title: 2010/814/ES: 2010 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

text:
30.12.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 345/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. gruodžio 20 d.
   dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo
   (2010/814/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. spalio 5 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1562/2006 dėl Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo sudarymo (1) (toliau – Partnerystės susitarimas).

               (2)

               Prie Partnerystės susitarimo yra pridėtas Protokolas, kuriuo nustatomos Partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas (toliau – ankstesnis protokolas). Ankstesnis protokolas nustoja galioti 2011 m. sausio 17 d.

               (3)

               Sąjunga derėjosi su Seišelių Respublika (toliau – Seišeliai) dėl naujo Partnerystės susitarimo protokolo (toliau – Protokolas), kuriuo ES laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, į kuriuos Seišeliai turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai žuvininkystės srityje. Siekiant užtikrinti ES laivų žvejybos veiklos tęstinumą, Protokole numatytas laikinas jo taikymas.

               (4)

               Pasibaigus minėtoms deryboms, Protokolas 2010 m. birželio 3 d. buvo parafuotas, o 2010 m. spalio 29 d. pasikeitimu laiškais – iš dalies pakeistas.

               (5)

               Protokolas turėtų būti pasirašytas ir laikinai taikomas, kol bus baigtos jo sudarymo procedūros,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas (toliau – Protokolas), pasirašymas patvirtinamas Sąjungos vardu, su sąlyga, kad jis turi būti sudarytas.
   Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti protokolą, su sąlyga, kad jis turi būti sudarytas.
   3 straipsnis
   Protokolas pagal jo 13 straipsnį taikomas laikinai nuo jo pasirašymo dienos (2), kol bus baigtos jo sudarymo procedūros.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 20 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         J. SCHAUVLIEGE

      (1)  OL L 290, 2006 10 20, p. 1.

      (2)  Protokolo pasirašymo datą Tarybos Generalinis sekretoriatas paskelbs Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
    ---documentbreak---

               30.12.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 345/3

         PROTOKOLAS,
   kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas
   1 straipsnis
   Taikymo laikotarpis ir žvejybos galimybės
   1.   Pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 5 straipsnį suteiktos trejų (3) metų laikotarpio žvejybos galimybės nustatomos taip:

               a)

               48 jūriniai tunų žvejybos seineriai ir

               b)

               12 dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų.

         2.   1 dalis taikoma atsižvelgiant į šio protokolo 5 ir 6 straipsnius.
   3.   Pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 6 straipsnį ir šio protokolo 7 straipsnį su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai gali vykdyti žvejybos veiklą Seišelių vandenyse tik turėdami pagal šį protokolą ir šio protokolo priedą išduotą žvejybos leidimą.
   2 straipsnis
   Finansinė parama. Mokėjimo būdai
   1.   Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 7 straipsnyje nurodytas bendras finansinis 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio ir viso šio protokolo galiojimo laikotarpio įnašas yra 16 800 000 EUR.
   2.   Šį bendrą finansinį įnašą sudaro:

               a)

               3 380 000 EUR metinė suma už įplaukimą į Seišelių išskirtinę ekonominę zoną (IEZ), atitinkančią 52 000 tonų metinį orientacinį kiekį, ir

               b)

               2 220 000 EUR metinė speciali suma, skirta Seišelių žuvininkystės ir jūrų politikai remti ir įgyvendinti.

