title: 2017 m. sausio 24 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/124, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų priedas

text:
25.1.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 19/64

            KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/124
      2017 m. sausio 24 d.
      kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų priedas
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 17 d. Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimą dėl pinigų, ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų (toliau – Susitarimas dėl pinigų) 8 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad Vatikano Miesto Valstybė įgyvendintų Sąjungos teisės aktus ir taisykles dėl euro banknotų ir monetų, pinigų plovimo, sukčiavimo grynosiomis bei negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimo prevencijos, medalių bei žetonų ir statistinės atskaitomybės reikalavimų. Tie aktai ir taisyklės išvardyti Susitarimo dėl pinigų priede;

                  (2)

                  Komisija kiekvienais metais turi iš dalies pakeisti Susitarimo dėl pinigų priedą, atsižvelgdama į naujus susijusius Sąjungos teisės aktus bei taisykles ir galiojančių teisės aktų bei taisyklių pakeitimus;

                  (3)

                  buvo priimta kai kurių naujų susijusių Sąjungos teisės aktų bei taisyklių ir padaryta galiojančių teisės aktų pakeitimų, ir jie turi būti įtraukti į priedą;

                  (4)

                  todėl Susitarimo dėl pinigų priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.
      2 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

         Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 24 d.

               Komisijos vardu

               Pirmininkas

            Jean-Claude JUNCKER

         PRIEDAS

               „PRIEDAS

                           ĮGYVENDINTINOS TEISĖS NUOSTATOS

                           ĮGYVENDINIMO TERMINAS

                           Pinigų plovimo prevencija

                           1

                           2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (OL L 309, 2005 11 25, p. 15) (*1)

                           2010 m. gruodžio 31 d.

                           su pakeitimais, padarytais:

                           2

                           2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/20/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (OL L 76, 2008 3 19, p. 46),

                           su papildymais, padarytais:

                           3

                           2001 m. birželio 26 d. Tarybos pamatiniu sprendimu
                              2001/500/TVR dėl pinigų plovimo, nusikaltimo priemonių ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų nustatymo, paieškos, įšaldymo, areštavimo ir konfiskavimo (OL L 182, 2001 7 5, p. 1),

                           4

                           2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1889/2005 dėl grynųjų pinigų, įvežamų į Bendriją ar išvežamų iš jos, kontrolės (OL L 309, 2005 11 25, p. 9),

                           5

                           2006 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos direktyva 2006/70/EB, nustatančia Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/60/EB įgyvendinimo priemones, susijusias su politikoje dalyvaujančių asmenų apibrėžimu, ir supaprastinto deramo klientų tikrinimo procedūroms taikomus techninius kriterijus bei išimtis, suteikiamas dėl to, kad finansine veikla verčiamasi retai arba labai ribotai (OL L 214, 2006 8 4, p. 29) (*2),

                           6

                           2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1781/2006 dėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas (OL L 345, 2006 12 8, p. 1).

                           7

                           2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (OL L 127, 2014 4 29, p. 39).

                           2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                           8

                           2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/847 dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas, ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 (OL L 141, 2015 6 5, p. 1).

                           2017 m. gruodžio 31 d. (3)

                           9

                           2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

                           2017 m. gruodžio 31 d. (3)

                           Sukčiavimo ir klastojimo prevencija

                           10

                           2001 m. gegužės 28 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2001/413/TVR, skirtas kovai su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu (OL L 149, 2001 6 2, p. 1).

                           2010 m. gruodžio 31 d.

                           11

                           2001 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2001, nustatantis priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 181, 2001 7 4, p. 6.

                           2010 m. gruodžio 31 d.

                           su pakeitimais, padarytais:

                           12

                           2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 1338/2001, nustatantį priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 17, 2009 1 22, p. 1).

                           13

                           2004 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų (OL L 373, 2004 12 21, p. 1.

                           2010 m. gruodžio 31 d.

                           su pakeitimais, padarytais:

                           14

                           2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 46/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų (OL L 17, 2009 1 22, p. 5).

                           15

                           2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/62/ES dėl euro ir kitų valiutų apsaugos nuo padirbinėjimo baudžiamosios teisės priemonėmis, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2000/383/TVR (OL L 151, 2014 5 21, p. 1).

                           2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                           Taisyklės dėl euro banknotų ir monetų

                           16

                              1998 m. lapkričio 23 d. ir 2002 m. lapkričio 5 d. Tarybos išvados dėl kolekcinių monetų.

                           2010 m. gruodžio 31 d.

                           17

                              1999 m. gegužės 10 d. Tarybos išvados dėl euro monetų kokybės valdymo sistemos.

                           2010 m. gruodžio 31 d.

                           18

                              2001 m. spalio 22 d. Komisijos komunikatas dėl euro monetų bendro reverso dizaino autorių teisų apsaugos (C(2001) 600 galutinis) (OL C 318, 2001 11 13, p. 3).

                           2010 m. gruodžio 31 d.

                           19

                              2003 m. kovo 20 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (OL L 78, 2003 3 25, p. 20.

                           2010 m. gruodžio 31 d.

                           iš dalies pakeistos:

                           20

                           2013 m. balandžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairėmis ECB/2013/11, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (OL L 118, 2013 4 30, p. 43).

                           2014 m. gruodžio 31 d. (1)

                           21

                              2010 m. rugsėjo 16 d. Europos Centrinio Banko sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (OL L 267, 2010 10 9, p. 1)

                           2012 m. gruodžio 31 d.

                           su pakeitimais, padarytais:

                           22

                           2012 m. rugsėjo 7 d. Europos Centrinio Banko sprendimu ECB/2012/19 (OL L 253, 2012 9 20, p. 19).

                           2013 m. gruodžio 31 d. (1)

                           23

                           2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1210/2010 dėl euro monetų autentiškumo tikrinimo ir apyvartai netinkamų euro monetų tvarkymo (OL L 339, 2010 12 22, p. 1
                              ).

                           2012 m. gruodžio 31 d.

                           24

                           2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 651/2012 dėl euro monetų leidimo (OL L 201, 2012 7 27, p. 135).

                           2013 m. gruodžio 31 d. (1)

                           25

                           2013 m. balandžio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (OL L 118, 2013 4 30, p. 37).

                           2014 m. gruodžio 31 d. (1)

                           26

                           2014 m. birželio 24 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 729/2014 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (OL L 194, 2014 7 2, p. 1).

                           2013 m. gruodžio 31 d. (2)

                  Susitarimo dėl pinigų priedo skirsnis pagal Jungtinio komiteto ad hoc susitarimą Šventojo Sosto ir Vatikano Miesto Valstybės prašymu dėl atitinkamų taisyklių, taikomų subjektams, vykdantiems finansinę profesinę veiklą, įtraukimo

                           ATITINKAMOS TOLIAU NURODYTŲ TEISINIŲ PRIEMONIŲ DALYS

                           ĮGYVENDINIMO TERMINAS

                           27

                           1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1.

