ir veiksmingesni negu atskiri nacionaliniai veiksmai, Bendrija gali patvirtinti priemones remdamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų.

               (38)

               Remiantis Sutarties 2 straipsniu, kuriame nustatyta, kad vyrų ir moterų lygybė yra Bendrijos principas, ir remiantis Sutarties 3 straipsnio 2 dalimi, kurioje nustatyta, kad Bendrija siekia pašalinti vyrų ir moterų nelygybės apraiškas ir įdiegti jų lygybę visose Bendrijos veiklos srityse, įskaitant aukšto lygio sveikatos apsaugos siekį, visus tikslus ir veiksmus, kurie yra įtraukti į Programą, padeda geriau suprasti ir pripažinti atitinkamus vyrų ir moterų sveikatos poreikius ir sveikatos klausimų sprendimo būdus.

               (39)

               Tikslinga užtikrinti perėjimą nuo ankstesnės programos į ją pakeičiančią šią Programą, visų pirma tęsiant daugiametes priemones, skirtas jai valdyti, pavyzdžiui, techninės pagalbos ir administracinės paramos finansavimą. Nuo 2014 m. sausio 1 d. techninei ir administracinei pagalbai skirti asignavimai prireikus turėtų apimti išlaidas, susijusias su iki 2013 m. pabaigos dar neužbaigtų įgyvendinti veiksmų valdymu.

               (40)

               Šis sprendimas pakeičia Sprendimą Nr. 1786/2002/EB. Todėl tas sprendimas turėtų būti panaikintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Programos patvirtinimas
   Patvirtinama antroji programa „Bendrijos veiksmai sveikatos srityje (2008–2013 m.)“ apimanti laikotarpį nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. (toliau – Programa).
   2 straipsnis
   Tikslas ir uždaviniai
   1.   Programa papildomos ir remiamos valstybių narių politikos kryptys, joms suteikiama papildomos vertės ir prisidedama prie solidarumo ir klestėjimo Europos Sąjungoje didinimo numatant žmonių sveikatos apsaugos ir saugos, sveikatingumo skatinimo ir visuomenės sveikatos gerinimo priemones.
   2.   Priede nurodytais veiksmais siekiama šių uždavinių:

               —

               gerinti piliečių sveikatos saugumą,

               —

               skatinti sveikatingumą, įskaitant sveikatos skirtumų mažinimą,

               —

               kaupti ir skleisti informaciją ir žinias apie sveikatą.

         Veiksmais, nurodytais pirmoje pastraipoje, turi būti atitinkamai prisidedama prie pagrindinių ligų prevencijos, jų paplitimo, sergamumo jomis bei mirštamumo nuo jų mažinimo.
   3 straipsnis
   Finansavimas
   1.   1 straipsnyje nurodytam Programos įgyvendinimo laikotarpiu finansinį paketą sudaro 321 500 000 EUR.
   2.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės programos ribų.
   4 straipsnis
   Finansiniai įnašai
   1.   Bendrijos finansinis įnašas negali viršyti šių lygių:

               a)

               60 % išlaidų veiksmams, kuriais siekiama įvykdyti uždavinį, kuris yra šios Programos dalis, išskyrus ypatingo naudingumo atvejus, kai Bendrijos parama neturi viršyti 80 %; ir

               b)

               60 % nevyriausybinės įstaigos arba specializuoto tinklo, kurie nesiekia pelno ir kurių veikla nekelia pramonės, komercinių, verslo ar kitų interesų konfliktų, kurie turi narių bent pusėje valstybių narių, atsižvelgiant į geografinę pusiausvyrą, ir kaip savo pagrindinio tikslo siekia įvykdyti vieną ar daugiau Programos uždavinių, funkcionavimo išlaidų, kai tokia parama yra būtina minėtiems uždaviniams įvykdyti. Ypatingo naudingumo atvejais Bendrijos parama neturi viršyti 80 % išlaidų.

         2.   Nevyriausybinėms įstaigoms ir specializuotiems tinklams skirtų finansinių įnašų, nurodytų 1 dalies b punkte, atnaujinimui laipsniško mažėjimo principas gali būti netaikomas.
   3.   Prireikus ir atsižvelgiant į siekiamo uždavinio pobūdį, Bendrijos finansinį įnašą gali sudaryti bendras Bendrijos ir vienos ar daugiau valstybių narių teikiamas finansavimas arba Bendrijos ir kitų dalyvaujančių šalių kompetentingų valdžios institucijų teikiamas finansavimas. Tokiu atveju Bendrijos parama neturi viršyti 50 % išlaidų, išskyrus ypatingo naudingumo atvejus, kai Bendrijos parama neturi viršyti 70 % išlaidų. Tokia Bendrijos parama gali būti suteikta valstybės narės arba susijusios kompetentingos valdžios institucijos pritarus Komisijai ir laikantis skaidrios tvarkos paskirtai viešajai įstaigai arba nevyriausybinei įstaigai, kuri yra ne pelno organizacija ir neturi pramonės, komercinių ir verslo arba kitokių konfliktuojančių interesų ir kuri siekia visų pirma vieno ar daugiau Programos tikslų.
   4.   Bendrijos finansinis įnašas gali būti vienkartinė fiksuoto dydžio išmoka, jei tai tinka pagal atitinkamų veiksmų pobūdį. Tokiam finansiniam įnašui 1 ir 3 dalyse nurodytos procentinės ribos netaikomos, tačiau vis tiek būtinas bendras finansavimas.
   5 straipsnis
   Administracinė ir techninė pagalba
   1.   Šiai Programai skirta finansavimo suma taip pat gali būti naudojama padengti išlaidas, susijusias su parengiamaisiais, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiksmais, kurie yra tiesiogiai būtini Programos valdymui ir jos uždavinių įgyvendinimui, visų pirma tyrimais, susitikimais, informavimo ir publikavimo veikla, išlaidas, susijusias su informaciniais tinklais, skirtais daugiausia keistis informacija, bei visas kitas techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, kurių Komisija gali patirti valdydama Programą.
   2.   Finansavimo suma taip pat gali apimti techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, būtinas užtikrinti perėjimą nuo pagal Sprendimą Nr. 1786/2002/EB priimtų priemonių prie šios Programos. Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2013 m. siekiant padengti panašias išlaidas tam, kad būtų galima valdyti iki 2013 m. gruodžio 31 d. neužbaigtus veiksmus.
   6 straipsnis
   Įgyvendinimo metodai
   Atliekant veiksmus, kuriais siekiama 2 straipsnyje nurodyto tikslo ir uždavinių, visapusiškai taikomi atitinkami prieinami įgyvendinimo metodai, visų pirma:

               a)

               tiesioginis arba netiesioginis Komisijos centralizuotai atliekamas įgyvendinimas; ir

               b)

               tam tikrais atvejais – bendras su tarptautinėmis organizacijomis valdymas.

         7 straipsnis
   Programos įgyvendinimas
   1.   Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija pagal 3 ir 8 straipsnius užtikrina Programoje nurodytų veiksmų ir priemonių įgyvendinimą.
   2.   Komisija ir valstybės narės savo atitinkamose kompetencijos srityse imasi tinkamų veiksmų užtikrinti efektyvų Programos veikimą ir parengti priemones Bendrijos ir valstybių narių lygiu, skirtas Programos uždaviniams įvykdyti. Jos užtikrina, kad būtų teikiama atitinkama informacija apie veiksmus, kurie remiami pagal Programą, ir kad būtų pasiektas tinkamas dalyvavimo lygis.
   3.   Kad būtų įvykdyti Programos uždaviniai, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis:

               a)

               siekia duomenų ir informacijos palyginamumo ir sistemų bei tinklų, skirtų keitimuisi duomenimis ir informacija apie sveikatą, suderinamumo ir sąveikos; ir

               b)

               siekdama tinkamiausiai panaudoti Bendrijos lėšas, užtikrina būtiną bendradarbiavimą ir bendravimą su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru ir kitomis atitinkamomis ES agentūromis.

         4.   Įgyvendinant Programą Komisija kartu su valstybėmis narėmis užtikrina, kad būtų laikomasi visų atitinkamų teisinių nuostatų dėl asmens duomenų apsaugos ir, prireikus, taiko tokių duomenų slaptumui ir saugumui reikalingus mechanizmus.
   8 straipsnis
   Įgyvendinimo priemonės
   1.   10 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka patvirtinamos šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, susijusios su:

               a)

               metiniu Programos įgyvendinimo darbo planu, kuriame nustatomi:

                           i)

                           prioritetai ir veiksmai, kurių reikia imtis, įskaitant finansinių išteklių paskirstymą;

                           ii)

                           Bendrijos finansinio įnašo procentinės dalies nustatymo kriterijai, įskaitant ypatingo naudingumo taikymo ar netaikymo įvertinimo kriterijus;

                           iii)

                           9 straipsnyje nurodytų bendrų strategijų ir veiksmų įgyvendinimo priemonės;

               b)

               pagal 4 straipsnį numatytų finansinių įnašų Programos veiksmams atrankos, skyrimo ir kitais kriterijais.

         2.   Visos kitos šio sprendimo įgyvendinimui reikalingos priemonės patvirtinamos laikantis 10 straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos.
   9 straipsnis
   Bendros strategijos ir veiksmai
   1.   Siekiant užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį apibrėžiant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis bei skatinti, kad į jas būtų įtraukti sveikatos klausimai, Programos uždavinius galima įgyvendinti kaip bendras strategijas arba bendrus veiksmus; sukuriant sąsajas su atitinkamomis Bendrijos programomis, veiksmais ir fondais.
   2.   Komisija užtikrina Programos optimaliausią sinergiją su kitomis Bendrijos programomis, veiksmais ir fondais.
   10 straipsnis
   Komitetas
   1.   Komisijai padeda komitetas (toliau – Komitetas).
   2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
   Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.
   3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
   11 straipsnis
   Trečiųjų šalių dalyvavimas
   Programoje gali dalyvauti:

               a)

               ELPA/EEE šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis; ir

               b)

               trečiosios šalys, ypač šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, narystės siekiančios šalys, Europos Sąjungos šalys kandidatės ar stojančiosios valstybės, stabilizavimo ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys, laikantis sąlygų, nustatytų dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, nustatančiuose tokių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus.

         12 straipsnis
   Tarptautinis bendradarbiavimas
   Programos įgyvendinimo metu turi būti skatinami santykiai ir bendradarbiavimas su Programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis ir su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma PSO.
   13 straipsnis
   Rezultatų stebėsena, vertinimas ir platinimas
   1.   Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, stebi Programos veiksmų įgyvendinimą atsižvelgdama į jos uždavinius. Ji kasmet teikia Komitetui pranešimą apie visus pagal Programą finansuotus veiksmus ir projektus, ir informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.
   2.   Komisijos prašymu, vengiant neproporcingai padidinti valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą, valstybės narės pateikia visą turimą informaciją apie šios Programos įgyvendinimą ir poveikį.
   3.   Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Komisija pateikia:

               a)

               ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d. išorinio ir nepriklausomo vertinimo tarpinį pranešimą apie siekiant Programos uždavinių gautus rezultatus ir kokybinius bei kiekybinius jos įgyvendinimo aspektus, o taip pat jos suderinamumą ir tarpusavio papildomumą su kitomis atitinkamomis Bendrijos programomis, veiksmais ir fondais. Pranešimas visų pirma turėtų padėti įvertinti priemonių poveikį visose šalyse. Pranešime taip pat pateikiama pagrindinių išvadų santrauka ir kartu su pranešimu pateikiamos Komisijos pastabos;

               b)

               ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 31 d. komunikatą dėl šios Programos tęstinumo;

               c)

               ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. – Programos įgyvendinimo ir rezultatų išorinio ir nepriklausomo ex-post vertinimo pranešimą.