         3.   1 dalis taikoma nepažeidžiant šio protokolo 3, 4, 5 ir 6 straipsnių.
   4.   Per šio protokolo taikymo laikotarpį Europos Sąjunga kasmet moka šio straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytą bendrą sumą (t. y. atitinkamai 3 380 000 EUR ir 2 220 000 EUR). Mokėjimas už pirmuosius metus atliekamas ne vėliau kaip per 30 dienų nuo šio protokolo įsigaliojimo dienos, o už kitus metus – ne vėliau kaip protokolo įsigaliojimo sukakties dieną.
   5.   Jei Europos Sąjungos laivų Seišelių IEZ sužvejotas bendras tunų kiekis viršija 52 000 tonų per metus, metinė finansinio įnašo už teisę žvejoti suma didinama 65 EUR už kiekvieną papildomą sužvejotą toną. Tačiau bendra metinė Europos Sąjungos mokama suma negali būti daugiau nei du kartus didesnė už 2 dalies a punkte nurodytą sumą (6 760 000 EUR). Jei Europos Sąjungos laivų Seišelių IEZ sužvejotas kiekis yra daugiau kaip du kartus didesnis už bendrą metinį kiekį, suma, mokėtina už minėtą ribą viršijantį kiekį, išmokama kitais metais vadovaujantis priedo nuostatomis.
   6.   2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą finansinį įnašą Seišeliai panaudoja savo nuožiūra.
   7.   Finansinis įnašas pervedamas į Seišelių centriniame banke atidarytą bendrą Seišelių valstybės iždo sąskaitą. Sąskaitos numerį nurodo Seišelių valdžios institucijos.
   3 straipsnis
   Atsakingos žvejybos ir tausios žuvininkystės skatinimas Seišelių vandenyse
   1.   Įsigaliojus šiam protokolui ir ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo jo įsigaliojimo dienos Europos Sąjunga ir Seišeliai Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 9 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete susitaria dėl daugiametės sektoriaus programos ir išsamių jos įgyvendinimo taisyklių, kurios visų pirma apima:

               a)

               metines ir daugiametes gaires, kuriomis remiantis bus naudojama 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyta speciali finansinio įnašo suma;

               b)

               metinius ir daugiamečius tikslus, kuriuos įgyvendinant ilgainiui būtų įdiegta atsakinga žvejyba ir tausi žuvininkystė, atsižvelgiant į Seišelių nacionalinės žuvininkystės ir jūrų politikos, taip pat kitų politikos sričių, susijusių su atsakingos žvejybos ir tausios žuvininkystės, įskaitant saugomus jūrų rajonus, skatinimu arba padedančių jas skatinti, prioritetus;

               c)

               kasmetinių rezultatų vertinimo kriterijus ir tvarką.