                           2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                           su pakeitimais, padarytais:

                           28

                           2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/65/EB (OL L 283, 2001 10 27, p. 28),

                           29

                           2003 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/51/EB (OL L 178, 2003 7 17, p. 16),

                           30

                           2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/46/EB (OL L 224, 2006 8 16, p. 1).

                           31

                           2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

                           2017 m. gruodžio 31 d. (2)

                           32

                           2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

                           2017 m. gruodžio 31 d. (2)

                           su pakeitimais, padarytais:

                           33

                           2014 m. spalio 10 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/62, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos dėl sverto koeficiento (OL L 11, 2015 1 17, p. 37),

                           2017 m. gruodžio 31 d. (3)

                           su papildymais, padarytais:

                           34

                           2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 241/2014, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su įstaigų nuosavų lėšų reikalavimų techniniais reguliavimo standartais (OL L 74, 2014 3 14, p. 8),

                           2017 m. gruodžio 31 d. (3)

                           su pakeitimais, padarytais:

                           35

                           2015 m. kovo 11 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/923, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 241/2014, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su įstaigų nuosavų lėšų reikalavimų techniniais reguliavimo standartais (OL L 150, 2015 6 17, p. 1),

                           2017 m. gruodžio 31 d. (3)

                           36

                           2014 m. spalio 10 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/61, kuriuo dėl kredito įstaigoms taikomo padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (OL L 11, 2015 1 17, p. 1).

                           2017 m. gruodžio 31 d. (3)

                           37

                           2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (OL L 173, 2014 6 12, p. 1).

                           2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

                           su papildymais, padarytais:

                           38

                           2015 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva (ES) 2015/2392 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 596/2014 nuostatų dėl pranešimų apie faktinius arba galimus to reglamento pažeidimus teikimo kompetentingoms institucijoms (OL L 332, 2015 12 18, p. 126),

                           2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

                           39

                           2016 m. kovo 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/347, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 596/2014 nustatomi techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su tiksliu viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašų formatu ir tų sąrašų atnaujinimu (OL L 65, 2016 3 11, p. 49),

                           2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

                           40

                           2016 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/378, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 596/2014 nustatomi techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su kompetentingoms institucijoms teikiamų pranešimų forma, šablonu ir pateikimo laiku (OL L 72, 2016 3 17, p. 1),

                           2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

                           41

                           2015 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2016/522, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 596/2014 nuostatos dėl tam tikroms trečiųjų šalių valstybės institucijoms ir centriniams bankams taikomos išimties, manipuliavimo rinka požymių, ribų, nuo kurių informacija turi būti atskleidžiama, kompetentingos institucijos, kuriai pranešama apie informacijos atskleidimo atidėjimą, leidimo prekiauti draudimo laikotarpiais ir vadovų sandorių, apie kuriuos reikia pranešti, rūšių (OL L 88, 2016 4 5, p. 1),

                           2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

                           42

                           2016 m. kovo 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/523, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 596/2014 nustatomi techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su pranešimo apie vadovų sandorius ir jų viešo atskleidimo forma ir šablonu (OL L 88, 2016 4 5, p. 19).

                           2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

                           43

                           2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/57/ES dėl baudžiamųjų sankcijų už manipuliavimą rinka (Manipuliavimo rinka direktyva) (OL L 173, 2014 6 12, p. 179).

                           2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

                           Teisės aktai dėl statistinių duomenų rinkimo

                           44

                           2013 m. liepos 25 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (OL L 2, 2014 1 7, p. 34.

                           2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                           su pakeitimais, padarytais:

                           45

                           2015 m. lapkričio 26 d. Europos centrinio banko gairėmis (ES) 2016/66, iš dalies keičiančiomis Gaires ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2015/40) (OL L 14, 2016 1 21, p. 36).

                           2017 m. kovo 31 d. (4)

                           46

                           2013 m. rugsėjo 24 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1071/2013 dėl pinigų finansų įstaigų sektoriaus balanso (ECB/2013/33) (OL L 297, 2013 11 7, p. 1)

                           2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                           su pakeitimais, padarytais:

                           47

                           2014 m. gruodžio 10 d. Europos Centrinio Banko reglamentu (ES) Nr. 1375/2014, kuriuo iš dalies keičiamas 2013 m. rugsėjo 24 d. Reglamentas (ES) Nr. 1071/2013 dėl pinigų finansų įstaigų sektoriaus balanso (ECB/2013/33) (ECB/2014/51) (OL L 366, 2014 12 20, p. 77).

                           48

                           2013 m. rugsėjo 24 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1072/2013 dėl pinigų finansų įstaigų taikomų palūkanų normų statistikos (ECB/2013/34) (OL L 297, 2013 11 7, p. 51)

                           2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                           su pakeitimais, padarytais:

                           49

                           2014 m. liepos 8 d. Europos Centrinio Banko reglamentu (ES) Nr. 756/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) dėl pinigų finansų įstaigų taikomų palūkanų normų statistikos (ECB/2014/30) (OL L 205, 2014 7 12, p. 14).

                           50

                           2014 m. balandžio 4 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2014/15 dėl pinigų ir finansų statistikos (OL L 340, 2014 11 26, p. 1.

                           2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                           su pakeitimais, padarytais:

                           51

                           2014 m. lapkričio 6 d. Europos Centrinio Banko gairėmis ECB/2014/43, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2014/15 dėl pinigų ir finansų statistikos (OL L 93, 2015 4 9, p. 82),

                           52

                           2015 m. gruodžio 4 d. Europos Centrinio Banko gairėmis (ES) 2016/450, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2014/15 dėl pinigų ir finansų statistikos (ECB/2015/44) (OL L 86, 2016 4 1, p. 42).

                           2017 m. kovo 31 d. (4)

            (1)  Dėl šių terminų susitarė 2013 m. Jungtinis komitetas.

            (2)  Dėl šių terminų susitarė 2014 m. Jungtinis komitetas.

            (3)  Dėl šių terminų susitarė 2015 m. Jungtinis komitetas.

            (4)  Dėl šių terminų susitarė 2016 m. Jungtinis komitetas.

            (*1)  Direktyva 2005/60/EB panaikinama Direktyva (ES) 2015/849, bet tebėra įtraukiama į priedą iki nustatyto Direktyvos (ES) 2015/849 perkėlimo į nacionalinę teisę termino.