         4.   Komisija viešai paskelbia veiksmų, atliktų pagal šį sprendimą, rezultatus ir užtikrina, kad jie būtų skleidžiami.
   14 straipsnis
   Panaikinimas
   Sprendimas Nr. 1786/2002/EB panaikinamas nuo 2008 m. sausio 1 d.
   Komisija patvirtina visas administracines procedūras, kurios būtinos siekiant užtikrinti perėjimą nuo priemonių, priimtų pagal Sprendimą Nr. 1786/2002/EB, prie priemonių, įgyvendinamų pagal Programą.
   15 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre, 2007 m. spalio 23 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         H.-G. PÖTTERING

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  OL C 88, 2006 4 11, p. 1.

      (2)  OL C 192, 2006 8 16, p. 8.

      (3)  2006 m. kovo 16 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 291 E, 2006 11 30, p. 372), 2007 m. kovo 22 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 103 E, 2007 5 8, p. 11) ir 2007 m. liepos 10 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2007 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimas.

      (4)  OL L 271, 2002 10 9, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 786/2004/EB (OL L 138, 2004 4 30, p. 7).

      (5)  OL L 142, 2004 4 30, p. 1.

      (6)  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1926/2006/EB (OL L 404, 2006 12 30, p. 39).

      (7)  OL C 146, 2006 6 22, p. 1.

      (8)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (9)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