         2.   Siūlymus keisti daugiametę sektoriaus programą tvirtina abi šalys jungtiniame komitete.
   3.   Kiekvienais metais Seišeliai prireikus gali skirti papildomą 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyto finansinio įnašo sumą daugiametei programai įgyvendinti. Apie tokį skyrimą pranešama Europos Sąjungai.
   4 straipsnis
   Mokslinis bendradarbiavimas siekiant atsakingos žvejybos
   1.   Abi šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Seišelių vandenyse, remdamosi tuose vandenyse žvejojančių įvairių laivynų tarpusavio nediskriminavimo principu.
   2.   Šio protokolo galiojimo laikotarpiu Europos Sąjunga ir Seišeliai siekia stebėti Seišelių IEZ žuvininkystės išteklių būklę.
   3.   Abi šalys siekia laikytis Indijos vandenyno tunų komisijos (IVTK) nutarimų ir rekomendacijų, susijusių su žuvininkystės išteklių išsaugojimu ir atsakingu valdymu.
   4.   Abi šalys, remdamosi IVTK priimtomis rekomendacijomis ir nutarimais, geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir prireikus Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 4 straipsnyje numatyto bendro mokslinio susitikimo rezultatais, gali konsultuotis jungtiniame komitete, numatytame Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 9 straipsnyje, ir prireikus tartis dėl priemonių tausiam Seišelių žuvininkystės išteklių valdymui užtikrinti.
   5 straipsnis
   Žvejybos galimybių peržiūra bendru sutarimu
   1.   1 straipsnyje nurodytos žvejybos galimybės gali būti peržiūrimos bendru sutarimu, jei IVTK rekomendacijose ir nutarimuose patvirtinama, kad tokia peržiūra padės užtikrinti tausų Indijos vandenyno tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų valdymą.
   2.   Tokiu atveju proporcingai ir pro rata temporis peržiūrimas 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas finansinis įnašas. Tačiau bendra metinė Europos Sąjungos mokama suma negali būti daugiau nei du kartus didesnė už 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą sumą.
   3.   Abi šalys viena kitai praneša apie jų žuvininkystės politikos ir teisės aktų pokyčius.
   6 straipsnis
   Naujos žvejybos galimybės
   1.   Jei Europos Sąjungos žvejybos laivai pageidautų vykdyti Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 1 straipsnyje nenumatytą žvejybos veiklą, prieš suteikdamos leidimą tokiai veiklai vykdyti šalys konsultuojasi tarpusavyje ir prireikus susitaria dėl tokios žvejybos veiklos sąlygų, įskaitant atitinkamus šio protokolo ir jo priedo pakeitimus.
   2.   Šalys turėtų skatinti eksperimentinę žvejybą, visų pirma susijusią su Seišelių vandenyse esančiais neišnaudotais giliavandenių rūšių žuvų ištekliais. Tuo tikslu ir vienai iš šalių prašant šalys konsultuojasi siekdamos kiekvienu konkrečiu atveju nustatyti rūšis, sąlygas ir kitus atitinkamus kriterijus.
   3.   Šalys vykdo eksperimentinę žvejybą remdamosi kriterijais, dėl kurių jos abi atitinkamai susitars sudarydamos administracinį susitarimą. Eksperimentinės žvejybos leidimai turėtų būti suteikiami ne ilgesniam kaip 6 mėnesių laikotarpiui.
   4.   Jei šalys mano, kad eksperimentinės žvejybos kampanijos davė teigiamų rezultatų, Seišelių Respublikos Vyriausybė gali Europos Sąjungos laivynui skirti naujų rūšių žuvų žvejybos galimybių, kuriomis jis naudotųsi iki šio protokolo galiojimo pabaigos. Tokiu atveju šio protokolo 2 straipsnio 2 dalies a punkte minimas finansinis įnašas padidinamas. Atitinkamai pakeičiami priede numatyti laivų savininkams taikomi mokesčiai ir sąlygos.
   7 straipsnis
   Žvejybos veiklos vykdymo sąlygos. Išimties nuostata
   Nepažeisdami Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 6 straipsnio, Europos Sąjungos laivai gali vykdyti žvejybos veiklą Seišelių vandenyse tik jei jie turi pagal šį protokolą ir jo priedą Seišelių valdžios institucijų išduotą galiojantį žvejybos leidimą.
   8 straipsnis
   Finansinio įnašo mokėjimo sustabdymas ir persvarstymas
   1.   Nepaisant šio protokolo 9 straipsnyje išdėstytų nuostatų, 2 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytas finansinis įnašas, abiem šalims pasikonsultavus tarpusavyje, persvarstomas arba jo mokėjimas sustabdomas su sąlyga, kad Europos Sąjunga mokėjimo sustabdymo metu jau yra pervedusi visą mokėtiną sumą, jei:

               a)

               žvejybos veiklai Seišelių IEZ trukdo neįprastos aplinkybės, išskyrus gamtos reiškinius;

               b)

               vienoje iš šalių padaryta svarbių politinės krypties pakeitimų, turinčių įtakos atitinkamoms šio protokolo nuostatoms;

               c)

               Europos Sąjunga konstatuoja, kad pažeisti esminiai ir pamatiniai žmogaus teisių principai, kaip numatyta Kotonu susitarimo 9 straipsnyje, ir atlikus minėto susitarimo 8 ir 96 straipsniuose nustatytą procedūrą. Tuo atveju sustabdoma visa ES laivų žvejybos veikla.

         2.   Europos Sąjunga pasilieka teisę visiškai ar iš dalies sustabdyti 2 straipsnio 2 dalies b punkte numatyto specialaus finansinio įnašo mokėjimą, jei pagal šio protokolo 3 straipsnį jungtiniam komitetui atlikus vertinimą ir po konsultacijų jungtiniame komitete nustatoma, kad sektoriaus politikai įgyvendinti skirtos paramos rezultatai iš esmės neatitinka programos, kuriai skirtas biudžetas.
   3.   Finansinis įnašas vėl gali būti pradėtas mokėti ir žvejybos veikla vėl gali būti pradėta vykdyti, kai atstatoma ankstesnė padėtis, buvusi prieš susidarant anksčiau minėtoms aplinkybėms, ir jei šalys, pasikonsultavusios tarpusavyje, dėl to sutaria.
   9 straipsnis
   Protokolo įgyvendinimo sustabdymas
   1.   Šio protokolo įgyvendinimas sustabdomas vienos iš šalių iniciatyva po konsultacijų jungtiniame komitete, numatytame Susitarimo 9 straipsnyje, ir šalims sutarus tarpusavyje, jei:

               a)