            (*2)  Komisijos direktyva 2006/70/EB panaikinama Direktyva (ES) 2015/849, bet tebėra įtraukiama į priedą iki nustatyto Direktyvos (ES) 2015/849 perkėlimo į nacionalinę teisę termino.“


title: 2006/178/EB: 2006 m. vasario 27 d.  Komisijos sprendimas, sudarantis Aukšto lygio ekspertų grupę skaitmeninių bibliotekų klausimais  (Šis tekstas panaikina ir pakeičia tekstą paskelbtą  Oficialiajame leidinyje L 46 2006 m. vasario 16 d., p. 32 )

text:
4.3.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 63/25

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2006 m. vasario 27 d.
   sudarantis Aukšto lygio ekspertų grupę skaitmeninių bibliotekų klausimais
   (Šis tekstas panaikina ir pakeičia tekstą paskelbtą Oficialiajame leidinyje L 46 2006 m. vasario 16 d., p. 32)
   (2006/178/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   kadangi:

               (1)

               Europos bendrijos steigimo sutarties 157 straipsniu Bendrijai ir valstybėms narėms paskiriama užduotis užtikrinti, kad egzistuotų Bendrijos pramonės konkurencingumui būtinos sąlygos. 151 straipsnyje nustatyta, kad Bendrija puoselėdama pagarbą nacionalinei ir regioninei įvairovei ir tuo pat metu išryškindama bendrą kultūros paveldą, prisideda prie kultūros klestėjimo valstybėse narėse.

               (2)

               Komisijos komunikate „i2010 – Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“ (1) buvo pateikta pavyzdinė iniciatyva dėl skaitmeninių bibliotekų.

               (3)

               Komisijos komunikatu „i2010 – skaitmeninės bibliotekos“ (2) (toliau – komunikatas) buvo įsteigta Aukšto lygio ekspertų grupė skaitmeninių bibliotekų klausimais, kuri patars Komisijai, kaip geriausiai spręsti organizacinius, teisinius ir techninius klausimus Europos lygiu.

               (4)

               2006 m. vasario 1 d. Komisijos priimtoje Baltojoje knygoje dėl Europos komunikacijos politikos (3) pažymima, kad skaitmeninės bibliotekos yra labai svarbios siekiant suteikti Europos Sąjungos piliečiams galimybę nemokamai naudotis informacijos technologijomis ir susipažinti su informacija apie Europą.

               (5)

               Ši grupė turi prisidėti prie bendros strateginės Europos skaitmeninių bibliotekų vizijos.

               (6)

               Ši grupė turi būti sudaryta iš aukštos kvalifikacijos ekspertų, kurie išmano skaitmeninius bibliotekų klausimus ir kurie paskiriami atsižvelgiant į jų asmeninius gebėjimus.

               (7)

               Todėl reikia įkurti Aukšto lygio atstovų grupę skaitmeninių bibliotekų klausimais ir detalizuoti jos įgaliojimus bei struktūras,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Komisija sudaro ekspertų grupę – „Aukšto lygio ekspertų grupę skaitmeninių bibliotekų klausimais“ (toliau – grupė).
   2 straipsnis
   Užduotys
   Komisija gali konsultuotis su grupe su skaitmeninių bibliotekų iniciatyvos įgyvendinimu susijusiais klausimais, kaip nurodyta komunikate.
   Grupės uždaviniai yra:

               —

               patarti Komisijai kaip geriausiai spręsti organizacinius, teisinius ir techninius klausimus Europos lygiu;

               —

               prisidėti prie bendros strateginės Europos skaitmeninių bibliotekų vizijos.

         3 straipsnis
   Sudėtis ir narių skyrimas
   1.   Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos GD generalinis direktorius arba jo (jos) atstovas yra atsakingas (–a) už grupės narių paskyrimą. Jie skiriami aukšto lygio ekspertais, kurie išmano skaitmeninių bibliotekų klausimus.
   2.   Grupę sudaro ne daugiau kaip 20 narių.
   3.   Taikomos šios nuostatos:

               —

               nariai skiriami pagal jų asmeninius gebėjimus aukšto lygio ekspertais skaitmeninių bibliotekų klausimais ir turi patarti Komisijai neveikiami jokios išorinės įtakos;

               —

               nariai skiriami kiek įmanoma atsižvelgiant į tinkamos pusiausvyros išlaikymą tarp:

                           —

                           tinkamos kompetencijos,

                           —

                           geografinės kilmės,

                           —

                           lyties;

               —

               grupę sudaro šių kategorijų ekspertai:

                           —

                           saugyklų atstovai (bibliotekų, archyvų, muziejų),

                           —

                           autoriai, leidėjai ir informacijos turinio kūrėjai,

                           —

                           IRT pramonės atstovai (pvz., naršyklių, technologijų tiekėjai),

                           —

                           mokslinių ir tyrimų organizacijų bei akademinės bendruomenės atstovai;

               —

               nariai negali skirti savo pavaduotojų, kurie juos pakeistų;

               —

               nariams suteikiami dvejų metų atnaujinami įgaliojimai. Jie eina savo pareigas, kol būna pakeičiami arba baigiasi jų įgaliojimai;

               —

               tuos narius, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti grupės darbe, atsistatydina arba nesilaiko šio straipsnio pirmojoje ir penktojoje įtraukose arba Europos bendrijos steigimo sutarties 287 straipsnyje nustatytų sąlygų, gali pakeisti nauji nariai likusiam jų kadencijos laikotarpiui;

               —

               kiekvienais metais nariai pateikia rašytinę deklaraciją, kurioje nurodo, kad jie įsipareigoja veikti visuomenės interesų labui, bei deklaraciją, kurioje patvirtina, kad nėra arba yra kokių nors interesų, galinčių pažeisti jų objektyvumą;

               —

               narių pavardės paskelbiamos Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos GD tinklavietėje. Narių pavardės renkamos, apdorojamos ir skelbiamos pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatas.

         4 straipsnis
   Veikla
   1.   Grupei pirmininkauja Komisijos atstovas.
   2.   Komisijai pritarus konkretiems klausimams nagrinėti gali būti sudaromi pogrupiai, kurių kompetenciją nustato grupė. Pogrupiai nutraukia veiklą tuoj po to, kai jie įvykdo užduotis.
   3.   Komisijos atstovas gali prašyti ekspertų ar stebėtojų, turinčių specifinę kompetenciją darbotvarkėje numatytu klausimu, dalyvauti grupės ar pogrupio svarstymuose, jei tai yra naudinga ir (arba) būtina.
   4.   Dalyvaujant grupių arba pogrupių darbe gauta informacija negali būti viešinama, jei Komisija nurodo, kad ši informacija susijusi su konfidencialiais klausimais.
   5.   Grupė ir jos pogrupiai paprastai renkasi Komisijos patalpose, laikydamiesi jos nustatytų procedūrų ir tvarkaraščio. Komisija teikia sekretoriato paslaugas. Šiuose susirinkimuose gali dalyvauti kiti suinteresuoti Komisijos pareigūnai.
   6.   Vadovaudamasi standartinėmis Komisijos priimtomis darbo tvarkos taisyklėmis (4), grupė priima savo darbo tvarkos taisykles.
   7.   Komisija gali originalia atitinkamo dokumento kalba skelbti visas grupės sudarytas santraukas, išvadas ar dalines išvadas arba darbo dokumentus.
   5 straipsnis
   Susirinkimų išlaidos
   Komisija pagal savo galiojančias nuostatas gali kompensuoti narių, ekspertų ir stebėtojų su grupės veikla susijusias kelionės ir pragyvenimo išlaidas. Už atliekamas užduotis nemokamas joks atlyginimas.
   6 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Jis taikomas iki 2008 m. gruodžio 31 d. Komisija iki šios dienos nusprendžia dėl galimo šio sprendimo galiojimo pratęsimo.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 27 d.