      PRIEDAS
      2 straipsnio 2 dalyje nurodyti veiksmai
      1.   Gerinti piliečių sveikatos saugumą.
      1.1.   Apsaugoti piliečius nuo grėsmių sveikatai.
      1.1.1.   Rengti strategijas ir mechanizmus, skirtus užkrečiamųjų ir neužkrečiamųjų ligų keliamų grėsmių sveikatai bei fizinių, cheminių ar biologinių šaltinių keliamų grėsmių sveikatai, įskaitant tyčinius tokių medžiagų paskleidimo veiksmus, prevencijai, keitimuisi informacija apie šias grėsmes bei reagavimui į jas; imtis veiksmų, užtikrinančių valstybių narių laboratorijų bendradarbiavimą aukštos kokybės diagnostikos paslaugų srityje; remti esamų laboratorijų, atliekančių Bendrijai svarbų darbą, veiklą; ir kurti Bendrijos kontrolinių laboratorijų tinklą.
      1.1.2.   Remti prevencijos, vakcinacijos ir imunizacijos politikos vystymą; gerinti partnerystes, tinklus, priemones ir pranešimų teikimo sistemas, skirtus imunizacijos padėčiai ir nepageidaujamų reiškinių stebėsenai.
      1.1.3.   Plėtoti rizikos valdymo pajėgumus ir procedūras; gerinti pasirengimą kritinėms situacijoms sveikatos srityje ir jų planavimą, įskaitant pasirengimą koordinuotiems ES ir tarptautiniams atsakomiesiems veiksmams kirtinių situacijų sveikatos srityje atveju; plėtoti pranešimus apie riziką ir konsultavimo procedūras dėl atsakomųjų priemonių.
      1.1.4.   Skatinti bendradarbiavimą ir gerinti esamus pajėgumus, reikalingus atsakomiesiems veiksmams vykdyti, ir materialinę bazę, įskaitant apsauginius įrenginius, izoliavimo įrangą ir mobiliąsias laboratorijas, kurias kritinių situacijų atvejais būtų galima operatyviai paruošti eksploatacijai.
      1.1.5.   Rengti strategijas ir procedūras, skirtas sutelkti ir gerinti greito reagavimo pajėgumus, atlikti pratybas ir bandymus, vertinti ir peržiūrėti bendrų nenumatytų atvejų ir konkrečių krizinių situacijų sveikatos srityje planus bei jų sąveiką valstybėse narėse.
      1.2.   Gerinti piliečių saugą.
      1.2.1.   Remti ir gerinti mokslinį konsultavimą ir rizikos vertinimą skatinant ankstyvą rizikos nustatymą, analizuoti jos galimą poveikį, keičiantis informacija apie pavojų ir poveikį; skatinti integruotus ir suderintus metodus.
      1.2.2.   Padėti sustiprinti žmogaus kilmės organų ir medžiagų, kraujo ir kraujo darinių saugumą ir kokybę, skatinti jų pasiūlą, atsekamumą ir gavimo galimybes medicinos reikmėms, laikantis valstybių narių įsipareigojimų, numatytų Sutarties 152 straipsnio 5 dalyje.
      1.2.3.   Skatinti priemones, skirtas ligonių saugai gerinti, suteikiant aukštos kokybės ir saugią sveikatos priežiūrą, įskaitant atvejus, susijusius su atsparumu antibiotikams ir hospitalinėmis infekcijomis.
      2.   Skatinti sveikatingumą.
      2.1.   Skatinti sveikesnį gyvenimo būdą ir sveikatos skirtumų mažinimą.
      2.1.1.   Skatinti iniciatyvas siekiant padidinti sveiko gyvenimo metų rodiklį ir skatinti sveiką senėjimą; remti priemones, skirtas skatinti ir tirti sveikatos poveikį darbo našumui ir dalyvavimui darbo rinkoje, taip prisidedant prie Lisabonos tikslų įgyvendinimo; remti kitų politikos krypčių įtakos sveikatai tyrimus.
      2.1.2.   Remti iniciatyvas, skirtas nustatyti sveikatos skirtumų priežastis, spręsti ir mažinti šiuos skirtumus atskirose valstybėse narėse ir tarp valstybių narių, įskaitant susijusius su lyčių skirtumais, siekiant prisidėti prie gerovės ir sanglaudos, skatinti investicijas į sveikatos sritį atsižvelgiant į kitas Bendrijos politikos sritis ir fondus, stiprinti nacionalinių sveikatos sistemų solidarumą remiant bendradarbiavimą tarpvalstybinės sveikatos priežiūros klausimais ir pacientų bei sveikatos srities specialistų judumą.
      2.2.   Sprendžiant sveikatai svarbių veiksnių klausimus, skatinti sveikesnį gyvenimo būdą ir mažinti pagrindinių ligų bei sužeidimų atvejus
      2.2.1.   Spręsti sveikatai svarbių veiksnių klausimus siekiant skatinti ir gerinti fizinę ir psichinę sveikatą kuriant sveiką gyvenseną skatinančią aplinką ir vykdant ligų prevenciją, imtis veiksmų sprendžiant svarbių veiksnių, pvz., mitybos, fizinio aktyvumo ir seksualinės sveikatos, ir su priklausomybėmis susijusių veiksnių, pvz., tabako, alkoholio, nelegalių narkotinių medžiagų ir netinkamo medikamentų vartojimo, klausimus, daug dėmesio skiriant svarbiai aplinkai, pvz., švietimo institucijoms, darbo vietai, visose amžiaus grupėse.
      2.2.2.   Skatinti ypač svarbių pagrindinių ligų prevencijos veiksmus, atsižvelgiant į bendrą ligų paplitimą Bendrijoje, ir į retas ligas, kai Bendrijos veiksmais, skirtais jas sukeliantiems veiksniams pašalinti, nacionalinėms pastangoms galima suteikti didelės papildomos vertės.
      2.2.3.   Spręsti įvairesnių aplinkos veiksnių, įskaitant vidaus patalpų oro kokybės ir toksinių cheminių medžiagų, neaptartų kitose Bendrijos iniciatyvose, ir socialinių bei ekonominių veiksnių poveikio sveikatai klausimus.
      2.2.4.   Skatinti veiklą, kurią siekiama padėti sumažinti nelaimingų atsitikimų ir traumų skaičių.
      3.   Kaupti ir skleisti informaciją ir žinias apie sveikatą.
      3.1.   Keistis žiniomis ir geriausia praktika.
      3.1.1.   Keitimasis žiniomis bei geriausia praktika sveikatos srities klausimais, kuriuos apima Programa.
      3.1.2.   Remti bendradarbiavimą siekiant, kad valstybės narės plačiau taikytų geriausią patirtį, įskaitant tam tikrais atvejais paramą Europos informacijos tinklams.
      3.2.   Rinkti, analizuoti ir skleisti informaciją apie sveikatą.
      3.2.1.   Toliau plėtoti tvarią sveikatos stebėsenos sistemą ir priemones, skirtas palyginamiems duomenims ir informacijai rinkti, su atitinkamais rodikliais; užtikrinti tinkamą Komisijos iniciatyvų, susijusių su vėžinių susirgimų registrais ir paremtų, be kita ko, duomenimis, surinktais įgyvendinant 2003 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją dėl vėžinių susirgimų tikrinimo (1), koordinavimą ir tolesnes priemones; rinkti duomenis apie sveikatos būklę ir politikos sritis; plėtoti šios sistemos statistinę dalį pagal Bendrijos statistikos programą.
      3.2.2.   Plėtoti analizės ir sklaidos priemones, įskaitant Bendrijos ataskaitas apie sveikatos padėtį, sveikatos portalą ir konferencijas; suteikti informacijos piliečiams, suinteresuotiems subjektams ir politikos kūrėjams, plėtoti konsultavimo priemones ir dalyvavimo procesus; reguliariai teikti ataskaitas apie sveikatos padėtį Europos Sąjungoje remiantis visais duomenimis ir rodikliais, įskaitant kokybinę bei kiekybinę analizę.
      3.2.3.   Teikti analizę ir techninę pagalbą, skirtą su Programos turiniu susijusių politikos krypčių ir teisės aktų rengimui ir įgyvendinimui remti.

         (1)  OL L 327, 2003 12 16, p. 34.

      TRIŠALIS PAREIŠKIMAS DĖL ANTROSIOS BENDRIJOS VEIKSMŲ PROGRAMOS SVEIKATOS SRITYJE (2008–2013 m.)
      Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija:

                  —

                  laikosi bendros nuomonės, kad antrajai Bendrijos veiksmų programai sveikatos srityje (2008–2013 m.) turi būti skirta finansinių priemonių, kurios padėtų ją visiškai įgyvendinti,

                  —

                  primindami Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) 37 straipsnį, pagal kurį biudžeto valdymo institucija ir Komisija įsipareigoja nenukrypti nuo šios sumos daugiau kaip 5 %, išskyrus atvejus, kai dėl aiškių ir tiksliai apibrėžtų priežasčių iškyla naujų objektyvių ilgalaikių aplinkybių. Bet koks dėl tokio nuokrypio atsiradęs padidėjimas turi neviršyti atitinkamai kategorijai nustatytų viršutinių ribų,

                  —

                  pareiškia esantys pasirengę atlikti reikiamą poreikių ir konkrečių aplinkybių, susijusių su programa sveikatos srityje, įvertinimą vykdant kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą.

         (1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

                  1.

                  2006 m. gegužės 24 d. Komisija pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą dėl antrosios Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje (2007–2013 m.) (1). 7 straipsnyje nurodyta programai 2007–2013 m. laikotarpiu skiriama orientacinė 365,6 mln. EUR suma.

                  2.