               žvejybos veiklai Seišelių IEZ trukdo neįprastos aplinkybės, išskyrus gamtos reiškinius;

               b)

               Europos Sąjunga neatlieka 2 straipsnio 2 dalies a punkte numatytų mokėjimų dėl kitų nei šio protokolo 8 straipsnyje nurodytos priežasčių;

               c)

               aiškinant ir įgyvendinant šį protokolą ir jo priedą tarp šalių kyla ginčas, kuris negali būti išspręstas;

               d)

               viena iš šalių nesilaiko šio protokolo ir jo priedo nuostatų;

               e)

               vienoje iš šalių padaryta svarbių politinės krypties pakeitimų, turinčių įtakos atitinkamoms šio protokolo nuostatoms;

               f)

               viena iš šalių konstatuoja, kad pažeisti esminiai ir pamatiniai žmogaus teisių principai, kaip nustatyta Kotonu susitarimo 9 straipsnyje, ir atlikus minėto susitarimo 8 ir 96 straipsniuose nustatytą procedūrą;

               g)

               nesilaikoma Tarptautinės darbo organizacijos pagrindinių darbo principų ir teisių deklaracijos, kaip numatyta Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 3 straipsnio 5 dalyje.

         2.   Norėdama sustabdyti protokolo taikymą, suinteresuotoji šalis apie savo ketinimą praneša raštu ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki dienos, kurią šis sustabdymas turėtų įsigalioti.
   3.   Jei protokolo taikymas sustabdomas, šalys ir toliau konsultuojasi tarpusavyje siekdamos draugiškai išspręsti ginčą. Ginčą išsprendus, protokolas vėl pradedamas taikyti, o finansinio įnašo suma sumažinama proporcingai ir pro rata temporis, priklausomai nuo protokolo taikymo sustabdymo trukmės.
   10 straipsnis
   Taikomos nacionalinės teisės nuostatos
   1.   Seišelių vandenyse veiklą vykdantiems Europos Sąjungos žvejybos laivams taikomi Seišelių įstatymai ir kiti teisės aktai, nebent šiame protokole ir jo priede yra nustatyta kitaip.
   2.   Seišelių valdžios institucijos Europos Komisijai praneša apie visus su žuvininkystės politika susijusius teisės aktų pakeitimus arba apie naujus teisės aktus.
   11 straipsnis
   Trukmė
   Šis Protokolas ir jo priedas taikomi trejus (3) metus nuo dienos, kurią jis pradedamas laikinai taikyti pagal 13 straipsnį, jei pagal 12 straipsnį nepranešama apie protokolo denonsavimą.
   12 straipsnis
   Denonsavimas
   1.   Norėdama denonsuoti šį protokolą, suinteresuotoji šalis apie savo ketinimą kitai šaliai praneša raštu likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki dienos, kurią šis protokolas turėtų būti denonsuotas.
   2.   Ankstesnėje dalyje minėto pranešimo pateikimas laikomas šalių konsultacijų pradžia.
   13 straipsnis
   Laikinas taikymas
   Šis Protokolas ir jo priedas laikinai taikomi nuo jų pasirašymo dienos.
   14 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis Protokolas ir jo priedas įsigalioja tą dieną, kurią šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų procedūrų užbaigimą.
   PRIEDAS

      EUROPOS SĄJUNGOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLOS SEIŠELIŲ VANDENYSE SĄLYGOS

   I   SKYRIUS

      VALDYMO PRIEMONĖS

      1   SKIRSNIS

         Žvejybos leidimų paraiškų teikimas ir žvejybos leidimų išdavimas

               1.

               Pagal protokolą, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, numatyti Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime, žvejybos leidimus žvejybos veiklai vykdyti Seišelių vandenyse gali gauti tik reikalavimus atitinkantys Europos Sąjungos laivai.

               2.