            Komisijos vardu

         Viviane REDING

            Komisijos narė

      (1)  KOM(2005) 229 galutinis.

      (2)  KOM(2005) 465 galutinis.

      (3)  KOM(2006) 35 galutinis.

      (4)  SEC(2005) 1004, III priedas.


title: 2012/95/Euratomas: 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas dėl tiesioginiais Jungtinio tyrimų centro veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa

text:
18.2.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 47/40

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. gruodžio 19 d.
   dėl tiesioginiais Jungtinio tyrimų centro veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa
   (2012/95/Euratomas)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 7 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Mokslo ir technikos komitetu,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
   kadangi:

               (1)

               remiantis 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimu 2012/93/Euratomas dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (3) (toliau – Bendroji programa), Bendroji programa turi būti įgyvendinama vykdant specialiąsias programas, kuriose apibrėžtos išsamios jų įgyvendinimo taisyklės, nustatyta jų trukmė ir numatytos būtinomis laikomos priemonės;

               (2)

               Bendroji programa apima dviejų rūšių veiklą: netiesioginius veiksmus, susijusius su branduolių sintezės energijos moksliniais tyrimais, taip pat su branduolio dalijimosi ir saugos bei radiacinės saugos moksliniais tyrimais, ir tiesioginius veiksmus, susijusius su Jungtinio tyrimų centro (JRC) vykdoma veikla branduolinių atliekų tvarkymo, poveikio aplinkai, saugos ir saugumo srityse, visų pirma susijusią su branduoliniais įvykiais, kurią vykdant atsižvelgiama į anksčiau įgytą patirtį. Tiesioginiai veiksmai turėtų būti įgyvendinami pagal šią specialiąją programą;

               (3)

               JRC turėtų vykdyti mokslinių tyrimų ir mokymo veiklą, imdamasis tiesioginių veiksmų pagal šią specialiąją programą;

               (4)

               vykdydamas savo įgaliojimus, JRC turėtų teikti užsakovo interesus atitinkančią mokslinę ir techninę pagalbą formuojant Sąjungos politiką ir užtikrinti paramą įgyvendinant esamą politiką bei vykdant jos stebėseną ir reaguoti į naujus politikos poreikius. Kad įgyvendintų savo įgaliojimus, JRC turėtų vykdyti aukščiausius europinės kokybės standartus atitinkančius mokslinius tyrimus ir, be kita ko, išlaikyti savitą mokslinės kompetencijos lygį;

               (5)

               įgyvendinant šią specialiąją programą, ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama mokslo darbuotojų judumo bei rengimo ir inovacijų skatinimui Sąjungoje. Visų pirma, JRC turėtų rengti atitinkamus branduolinės saugos ir saugumo srities mokymus;

               (6)

               ši specialioji programa turėtų būti įgyvendinama lanksčiai, veiksmingai ir skaidriai, atsižvelgiant į susijusius JRC naudotojų poreikius ir Sąjungos politikos kryptis, kartu užtikrinant Sąjungos finansinių interesų apsaugą. Pagal šią specialiąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla tam tikrais atvejais turėtų būti derinama atsižvelgiant į šiuos poreikius ir mokslo bei technologinę plėtrą, ir ja turėtų būti siekiama didinti mokslinę kompetenciją;

               (7)

               siekiant įgyvendinti šią specialiąją programą, Europos ekonominės erdvės susitarime arba Asociacijos susitarime numatytą bendradarbiavimą galima papildyti tarptautiniu bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma remiantis Sutarties 2 straipsnio h punktu bei 101 ir 102 straipsniais;

               (8)

               veiklos, susijusios su plėtra ir integracija srityje, JRC siekia skatinti naujųjų valstybių narių organizacijų ir mokslo darbuotojų įtraukimą į šią veiklą, visų pirma įgyvendinant Sąjungos acquis dalis mokslo ir technologijų srityse, taip pat plėtoti aktyvesnį bendradarbiavimą su organizacijomis ir mokslo darbuotojais iš narystės siekiančių šalių bei šalių kandidačių. Be to, turėtų būti numatyta palaipsniui aktyviau bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis, ypač prioritetiniais Europos kaimynystės politikos klausimais;

               (9)

               dalyvaudamas konkurencinėje veikloje, JRC turėtų ir toliau kurti papildomus išteklius. Šios veiklos sritys – dalyvavimas vykdant netiesioginius Bendrosios programos veiksmus, trečiųjų šalių darbas ir, kiek mažesniu mastu, intelektinės nuosavybės naudojimas;

               (10)

               laikantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (5), reikėtų veiksmingai ir naudotojams priimtinu būdu užtikrinti patikimą šios specialiosios programos finansų valdymą ir jos įgyvendinimą, taip pat garantuoti teisinį tikrumą ir galimybę visiems dalyviams naudotis šios programos rezultatais;

               (11)

               siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, reikėtų imtis tinkamų, t. y. Sąjungos finansiniams interesams proporcingų, priemonių, skirtų tiek suteiktos finansinės paramos, tiek šių lėšų panaudojimo veiksmingumui stebėti. Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (6), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (7) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (8) reikėtų imtis būtinų priemonių siekiant susigrąžinti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas;

               (12)

               Komisija turėtų deramu laiku imtis priemonių, kad būtų atliktas nepriklausomas šioje specialioje programoje numatytose srityse vykdomos veiklos vertinimas;

               (13)

               pagal šią specialiąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytus principus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Tiesioginiais Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmais vykdytina specialioji programa, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (toliau – specialioji programa), priimama laikotarpiui nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.
   2 straipsnis
   Specialiąja programa nustatoma JRC branduolinių tyrimų srities veikla, kuria prisidedama prie įvairių tarpvalstybiniu mastu bendradarbiaujant atliekamų mokslinių tyrimų veiksmų šiose teminėse srityse:

               a)

               branduolinių atliekų tvarkymas, poveikis aplinkai ir pagrindinės žinios;

               b)

               Europai reikšmingų reaktorių sistemų branduolinė sauga;

               c)

               branduolinis saugumas (įskaitant branduolinio saugumo kontrolės priemones, ginklų neplatinimą, kovą su neteisėta prekyba ir branduolinę teismo ekspertizę).