                  Dėl užsitęsusios teisės akto priėmimo procedūros Komisija 2007 m. kovo 23 d. biudžeto valdymo institucijai pranešė, kad naujosios visuomenės sveikatos programos įgyvendinimo pradžia turės būti nukelta į 2008 finansinius metus (2). Todėl atitinkamai reikės patikslinti naujosios visuomenės sveikatos programos 2008–2013 m. finansinį paketą, numatant jai skirti 321,5 mln. EUR.

                  3.

                  Siekiant užtikrinti kuo didesnį veiksmų visuomenės sveikatos srityje tęstinumą, 44,1 mln. EUR suma 2007 m. biudžete bus naudojama pagal dabartinę visuomenės sveikatos programą (3). Todėl 2007–2013 m. laikotarpiu iš programų lėšų finansuojamų veiksmų visuomenės sveikatos srityje finansinis paketas iš viso sudaro 362,6 mln. EUR.

         (1)  COM(2006) 234.

         (2)  COM(2007) 150.

         (3)  2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1786/2002/EB, patvirtinantis Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.) (OL L 271, 2002 10 9, p. 1).


title: 2000 m. kovo 20 d. Europos aplinkos agentūros sprendimas, nustatantis Agentūros geros administracinės elgsenos kodeksą

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000D0529

Oficialusis leidinys L 216 , 26/08/2000 p. 0015 - 0019

		Europos aplinkos agentūros sprendimas2000 m. kovo 20 d.nustatantis Agentūros geros administracinės elgsenos kodeksą(2000/529/EB)EUROPOS APLINKOS AGENTŪRA,atsižvelgdama į Amsterdamo sutarties nuostatas dėl atvirumo, ypač į Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnį ir EB Sutarties 21 straipsnį,atsižvelgdama į Roy Perry, Peticijų komiteto ataskaitos apie jos veiklą 1996–1997 metais [1] pranešėjo, iniciatyvą, raginančią parengti geros administracinės elgsenos kodeksą,atsižvelgdama į 1998 m. liepos 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 1997 metų Europos ombudsmeno veiklos metinės ataskaitos (C4-0270/98) [2],atsižvelgdama į Europos ombudsmeno savo paties iniciatyva atliktą apklausą dėl pareigūnų geros administracinės elgsenos bendraujant su visuomene kodekso buvimo ir viešumo įvairiose Bendrijos institucijose ir įstaigose,atsižvelgdama į 1999 m. balandžio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 1998 metų Europos ombudsmeno veiklos metinės ataskaitos (C4-0138/99),atsižvelgdama į esamą elgesio kodeksą dėl Komisijos dokumentų viešumo, paskelbtą Sprendime 94/90/EAPB, EB, Euratomas [3],kadangi Amsterdamo sutartis aiškiai nustato atvirumo sąvokos taikymą Europos Sąjungos sutartyje, pareiškiant, kad jis žymi naują dar glaudesnės sąjungos, kurioje sprendimai priimami kaip įmanoma atviriau ir kaip įmanoma labiau priartinant juos prie piliečių, kūrimo proceso etapą;kadangi Europos Komisija taip pat ne mažiau siekia taip reformuoti Bendrijos administravimo tvarką, kad ši sąvoka būtų visiškai įdiegta;kadangi, siekiant, kad administravimas vyktų kaip įmanoma arčiau piliečių, ir siekiant užtikrinti geresnę administravimo kokybę, turėtų būti priimtas kodeksas, apibrėžiantis pagrindinius geros administracinės pareigūnų elgsenos, bendraujant su visuomene, principus;kadangi toks kodeksas naudingas ir pareigūnams, nes jis nurodys jiems išsamias taisykles, kurių jie turi laikytis bendraudami su visuomene, ir piliečiams, nes jis suteiks jiems informaciją apie elgesio normas, kurių jie turi teisę tikėtis bendraudami su Bendrijos administracijomis;kadangi toks kodeksas gali būti veiksmingas tik tuomet, jei tai bus viešai piliečiams prieinamas dokumentas, viešai skelbiamas sprendimo, kaip pirma minėtas Sprendimas dėl Komisijos dokumentų viešumo, forma;kadangi savo rezoliucijose C4-0270/98 ir C4-0138/99 Parlamentas sveikino Europos institucijų ir įstaigų administracinės elgsenos kodekso iniciatyvą ir pabrėžė būtinumą kuo greičiau parengti tokį kodeksą;kadangi Parlamentas ne mažiau pabrėžė, kad yra svarbu, kad tokie visų Europos institucijų ir įstaigų kodeksai turi būti kaip įmanoma vienodesni, prieinami visiems Europos piliečiams ir skelbiami Oficialiajame leidinyje;taip pat laikydama konkrečiu elgesio kodekso teisiniu pagrindu Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros ir Europos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo, iš dalies pakeistą 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 933/1999, ypač jo 17 straipsnį: "Agentūros darbuotojams taikomi nuostatai ir taisyklės, taikomi Europos Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams", "Tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas" bei 1997 m. kovo 21 d. Europos aplinkos agentūros valdybos sprendimą dėl EAA dokumentų viešumo [4];todėl manydama esant pageidautina nustatyti kodeksą, reglamentuojantį geros administracinės elgsenos principus, kurių EAA darbuotojai turėtų laikytis bendraudami su visuomene, ir užtikrinti jo viešumą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendroji nuostataBendraudamas su visuomene, Europos aplinkos agentūros personalas laikosi principų, kuriuos nustato šis sprendimas ir kurie sudaro geros administracinės elgsenos kodeksą, toliau – "Kodeksas".2 straipsnisIndividuali taikymo sritis1. Kodeksas taikomas visiems su visuomene bendraujantiems pareigūnams ir kitiems tarnautojams, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos. Toliau terminas "pareigūnas" apima pareigūnus ir kitus tarnautojus.2. Europos aplinkos agentūra imasi būtinų priemonių, siekdama užtikrinti, kad šiame kodekse išdėstytos nuostatos taip pat būtų taikomos ir kitiems joje dirbantiems asmenims, tokiems kaip asmenims, dirbantiems pagal privatinės teisės sutartis, komandiruotiems nacionalinių valstybės tarnybų ekspertams ir stažuotojams.3. Visuomenė – tai fiziniai ir juridiniai asmenys, kurie gyvena arba negyvena arba kurių registruota buveinė yra arba nėra valstybėje narėje.3 straipsnisMaterialinė