               Žvejybos leidimas – tai teisė nustatytą laikotarpį vykdyti žvejybos veiklą tam tikrame rajone arba taikant tam tikrą žvejybos būdą arba licencija tokiai veiklai vykdyti.

               3.

               Europos Sąjungos laivas atitinka reikalavimus, jei laivo savininkui, jo kapitonui arba pačiam laivui Seišeliuose nėra uždrausta žvejybos veikla. Jie neturi būti padarę Seišelių teisės aktų pažeidimų ir turi būti įvykdę visus ankstesnius įsipareigojimus, susijusius su Seišeliuose pagal su Europos Sąjunga sudarytus žvejybos susitarimus vykdoma žvejybos veikla. Be to, jie turi atitikti Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 nuostatas dėl žvejybos leidimų.

               4.

               Visi Europos Sąjungos laivai, kuriems prašoma išduoti žvejybos leidimą, yra atstovaujami Seišeliuose gyvenančio agento. Minėto agento pavardė ir adresas nurodomi žvejybos leidimo paraiškoje.

               5.

               Atitinkamos Europos Sąjungos valdžios institucijos kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms, kaip apibrėžta Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 2 straipsnyje, žvejybos leidimo paraišką dėl kiekvieno laivo, pageidaujančio vykdyti žvejybos veiklą pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą, pateikia ne vėliau kaip prieš 20 dienų iki leidimo įsigaliojimo pradžios dienos.

               6.

               Jei laivo savininkas pagal 5 punktą žvejybos leidimo paraiškos nepateikia prieš leidimo įsigaliojimo pradžią, jis tai gali padaryti leidimo galiojimo laikotarpiu kreipdamasis į ES ne vėliau kaip prieš 20 dienų iki žvejybos veiklos pradžios. Tokiais atvejais laivų savininkai moka visus mokesčius už visą žvejybos leidimo galiojimo laikotarpį.

               7.

               Kiekviena kompetentingai Seišelių valdžios institucijai pateikiama žvejybos leidimo paraiška parengiama pagal I priedėlyje pateikiamą formos modelį ir prie jos pridedami tokie dokumentai:

                           a)

                           dokumentas, patvirtinantis mokesčio sumokėjimą už žvejybos leidimo galiojimo laikotarpį;

                           b)

                           kiti dokumentai arba pažymėjimai, kurių reikalaujama remiantis specialiomis taisyklėmis, pagal protokolą taikomomis atitinkamo tipo laivams.

               8.

               Mokestis pervedamas į Seišelių valdžios institucijų nurodytą sąskaitą.

               9.

               Mokesčiai apima visus nacionalinius ir vietinius mokesčius, išskyrus uosto ir paslaugų mokesčius.

               10.

               Žvejybos leidimai visiems laivams išduodami laivų savininkams arba jų agentams per 15 dienų nuo dienos, kai kompetentinga Seišelių valdžios institucija gauna visus 7 punkte nurodytus dokumentus.
               Šių žvejybos leidimų kopija siunčiama už Seišelius atsakingai Europos Komisijos delegacijai.

               11.

               Žvejybos leidimas išduodamas konkrečiam laivui ir negali būti perleidžiamas, išskyrus force majeure atvejus, kaip nurodyta 12 punkte.

               12.

               Įrodytu force majeure atveju Europos Sąjungai paprašius vieno laivo žvejybos leidimas likusiu jo galiojimo laikotarpiu gali būti perleistas kitam reikalavimus atitinkančiam panašiomis charakteristikomis pasižyminčiam laivui, nemokant jokio kito mokesčio. Tačiau ūdomis žvejojančių laivų atveju, jei vieną laivą pakeičiančio kito laivo bendra registrinė talpa (BRT) yra didesnė už pirmojo laivo talpą, mokesčio skirtumas mokamas pro rata temporis.

               13.

               Pirmojo laivo savininkas arba jo agentas per Europos Sąjungos delegaciją, atsakingą už Seišelius, panaikintą žvejybos leidimą grąžina kompetentingai Seišelių valdžios institucijai.

               14.

               Naujas žvejybos leidimas įsigalioja tą dieną, kai laivo savininkas kompetentingai Seišelių valdžios institucijai grąžina panaikintą žvejybos leidimą. Už Seišelius atsakinga Europos Sąjungos delegacija informuojama apie žvejybos leidimo perleidimą.