         Pirmoje pastraipoje nurodyti tikslai ir pagrindinės veiklos kryptys pateikti priede.
   3 straipsnis
   Pagal Sprendimo 2012/93/Euratomas 3 straipsnį specialiajai programai vykdyti reikalinga didžiausia suma yra 233 216 000 EUR.
   4 straipsnis
   Vykdant specialiojoje programoje numatytą visų rūšių mokslinių tyrimų veiklą vadovaujamasi pagrindiniais etikos principais.
   5 straipsnis
   Specialioji programa įgyvendinama Sprendimo 2012/93/ Euratomas II priede nustatytais tiesioginiais veiksmais.
   6 straipsnis
   1.   Komisija parengia specialiosios programos įgyvendinimo daugiametę darbo programą, kurioje išsamiau išdėsto priede nurodytus tikslus ir mokslinius bei technologinius prioritetus, taip pat įgyvendinimo tvarkaraštį.
   2.   Daugiametėje darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą valstybių narių, asocijuotųjų valstybių, taip pat Europos ir tarptautinių organizacijų vykdomą mokslinių tyrimų veiklą. Prireikus darbo programa atnaujinama.
   7 straipsnis
   Komisija imasi priemonių, kad būtų vykdoma nepriklausoma veiklos, vykdomos specialiojoje programoje numatytose srityse, stebėsena, vertinimas ir peržiūra pagal Sprendimo 2012/93/Euratomas 6 straipsnį.
   8 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 19 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. KOROLEC

      (1)  2011 m. lapkričio 15 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). Nuomonė pateikta po neprivalomos konsultacijos.

      (2)  OL C 318, 2011 10 29, p. 127. Nuomonė pateikta po neprivalomos konsultacijos.

      (3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 25.

      (4)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1.

      (6)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

      (7)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

      (8)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

      PRIEDAS

         JUNGTINIO TYRIMŲ CENTRO SPECIALIOJI PROGRAMA

      1.   Tikslas
      Pagrindinis specialiosios programos tikslas – teikti užsakovo interesus atitinkančią mokslinę ir techninę pagalbą vykdant Sąjungos politiką branduolinės energijos srityje ir vykdyti Sutartyje nustatytus įsipareigojimus. Siekiant šio tikslo būtina nuolat tobulinti žinias, gebėjimus ir kompetenciją, kad būtų įmanoma skleisti reikalingą naujausią patirtį branduolinių reaktorių saugos ir branduolinio saugumo kontrolės priemonių bei saugumo srityse.
      2.   Požiūris
      JRC branduolinės veiklos tikslas – vykdyti Sutartyje nustatytus įpareigojimus mokslinių tyrimų ir plėtros srityje ir Komisijai bei valstybėms narėms teikti paramą saugumo kontrolės priemonių ir ginklų neplatinimo, atliekų tvarkymo, branduolinių objektų saugos ir kuro ciklo, aplinkos radioaktyvumo bei radiacinės saugos srityse. Atsižvelgiant į tai, kad turi būti skiriama kuo daugiau dėmesio branduolinei saugai, kuria prisidedama prie branduolinių mokslinių tyrimų perorientavimo, ypač daug dėmesio skiriama ginklų neplatinimo sričiai.
      Pagal Bendrąją programą vykdant mokslinius tyrimus ir pagalbos veiklą, daugiausia dėmesio ir toliau bus skiriama:

                  a)

                  branduolinių atliekų tvarkymui, poveikiui aplinkai ir pagrindinėms žinioms;

                  b)

                  Europai reikšmingų reaktorių sistemų branduolinei saugai;

                  c)

                  branduoliniam saugumui (įskaitant branduolinio saugumo kontrolės priemones, ginklų neplatinimą, kovą su neteisėta prekyba ir branduolinę teismo ekspertizę).