taikymo sritis1. Šiame Kodekse pateikti bendrieji geros administracinės elgsenos principai taikomi visiems Europos aplinkos agentūros pareigūnų santykiams su visuomene, jei jų nereglamentuoja specialiosios nuostatos.2. Šiame Kodekse pateikti principai netaikomi santykiams tarp Europos aplinkos agentūros ir jos pareigūnų. Šiuos santykius reglamentuoja Tarnybos nuostatai.4 straipsnisTeisėtumasPareigūnas savo pareigas atlieka laikydamasis teisės aktų ir Bendrijos teisėje nustatytų taisyklių ir tvarkos. Pareigūnas ypač rūpinasi, kad sprendimai, susiję su asmenų teisėmis ar interesais, būtų teisiškai pagrįsti ir kad jų turinys atitiktų teisės normas.5 straipsnisNediskriminavimas1. Nagrinėdamas visuomenės prašymus ir priimdamas sprendimus, pareigūnas užtikrina, kad būtų gerbiamas vienodų sąlygų taikymo principas. Tais pačiais atvejais su visais visuomenės nariais elgiamasi vienodai.2. Jei elgiamasi skirtingai, pareigūnas užtikrina, kad tai būtų pateisinama objektyviomis atitinkamomis konkretaus atvejo ypatybėmis.3. Pareigūnas ypač vengia bet kokio nepateisinamo visuomenės narių diskriminavimo dėl tautybės, lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar lytinės orientacijos.6 straipsnisProporcingumas1. Priimdamas sprendimus, pareigūnas užtikrina, kad taikomos priemonės būtų proporcingos siekiamam tikslui. Pareigūnas ypač vengia riboti piliečių teises ar nustatyti įpareigojimus, jei tie apribojimai ar įpareigojimai niekaip neatitinka tuo veiksmu siekiamo tikslo.2. Priimdamas sprendimus, pareigūnas siekia išlaikyti teisingą pusiausvyrą tarp privačių asmenų interesų ir bendro visuomenės intereso.7 straipsnisNepiktnaudžiavimas įgaliojimaisĮgaliojimais naudojamasi tik tiems tikslams, kuriems jie buvo suteikti atitinkamomis nuostatomis. Pareigūnas ypač vengia naudoti tuos įgaliojimus tikslams, kurie yra teisiškai nepagrįsti ar kurie nepagrįsti jokiais visuomenės interesais.8 straipsnisNešališkumas ir nepriklausomumas1. Pareigūnas yra nešališkas ir nepriklausomas. Pareigūnas susilaiko nuo visų visuomenės narius nepalankiai veikiančių šališkų veiksmų, taip pat nuo bet kokių privilegijų bet kokiu pagrindu teikimo.2. Pareigūnas nepasiduoda jokiai pašalinei įtakai, įskaitant politinę įtaką, ir nesivadovauja asmeniniais interesais.3. Pareigūnas nedalyvauja priimant sprendimą dėl su jo interesais arba su jo šeimos, giminių, draugų ir pažįstamų interesais susijusio reikalo.9 straipsnisObjektyvumasPriimdamas sprendimus, pareigūnas atsižvelgia į atitinkamus veiksnius ir kiekvieną iš jų deramai įvertina, nesvarstydamas jokių su aptariamu dalyku nesusijusių klausimų.10 straipsnisTeisėti lūkesčiai ir nuoseklumas1. Pareigūno administracinė elgsena yra nuosekli ir atitinka Europos aplinkos agentūros administracinę veiklą. Pareigūnas laikosi įprastos institucijos administracinės tvarkos, išskyrus atvejus, kai yra teisėtas pagrindas konkrečiu atveju nukrypti nuo tos tvarkos.2. Pareigūnas gerbia teisėtus ir pagrįstus lūkesčius, kuriuos visuomenės nariai puoselėja, remdamiesi tuo, kaip Europos aplinkos agentūra veikė praeityje.11 straipsnisSąžiningumasPareigūnas savo pareigas atlieka sąžiningai ir protingai.12 straipsnisMandagumas1. Bendraudamas su visuomene pareigūnas yra paslaugus, korektiškas, mandagus ir prieinamas. Atsakydamas į laiškus, telefono skambučius ir pasiteiravimus elektroniniu paštu, pareigūnas stengiasi būti kuo paslaugesnis ir atsakyti į pateiktus klausimus.2. Jei pareigūnas nėra atsakingas už klausimą, kuriuo domimasi, jis piliečiui nurodo, į kurį pareigūną reikia kreiptis.3. Įvykus klaidai, darančiai neigiamą poveikį visuomenės nario teisėms ar interesams, personalo narys dėl jos atsiprašo.13 straipsnisAtsakymas į piliečių laiškus jų kalbaPareigūnas užtikrina, kad kiekvienas Sąjungos pilietis ar bet kuris visuomenės narys, rašantis į Europos aplinkos agentūrą viena iš Sutartyje nurodytų kalbų, gautų atsakymą ta pačia kalba.14 straipsnisGavimo patvirtinimas ir kompetentingo pareigūno nurodymas1. Į kiekvieną laišką ar skundą institucijai atsakoma gavimo patvirtinimu per dvi savaites, išskyrus atvejus, kai per tą patį laikotarpį gali būti nusiųstas atsakymas iš esmės.2. Atsakyme ar gavimo patvirtinime nurodoma klausimą nagrinėjančio pareigūno vardas ir pavardė bei telefono numeris, taip pat tarnyba, kurioje jis dirba.3. Gavimo patvirtinimo ir atsakymo nereikia siųsti tais atvejais, kai laiškais ar skundais piktnaudžiaujama ir jų siunčiama labai daug arba jie yra pasikartojantys ar beprasmiški.15 straipsnisPareiga perduoti kompetentingai institucijos tarnybai1. Jei laiškas ar skundas Europos aplinkos agentūrai yra adresuotas ar nusiųstas programai ar padaliniui, kurie nėra kompetentingi jį svarstyti, jų tarnybos užtikrina, kad dokumentai būtų nedelsiant perduoti kompetentingai Europos aplinkos agentūros tarnybai.2. Tarnyba, pirmoji gavusi laišką ar skundą, apie šį perdavimą praneša autoriui ir nurodo pareigūno, kuriam tie dokumentai buvo perduoti, vardą ir pavardę bei telefono numerį.3. Gavus Europos aplinkos agentūrai adresuotą laišką ar skundą, kurių Europos aplinkos agentūra nėra kompetentinga svarstyti, jos tarnybos užtikrina, kad dokumentai būtų perduoti kompetentingai Europos įstaigai, o siuntėjui pranešta, kam tie dokumentai buvo perduoti.16 straipsnisTeisė būti išklausytam ir padaryti pareiškimą1. Tais atvejais, kai nagrinėjamas klausimas yra susijęs su asmenų teisėmis ar interesais, pareigūnas užtikrina, kad kiekviename sprendimo priėmimo tvarkos etape būtų gerbiamos gynybos teisės.2. Tais atvejais, kai sprendimas turi įtakos jo ar jos teisėms ar interesams, kiekvienas visuomenės narys turi teisę prieš priimant sprendimą pateikti rašytines pastabas, o prireikus pareikšti ir žodines pastabas.17 straipsnisProtingas laiko terminas sprendimams priimti1. Pareigūnas