               15.

               Nepažeidžiant šio priedo VII skyriaus „Kontrolė“ 1 punkto, žvejybos leidimas visą laiką privalo būti laikomas laive.

      2   SKIRSNIS

         Su žvejybos leidimais susijusios sąlygos. Mokesčiai ir avansai

               1.

               Žvejybos leidimas galioja vienerius metus nuo protokolo laikino taikymo pradžios dienos ir gali būti pratęstas, jei tenkinamos 1 skirsnyje nustatytos paraiškos teikimo sąlygos.

               2.

               Seišelių kompetentingos valdžios institucijos žvejybos leidimus išduoda, taikydamos tokią mokėjimo tvarką:

                           a)

                           tunų žvejybos seineriams:

                                       —

                                       61 000 EUR už laivą nustatyto dydžio metinė suma mokama dviem dalimis:

                                       —

                                       50 % sumos sumokama teikiant žvejybos leidimo paraišką;

                                       —

                                       ir 50 % sumos – per šimtą (100) dienų nuo žvejybos leidimo galiojimo laikotarpio pradžios dienos.

                                       —

                                       Išskirtinėmis su piratavimu susijusiomis aplinkybėmis, kurios kelia rimtą pavojų pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą veiklą vykdančių laivų saugumui ir dėl kurių laivai yra priversti išplaukti iš Indijos vandenyno, abi šalys, remdamosi laivų savininkų per Europos Komisiją atskirai pateiktais prašymais ir atsižvelgdamos į kiekvieną atvejį atskirai, išnagrinėja galimybę leisti mokėti pro rata temporis.

                           b)

                           ūdomis žvejojantiems laivams (kurių BRT – daugiau kaip 250):

                                       —

                                       prieš leidimo galiojimo pradžią mokama 4 200 EUR suma, atitinkanti 35 EUR už toną sumą, mokamą už 120 tonų tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų, sužvejotų Seišelių vandenyse;

                           c)

                           ūdomis žvejojantiems laivams (kurių BRT – mažiau kaip 250):

                                       —

                                       prieš leidimo galiojimo pradžią mokama 3 150 EUR suma, atitinkanti 35 EUR už toną sumą, mokamą už 90 tonų tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų, sužvejotų Seišelių vandenyse.

               3.

               Jei ūdomis žvejojančių laivų sužvejotas žuvų kiekis viršija anksčiau nurodytą kiekį tonomis, laivų savininkai, gavę mokėtinų mokesčių ataskaitą, ne vėliau kaip iki tų pačių metų birželio 30 d. kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms į Seišelių valdžios institucijų nurodytą banko sąskaitą atitinkamai perveda papildomą 35 EUR už toną sumą.
               Jei 6 dalyje nurodytoje galutinėje ataskaitoje nurodyta suma yra mažesnė už 3 dalyje nurodytą ūdomis žvejojantiems laivams taikomą avansą, likutis laivo savininkui negrąžinamas.

               4.

               Seišelių valdžios institucijos parengia ankstesnių kalendorinių metų mokėtinų mokesčių ataskaitą remdamosi pateiktomis Europos Sąjungos laivų sužvejoto kiekio deklaracijomis ir kita Seišelių valdžios institucijų turima informacija.

               5.

               Ataskaita Komisijai išsiunčiama iki einamųjų metų kovo 31 d. Komisija tuo pat metu iki balandžio 15 d. ją perduoda laivų savininkams ir atitinkamų valstybių narių nacionalinėms valdžios institucijoms.

               6.

               Jei laivų savininkai nesutinka su Seišelių valdžios institucijų pateikta ataskaita, jie gali konsultuotis su moksliniais institutais, atsakingais už sužvejoto kiekio duomenų tikrinimą, pavyzdžiui, su IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) ir IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar), ir vėliau tartis su kompetentingomis Seišelių valdžios institucijomis, kurios apie tai praneša Komisijai, kad iki einamųjų metų gegužės 31 d. būtų sudaryta galutinė ataskaita. Jei laivų savininkai iki tos dienos savo pastabų nepateikia, Seišelių valdžios institucijų pateikta ataskaita laikoma galutine.