            Be to, JRC toliau stiprins savo, kaip Europos informacijos sklaidos ir jaunųjų mokslininkų mokymo bei švietimo centro, poziciją.
      3.   Veikla
      3.1.   Branduolinių atliekų tvarkymas, poveikis aplinkai ir pagrindinės žinios
      3.1.1.   Panaudoto kuro ir labai radioaktyvių atliekų apibūdinimas, saugojimas ir šalinimas
      Panaudoto kuro ir labai radioaktyvių branduolinių atliekų tvarkymas apima perdirbimą, apdorojimą, transportavimą, laikiną saugojimą ir geologinį laidojimą. Pagrindinis tikslas – užkirsti kelią labai ilgai yrantiems radionuklidams visų šių etapų metu patekti į biosferą. Siekiant šių tikslų labai svarbu, kad atitinkamais laikotarpiais būtų projektuojamos, vertinamos ir veiktų dirbtinių ir natūralių apsauginių apgaubų sistemos; tai, kaip bus diegiamos šios sistemos, priklauso ir nuo to, kaip kuras ir (arba) atliekos sąveikauja su geologine aplinka. Tokius tyrimus numatoma atlikti pagal šią specialiąją programą.
      3.1.2.   Skaidymas ir virsmas
      Pagrindinė branduolinės energijos sistemoms numatoma strategija apima branduolinio kuro ciklo užbaigimą, siekiant sumažinti branduolinių atliekų ilgalaikį radiacinį toksiškumą ir skatinti saugų bei veiksmingą išteklių naudojimą. Didžiausi iššūkiai šioje srityje išlieka skaidymo metodų optimizavimas, siekiant iš panaudoto kuro išskirti tam tikrus ilgaamžius radionuklidus, ir saugaus bei patikimo kuro aktinoidų virsmui gaminimas ir kvalifikavimas. Su skaidymu susijęs eksperimentinis darbas JRC apima tiek skaidymo vandenyje, tiek pirometalurginių procesų (sūrioje terpėje) mokslinius tyrimus.
      3.1.3.   Fundamentiniai aktinoidų moksliniai tyrimai
      Siekiant išlikti kompetentingiems ir išsaugoti pirmaujančią poziciją civilinių branduolinių technologijų srityje, labai svarbu plėtoti kelias sritis apimančius fundamentinius branduolinių medžiagų mokslinius tyrimus, kurie gali būti priemonė siekti technologinių inovacijų. Todėl būtina žinoti, kaip vadinamieji „5f elektronų sluoksnio elementai“ (t. y. aktinoidai) ir junginiai reaguoja į termodinaminius parametrus (paprastai kraštutinius). Kadangi eksperimentų duomenų bazė nėra išsami, o modeliavimas – savaime sudėtingas procesas, dabartinės mūsų žinios apie šiuos mechanizmus yra ribotos. Su šiais klausimais susiję fundamentiniai tyrimai labai svarbūs tam, kad būtų galima suprasti, kaip šie elementai veikia, ir toliau pirmauti šiuolaikinės kondensuotų medžiagų fizikos srityje. Siekiant stiprinti eksperimentinių programų poveikį, bus stengiamasi prisidėti prie pažangaus modeliavimo ir imitavimo plėtojimo.
      Aktinoidų fizikos ir chemijos srityse ir toliau daugiausia dėmesio bus skiriama JRC įgyvendinamai fundamentinių aktinoidų tyrimų programai, kurios pagrindinis tikslas – universitetų ir mokslinių tyrimų centrų mokslininkams sudaryti sąlygas vykdyti pasaulinio lygio eksperimentus. Taip jiems bus sudarytos galimybės tirti aktinoidų medžiagų savybes, siekiant tobulėti mokslo srityje bei prisidėti prie branduolinių mokslų pažangos.
      3.1.4.   Branduolinės srities duomenys
      Siūlomiems specialių antrinių aktinoidų deginimo įtaisų projektams ir pažangioms branduolinės energijos gamybos koncepcijoms reikia naujų, daug tikslesnių branduolinių duomenų. Eksperimentų duomenų kokybė labai svarbi siekiant griežtesnių saugos standartų ir mažesnių paklaidos ribų, taip užtikrinant naujų reaktorių sistemų projektavimo ir statybos išlaidų efektyvumą. Pramonėje ir mokslinių tyrimų laboratorijose naudojamos duomenų rinkmenos, įskaitant OECD Branduolinės energijos agentūros duomenų rinkmenas, turi būti išsamios, tikslios ir patvirtintos laikantis aiškiai apibrėžtos kokybės užtikrinimo tvarkos.
      JRC teiks tarptautiniu mastu reikalingus duomenis ir toliau saugiai eksploatuos Van de Graaff ir GELINA tiesinius greitintuvus.
      3.1.5.   Branduolinių mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas medicinoje
      Naujiems vėžio gydymo būdams – vadinamajam tiksliniam gydymui alfa dalelėmis (TAT), siekiant tikslingai atrinkti ir sunaikinti nesveikas ląsteles nepažeidžiant šalia esančio sveiko audinio, pasitelkiamos unikalios fizikinės alfa spinduliuotės savybės (visų pirma, didelė energija ir trumpas sklidimo nuotolis žmogaus audiniuose). Šie metodai gali būti naudojami tiek vėžiui, tiek infekcinėms ligoms gydyti.
      JRC ir toliau rems TAT plėtojimą, glaudžiai bendradarbiaudamas su nacionalinėmis organizacijomis; ypatingai daug dėmesio bus skirta alternatyviems alfa spinduolių gamybos procesams ir žymėtųjų radioaktyviųjų biomolekulių radiobiologiniams bandymams, bus vertinamas jų veiksmingumas bei pagrįstumas ir siekiama, kad šiuos naujus metodus būtų galima taikyti ir naudoti ligoninėse bei farmacijos pramonėje.
      3.1.6.   Aplinkos radioaktyvumo stebėjimas
      Sutarties II antraštinės dalies 3 skyriuje numatyta nustatyti pagrindinius saugos standartus, kuriais būtų užtikrinama darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatos apsauga nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamų pavojų. Sutarties 31–38 straipsniuose nustatytos taisyklės, kuriomis apibrėžiamas valstybių narių ir Komisijos vaidmuo sprendžiant klausimus, susijusius su žmonių sveikatos apsauga, radioaktyvumo lygio aplinkoje kontrole, patekimu į aplinką ir branduolinių atliekų tvarkymu. Tai taip pat apims pagrindinius su avarijų valdymu susijusius aspektus. Pagal Sutarties 39 straipsnį JRC padeda Komisijai įgyvendinti šį uždavinį.
      Atsižvelgdamas į naują leidžiamą radionuklidų kiekį geriamajame vandenyje ir maisto sudedamosiose dalyse, JRC parengs analizės metodus ir nurodys atitinkamas pamatines medžiagas. Siekiant įvertinti pagal Sutarties 35 ir 36 straipsnius pateiktų stebėjimo duomenų palyginamumą ir prisidėti prie radioaktyvumo kontrolės sistemų derinimo naudojant pamatines bandomąsias medžiagas, bus lyginami valstybių narių stebėjimo laboratorijose gauti duomenys.
      3.1.7.   Žinių valdymas, mokymas ir švietimas
      Svarbu išsaugoti ir gilinti naujos kartos branduolinės srities mokslininkų ir inžinierių profesines žinias, užtikrinant bandymų duomenų, rezultatų bei vertinimo, taip pat gebėjimų, įgytų įgyvendinant mokslinių tyrimų ir taikomąsias programas, sklaidą.
      JRC imsis priemonių, kad šios žinios būtų lengvai prieinamos, tinkamai organizuotos bei pagrįstos tvirtais įrodymais, ir prisidės prie aukštojo mokslo veiklos Europoje, susijusios tiek su šiuo metu veikiančiais, tiek su pažangiais IV kartos reaktoriais, rėmimo. Siekdamas išanalizuoti europines tendencijas ir teikti mokslinę pagalbą formuojant Sąjungos politiką, JRC taip pat kurs Europos branduolinio sektoriaus žmogiškųjų išteklių stebėjimo centrą. Be to, JRC ir toliau prisidės prie geresnės informacijos sklaidos branduolinės inžinerijos srityje, visų pirma priimtinumo visuomenei ir, plačiau, bendro informuotumo apie energiją strategijų klausimais. Daugiametė patirtis ir unikali branduolinių duomenų vertinimo infrastruktūra taip pat yra puiki branduolinės srities mokslininkų ir inžinierių švietimo ir mokymo priemonė, suteikianti galimybę universitetines studijas papildyti praktiniais užsiėmimais naudojant branduolinius įrenginius.
      3.2.   Branduolinė sauga
      3.2.1.   Branduolinių reaktorių sauga
      Siekiant išlaikyti ir gerinti branduolinių jėgainių saugos lygį, reikia papildyti ir patvirtinti pažangias ir patobulintas saugos vertinimo metodikas bei atitinkamas analizės priemones. Kad būtų galima patvirtinti ir patikrinti reaktorių procesų (reaktyvumo ir šiluminių hidraulinių), veikimo metu apkraunamų ir (arba) besidėvinčių komponentų, taip pat žmogiškųjų ir organizacinių veiksnių pažangiu modeliavimu pagrįstus determinuotuosius ir tikimybinius saugos vertinimus, JRC atliekami tiksliniai eksperimentiniai tyrimai siekiant geriau suprasti esminius fizikinius reiškinius ir procesus. Be to, JRC ir toliau atliks pagrindinį vaidmenį kuriant visoms valstybėms narėms naudingą Europos informavimo apie eksploatavimo patirtį centrą ir užtikrinant jo veikimą. Siekdamas sumažinti branduolinių avarijų tikimybę, jis teiks visoms Europos reguliavimo institucijoms naudingas temines ataskaitas specifiniais jėgainių veikimo klausimais ir sudarys palankesnes sąlygas produktyviai dalytis veiklos patirtimi bei ja remtis, kad būtų galima pagerinti branduolinių jėgainių saugą. Jis įgyvendins mokslinių tyrimų programas, kuriomis prisidedama prie branduolinei saugai svarbių reaktorių sistemų saugos reikalavimų ir pažangesnių vertinimo metodų kūrimo. Taip pat bus įtraukti pagrindiniai mokslinių tyrimų, susijusių su reaktorių ir jų infrastruktūros eksploatavimo nutraukimu, aspektai (metodikos, mokymas, mokslinis pagrindas).