užtikrina, kad dėl kiekvieno institucijai pateikto prašymo ar skundo sprendimas būtų priimtas per protingą laiko terminą, nedelsiant ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per du mėnesius nuo prašymo ar skundo gavimo dienos. Ta pati taisyklė taikoma atsakymams į visuomenės narių laiškus.2. Jei prašymas ar skundas Europos aplinkos agentūrai dėl jame keliamų klausimų sudėtingumo negali būti išnagrinėtas per pirmiau nurodytą laiko terminą, pareigūnas kaip įmanoma skubiau informuoja apie tai jo autorių. Šiuo atveju galutinis sprendimas autoriui pranešamas per trumpiausią terminą.18 straipsnisPareiga pateikti sprendimų motyvus1. Kiekviename Europos aplinkos agentūros sprendime, kuris gali nepalankiai paveikti privataus asmens teises ar interesus, pateikiami motyvai, kuriais remiantis jis priimamas, aiškiai nurodant atitinkamus faktus ir teisinį sprendimo pagrindą.2. Pareigūnas vengia priimti sprendimus, kurie remiasi neišsamiais ar neaiškiais motyvais arba kurie nėra konkrečiai pagrįsti.3. Jei dėl didelio su panašiais sprendimais susijusio asmenų skaičiaus negalima išsamiai pranešti sprendimo motyvų ir kai dėl to parengiami standartiniai atsakymai, pareigūnas užtikrina, kad konkretų pagrindimą specialiai to paprašiusiam piliečiui jis pateiks vėliau.19 straipsnisGalimybių pateikti apeliaciją nurodymas1. Europos aplinkos agentūros sprendime, kuris gali nepalankiai paveikti privataus asmens teises ar interesus, nurodomos galimos apeliacijos galimybės ginčyti sprendimą. Jame konkrečiai nurodomi teisės gynimo būdai, įstaigos, kuriose jomis galima naudotis, ir galimybei jomis pasinaudoti nustatyti terminai.2. Sprendimuose būtinai nurodoma teisminio proceso ir skundo ombudsmenui galimybė Europos bendrijos steigimo sutarties atitinkamai 230 ir 195 straipsniuose nurodytomis sąlygomis.20 straipsnisPranešimas apie sprendimą1. Pareigūnas užtikrina, kad sprendimai, darantys poveikį atskirų asmenų teisėms ar interesams, suinteresuotam asmeniui ar asmenims, būtų pranešami raštu iš karto priėmus sprendimą.2. Pareigūnas susilaiko nuo sprendimo siuntimo kitiems šaltiniams, kol dar nėra informuotas suinteresuotas asmuo ar asmenys.21 straipsnisDuomenų apsauga1. Pareigūnas, turintis piliečio asmens duomenis, laikosi principų, nustatytų Direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo.2. Pareigūnas ypač vengia naudoti asmens duomenis neteisėtiems tikslams ar tokius duomenis perduoti pašaliniams asmenims.22 straipsnisPrašymai suteikti informaciją1. Jei pareigūnas yra atsakingas už atitinkamą klausimą, jis teikia visuomenės nariams jų prašomą informaciją. Pareigūnas rūpinasi, kad teikiama informacija būtų aiški ir suprantama.2. Jei prašymas žodžiu suteikti informaciją yra pernelyg sudėtingas ar platus, kad ją būtų galima suteikti, pareigūnas atitinkamam asmeniui pataria pateikti savo prašymą raštu.3. Jei dėl konfidencialumo pareigūnas negali atskleisti prašomos informacijos, jis, vadovaudamasis šio Kodekso 18 straipsniu, atitinkamam asmeniui nurodo priežastis, dėl kurių jis negali tos informacijos suteikti.4. Jei prašoma informacijos klausimais, už kuriuos pareigūnas nėra atsakingas, jis nukreipia prašytoją pas kompetentingą asmenį ir nurodo jo vardą ir pavardę bei telefono numerį. Jei teiraujamasi informacijos apie kitą Bendrijos instituciją ar įstaigą, pareigūnas prašytoją nukreipia į tą instituciją ar įstaigą.5. Prireikus, atsižvelgdamas į prašymą, pareigūnas informacijos ieškantį asmenį nukreipia į už informacijos teikimą visuomenei atsakingą institucijos tarnybą.23 straipsnisPrašymai susipažinti su dokumentais1. Paprašius susipažinti su Europos aplinkos agentūros dokumentais, vadovaudamasis 1997 m. kovo 21 d. Europos aplinkos agentūros valdybos sprendimu dėl EAA dokumentų viešumo [5], pareigūnas suteikia galimybę su tais dokumentais susipažinti.2. Jei pareigūnas negali patenkinti žodinio prašymo susipažinti su dokumentais, piliečiui patariama pateikti savo prašymą raštu.24 straipsnisTinkamas registracijos tvarkymasEuropos aplinkos agentūros skyriai tvarko tinkamą paštu gaunamų ir siunčiamų raštų, gaunamų dokumentų ir priemonių, kurių jie imasi, registraciją.25 straipsnisKodekso viešumas1. Europos aplinkos agentūra imsis priemonių, būtinų užtikrinti, kad šis kodeksas būtų kaip įmanoma plačiau prieinamas piliečiams. Ji ypač užtikrins, kad būtų išplatinta brošiūra "Europos aplinkos agentūros geros administracinės elgsenos kodeksas", kurioje bus pristatytas šis Kodeksas, o jos priede pateiktas visas jo tekstas.2. Europos aplinkos agentūra pateiks šio kodekso kopiją kiekvienam jo prašančiam piliečiui.26 straipsnisTeisė skųstis Europos ombudsmenuiJei pareigūnas pažeidžia šiame kodekse nustatytus principus, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 195 straipsniu ir Europos ombudsmeno statutu [6], tai gali būti apskundžiama Europos ombudsmenui.27 straipsnisTikslinimasŠis sprendimas iš naujo svarstomas po dviejų metų galiojimo. Rengiantis šiam svarstymui, 2002 m. vykdantysis direktorius pateikia Europos ombudsmenui šio sprendimo įgyvendinimo 2000–2002 metais ataskaitą.28 straipsnisĮsigaliojimasŠį sprendimą priėmė 2000 m. kovo 20 d. Europos aplinkos agentūros valdyba. Jis įsigalioja nuo 2000 m. birželio 20 d., jį paskelbus Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Kopenhagoje, 2000 m. kovo 20 d.EAA valdybos varduKees ZoetemanPirmininkasEuropos aplinkos agentūros varduDomingo Jiménez-BeltránVykdantysis direktorius[1] A4-0190/97.[2] OL C 292, 1998 9 21, p. 168.[3] OL L 46, 1994 2 18, p. 58.[4] OL C 282, 1997 9 18, p. 5.[5] Žr. 4 išnašą.[6] 1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl Europos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (OL L 113, 1994 5 4, p. 15).--------------------------------------------------


title: 2010/200/: 2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą

text:
8.4.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 88/13

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. kovo 9 d.
   dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą
   (2010/200/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,
   atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) buvo įsteigtas teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems iš darbo atleistiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką.

               (2)

               EGF apimtis buvo išplėsta nuo 2009 m. gegužės 1 d. pateiktų paraiškų atžvilgiu, įtraukiant paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės.

               (3)

               2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

               (4)

               2009 m. rugsėjo 23 d. Lietuva pateikė paraišką panaudoti EGF lėšas dėl pastatų statybos sektoriuje iš darbo atleistų darbuotojų. Paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje, todėl Komisija siūlo skirti 1 118 893 EUR sumą.

               (5)

               Todėl EGF lėšos turėtų būti panaudotos suteikti finansinę paramą pagal Lietuvos pateiktą paraišką,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšos panaudojamos siekiant skirti 1 118 893 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre 2010 m. kovo 9 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BUZEK

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. Á. MORATINOS

      (1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.


title: 2014 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2015/43 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punktą (Graikijos paraiška „EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas“ )

text:
14.1.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 8/16

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/43
   2014 m. gruodžio 17 d.
   dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punktą
   (Graikijos paraiška „EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas“)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1), ypač į jo 15 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. (2) daugiametė finansinė programa, ypač į jo 12 straipsnį,
   atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 13 punktą,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti paramą atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, nutraukusiems darbo veiklą dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, atsiradusių dėl tebesitęsiančios pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 546/2009 (4), arba dėl naujos pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

               (2)

               EGF didžiausia metinė suma neviršija 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 12 straipsnyje;

               (3)

               2014 m. liepos 29 d. Graikija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo iš įmonės „Odyssefs Fokas S. A.“ Graikijoje ir ją papildė išsamesne informacija, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 8 straipsnio 3 dalyje. Ši paraiška atitinka EGF finansinės paramos sumai nustatyti taikomus reikalavimus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 13 straipsnyje;

               (4)

               Graikija, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 6 straipsnio 2 dalimi, nusprendė bendrai iš EGF finansuojamas prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas teikti taip pat ir nedirbantiems, nesimokantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems jaunuoliams (NEET);

               (5)

               todėl iš EGF turėtų būti mobilizuota 6 444 000 EUR suma finansinei paramai pagal Graikijos pateiktą paraišką suteikti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   2014 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 6 444 000 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre 2014 m. gruodžio 17 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         M. SCHULZ

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         B. DELLA VEDOVA

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

      (2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

      (3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

      (4)  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (OL L 167, 2009 6 29, p. 26).