      3.2.2.   Sąjungoje veikiančių galios reaktorių branduolinio kuro sauga
      Visą XXI a. greičiausiai bus naudojami II ir III kartos lengvojo vandens reaktoriai. Siekiant maksimaliai padidinti jų saugą, būtina užtikrinti, kad būtų geriau suprantamas branduolinio kuro strypų sistemos (kuro ir apvalkalo) veikimas reaktoriuose, ypač kiek tai susiję su pratęsto veikimo schemomis, apimančiomis įprastines, avarines ir nenumatytas sąlygas. Du svarbiausi šių mokslinių tyrimų aspektai – mechaninis branduolinio kuro strypų vientisumas reaktoriaus eksploatavimo laikotarpiu ir kuro reakcija į pereinamąsias sąlygas (įskaitant sudėtingas avarines sąlygas iki reaktoriaus aktyviosios zonos išsilydymo).
      Galiausiai tiek eksperimentai su tiksliai apibrėžtais fizikiniais ir cheminiais mechanizmais, tiek jų teorija turi būti įtraukti į įvairaus masto modelius, o ilgainiui – ir į kuro eksploatacinių savybių kodeksus.
      JRC moksliniais tyrimais taip pat bus siekiama gerinti eksperimentinį etaloną, skirtą UO2 ir MOX kuro veikimui aukštoje degimo temperatūroje.
      3.2.3.   Saugus pažangių branduolinės energijos sistemų veikimas
      Visame pasaulyje, visų pirma IV kartos tarptautiniame forume (GIF), naujų reaktorių koncepcijos, kuriomis siekiama didesnio saugumo, saugumo kontrolės priemonių ir tvarumo, laikomos nauju mokslinių tyrimų objektu. Valstybės narės įgaliojo JRC atstovauti Bendrijai GIF kaip įgyvendinančiam subjektui. Vykdydamas šias funkcijas, JRC ir toliau koordinuos Europos indėlį (tiesioginiais ar netiesioginiais veiksmais arba per valstybes nares) į įvairius GIF projektus.
      JRC laboratorijose atliekami tyrimai visų pirma apima naujų pažangių projektų ir pažangių kuro ciklų saugos aspektus, visų pirma naujų kuro rūšių apibūdinimą, bandymus švitinant ir naujų branduolinio kuro rūšių tyrimus naudojant panaudotą kurą, taip pat pažangių konstrukcinių ir apvalkalų medžiagų apibūdinimą bei kvalifikavimą. Be to, atliekami su naujos kartos reaktorių saugos reikalavimais susiję tyrimai ir svarbių branduolinių sistemų objektyvus vertinimas. Taip siekiama padėti suformuoti bendrą Europos požiūrį, kuriuo vadovaujantis būtų vertinama naujų pažangių projektų sauga. Šiuo tikslu bus atitinkamai siekiama sinergijos su Tvarios branduolinės energijos technologijų platforma.
      3.3.   Branduolinis saugumas
      3.3.1.   Branduolinio saugumo kontrolės priemonės
      Kadangi padidėjo branduolinės energijos vaidmuo elektros energijos gamyboje tiek Europoje, tiek visame pasaulyje, branduolinių medžiagų naudojimas kuro cikle vis intensyvėja. Siekiant užkirsti kelią šių medžiagų naudojimui ne pagal paskirtį, būtina sukurti griežtą ir patikimą branduolinio saugumo kontrolės priemonių ir ginklų neplatinimo sistemą. Formuojamai saugumo kontrolės priemonių politikai įgyvendinti ir toliau reikės techninių inovacijų ir patobulinimų. Šiandienos uždavinys – plačiau taikyti automatizavimą ir gerinti informacijos analizės priemones, kad sumažėtų tiek inspektorių darbo krūvis, tiek branduolinei pramonei tenkanti našta. Naujos ir pažangios saugumo kontrolės priemonės taip pat bus taikomos Europai reikšmingoms reaktorių sistemoms ir atitinkamiems jų kuro ciklams.
      3.3.2.   Papildomas protokolas
      Papildomu protokolu siekiama užkirsti kelią nedeklaruotai branduolinei veiklai. Jam įgyvendinti reikalingos metodikos, kurios skirtųsi nuo branduolinių medžiagų apskaitos tikrinimo metodikų (arba būtų už jas tobulesnės). Numatoma, kad teks įdėti daugiau pastangų tikrinant deklaracijų išsamumą, o tai pareikalaus išsamesnių mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos, susijusių su metodais, skirtais slapta vykdomoms programoms nustatyti, kai kuriais atvejais naudojant tas pačias metodikas kaip ir atliekant branduolinės teismo ekspertizės tyrimus. Daug pastangų prireiks siekiant tobulinti žymėtųjų dalelių analizės metodus, skirtus deklaruotai veiklai tikrinti arba nedeklaruotai veiklai nustatyti.
      3.3.3.   Informacijos apie branduolinių ginklų neplatinimą rinkimas iš viešai prieinamų šaltinių
      Siekdamas padėti Komisijos tarnyboms ir bendradarbiauti su Tarptautine atominės energijos agentūra bei valstybių narių valdžios institucijomis, JRC ir toliau iš įvairių šaltinių (interneto, specializuotos literatūros, duomenų bazių) sistemingai rinks ir analizuos informaciją branduolinių ginklų neplatinimo klausimais. Ši informacija bus naudojama rengiant šalių ataskaitas, siekiant įdėmiai stebėti branduolinės veiklos raidą, taip pat tiesioginio ir dvejopo naudojimo branduolinės įrangos bei technologijų importą ir (arba) eksportą tam tikrose šalyse. Be to, JRC stebės techninę eksporto kontrolės režimų raidą ir teiks techninę pagalbą atitinkamoms Komisijos tarnyboms.
      3.3.4.   Kova su neteisėta prekyba branduolinėmis medžiagomis, įskaitant branduolinės teismo ekspertizės analizę
      Esant susirūpinimui neteisėta prekyba branduolinėmis ir kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, su tokia prekyba siejamam ginklų platinimo pavojui ir branduolinio terorizmo grėsmei, būtina nustatyti priemones, užtikrinančias prevenciją, aptikimą ir atsakomuosius veiksmus. Branduoliniam saugumui užtikrinti skiriama vis daugiau dėmesio visais lygmenimis – nuo tarptautinių iniciatyvų (Visuotinė kovos su branduoliniu terorizmu iniciatyva, Ginklų neplatinimo saugumo iniciatyva, JT ST rezoliucija 1540 ir kt.) iki daugiašalio bendradarbiavimo ir techninių priemonių tobulinimo. Įgyvendinant branduolinio saugumo priemones ypač didelę reikšmę turi personalo mokymas. JRC su valstybėmis narėmis ir tarptautinėmis organizacijomis dalijasi ne tik bendro pobūdžio branduolinio mokslo, bet ir siauresnės – branduolinio saugumo – srities patirtimi bei žiniomis.
      Šiuo tikslu turi būti rengiamos arba tobulinamos įvairios mokymo programos, taip pat turi būti kuriami arba atnaujinami susiję mokymo moduliai. JRC ketina įsteigti Europos saugumo mokymo centrą, kurio veikla nuo pat pradžių bus siejama pirmiausia su branduoliniu ir radiologiniu saugumu.
      4.   Etiniai aspektai
      Įgyvendinant šią specialiąją programą ir vykdant joje numatytą mokslinių tyrimų veiklą, turi būti laikomasi pagrindinių etikos principų. Šie principai apima Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytus principus.
      Vadovaudamiesi subsidiarumo principu ir atsižvelgdami į tai, kad Europoje laikomasi įvairių požiūrių, mokslinių tyrimų projektų dalyviai privalo laikytis teisės aktų, nuostatų ir etikos taisyklių, galiojančių šalyse, kuriose bus vykdomi moksliniai tyrimai. Bet kuriuo atveju taikomos nacionalinės nuostatos, o jokie moksliniai tyrimai, kurie konkrečioje valstybėje narėje arba kitoje šalyje yra uždrausti, iš Euratomo lėšų toje valstybėje narėje arba šalyje nebus finansuojami.
      Prieš pradėdami veiklą, mokslinių tyrimų projektus įgyvendinantys subjektai prireikus privalo užsitikrinti atitinkamų nacionalinių ar vietos etikos komitetų pritarimą. Komisija taip pat sistemingai etiniu požiūriu peržiūrės pasiūlymus, kurie susiję su etikos požiūriu opiais klausimais arba kuriuose nebuvo tinkamai atsižvelgta į etinius aspektus. Tam tikrais atvejais etiniai aspektai gali būti peržiūrimi projekto įgyvendinimo metu.
      Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 13 straipsnyje reikalaujama, kad Sąjunga ir valstybės narės, formuodamos ir įgyvendindamos Sąjungos politiką, įskaitant mokslinių tyrimų politiką, visapusiškai atsižvelgtų į gyvūnų gerovės reikalavimus.


title: 2012/401/ES: 2012 m. liepos 10 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio keitimo

text:
18.7.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 188/6

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. liepos 10 d.
   dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio keitimo
   (2012/401/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 189 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos ekonominės erdvės susitarimas (2) (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

               (2)

               pagal EEE susitarimo 98 straipsnį, EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies keisti, be kita ko, jo 31 protokolą;

               (3)

               EEE susitarimo 31 protokole išdėstytos nuostatos ir priemonės dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis;

               (4)

               tikslinga išplėsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą, įtraukiant 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m. (3);

               (5)

               todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (6)

               Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridėtu sprendimo projektu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo 31 protokolo dalinio keitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. SHIARLY

      (1)  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

      (2)  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

      (3)  OL L 276, 2010 10 20, p. 1.

      PROJEKTAS
      EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …/2012
      … m. … … d.
      kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis
      EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
      atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,
      kadangi:

                  (1)

                  EEE susitarimo 31 protokolas buvo iš dalies pakeistas … m. … … d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. …/… (1);

                  (2)

                  visapusė Žemės stebėsenos sistema yra nepaprastai svarbi tvariam Šiaurės Europos ir Arkties valdymui;

                  (3)

                  Norvegija, dalyvaudama Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintojoje bendrojoje programoje (2007–2013 m.) ir būdama Europos kosmoso agentūros narė, prisidėjo prie Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) plėtojimo;

                  (4)

                  tikslinga išplėsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą, įtraukiant 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m. (2);

                  (5)

                  todėl reikėtų iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą, kad šis išplėstinis bendradarbiavimas vyktų nuo 2012 m. sausio 1 d.,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      EEE susitarimo 31 protokolo 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                  1.

                  6 dalis pakeičiama taip:
                  „6.   5, 8a, 8c, 9 ir 10 dalyse nurodytų Sąjungos veiklos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje bendrųjų programų veiksmų vertinimas ir esminis orientavimas vykdomi Susitarimo 79 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.“

                  2.

                  Po 8b dalies įterpiama ši dalis:

                              „8c.

                                          a)

                                          Nuo 2012 m. sausio 1 d. ELPA valstybės dalyvauja veikloje, pagrįstoje šiuo Sąjungos teisės aktu:

                                                      —

                                                         32010 R 0911: 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m. (OL L 276, 2010 10 20, p. 1);

                                          b)

                                          ELPA valstybės prisideda prie a punkte nurodytos veiklos finansavimo pagal Susitarimo 82 straipsnio 1 dalies a punktą ir 32 protokolą;

                                          c)

                                          ELPA valstybės visomis teisėmis, išskyrus balsavimo teisę, dalyvauja visuose Sąjungos komitetuose, kurie padeda Europos Komisijai valdyti, plėtoti ir vykdyti a punkte nurodytą veiklą, pirmiausia, GMES komitete, Saugumo valdyboje ir Naudotojų forume;

                                          d)

                                          ši dalis netaikoma Lichtenšteinui;

                                          e)

                                          Islandijos atžvilgiu šios dalies taikymas sustabdytas, kol EEE jungtinis komitetas nuspręs kitaip.“

            2 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po paskutinio pranešimo perdavimo EEE jungtiniam komitetui pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (3).
      Jis taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d.
      3 straipsnis
      Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

         Priimta …

               EEE jungtinio komiteto vardu

               Pirmininkas

               EEE jungtinio komiteto sekretoriai

         (1)  OL L …

         (2)  OL L 276, 2010 10 20, p. 1.

         (3)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]