      3   SKIRSNIS

         Aprūpinimo laivai

               1.

               Aprūpinimo laivams, teikiantiems pagalbą pagal šį protokolą veiklą vykdantiems ES žvejybos laivams, taikomos tos pačios nuostatos, mokesčiai ir sąlygos, kokie pagal Seišelių rašytinius įstatymus taikomi kitiems tokiems laivams.

               2.

               Su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava plaukiojantiems aprūpinimo laivams tinkamu mastu taikoma ta pati 1 skirsnyje nustatyta žvejybos leidimų paraiškų perdavimo procedūra.

         II   SKYRIUS

      ŽVEJYBOS ZONOS

   Siekiant nepakenkti smulkaus masto žuvininkystei Seišelių vandenyse, Europos Sąjungos laivams neleidžiama žvejoti zonose, kurios Seišelių teisės aktuose apibrėžtos kaip zonos, kuriose žvejyba ribojama arba draudžiama, arba yra trijų mylių spinduliu nuo Seišelių valdžios institucijų įrengto bet kurio žuvų suburiamojo įrenginio, kurių geografinės koordinatės praneštos laivų savininkų atstovams arba agentams.
   III   SKYRIUS

      STEBĖSENA

      1   SKIRSNIS

         Sužvejoto kiekio registravimas

               1.

               Visi laivai, kuriems pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą leidžiama žvejoti Seišelių vandenyse, privalo kompetentingai Seišelių valdžios institucijai pranešti apie sužvejotų žuvų kiekį, laikydamiesi tokių taisyklių:

                           1.1.

                           Europos Sąjungos laivai, kurie turi žvejybos Seišelių vandenyse licenciją, kasdien užpildo kiekvienam jų reisui Seišelių vandenyse skirtą sužvejoto kiekio ataskaitos formą, kaip nurodyta 2 ir 3 priedėliuose. Forma pildoma ir tuomet, kai žuvų sužvejota nebuvo. Forma pildoma įskaitomai, ją pasirašo laivo kapitonas arba jo atstovas.

                           1.2.

                           Sužvejoto kiekio ataskaitos formą, nurodytą 1.1 ir 1.3 punktuose, Europos Sąjungos laivai pateikia tokia tvarka:

                                       —

                                       jei jie atvyksta į Viktorijos uostą, užpildytą formą Seišelių valdžios institucijoms pateikia per penkias (5) dienas nuo atvykimo dienos arba bet kuriuo atveju prieš išvykdami iš uosto, priklausomai nuo to, kas įvyksta anksčiau;

                                       —

                                       visais kitais atvejais užpildytą formą Seišelių valdžios institucijoms išsiunčia per keturiolika (14) dienų nuo atvykimo į bet kurį kitą nei Viktorijos uostą.

                           1.3.

                           Šių sužvejoto kiekio ataskaitos formų kopijos tuo pat metu ir per tą patį 1.2 punkte nustatytą laikotarpį privalo būti išsiųstos I skyriaus 2 skirsnio 6 punkte nurodytiems moksliniams institutams.

               2.

               Laikotarpiai, kuriais laivas nėra Seišelių IEZ, pažymimi pirmiau nurodytoje sužvejoto kiekio ataskaitos formoje, įrašant „Ne Seišelių vandenys.“

               3.

               Šalys siekia, kad būtų sukurta sužvejoto kiekio duomenų sistema, pagal kurią visa minėta informacija būtų keičiamasi tik elektroniniu būdu. Todėl abi šalys svarsto galimybę popierinę sužvejoto kiekio duomenų pažymos versiją kuo greičiau pakeisti elektronine versija.

               4.

               Jei įvedus elektroninę sužvejoto kiekio deklaravimo sistemą iškiltų techninių problemų arba ji blogai veiktų, sužvejotas kiekis deklaruojamas remiantis 1 punktu.

      2   SKIRSNIS

         Pranešimas apie sužvejotą kiekį. Įplaukimas į seišelių vandenis ir išplaukimas iš jų

               1.

               Šiame priede Europos Sąjungos laivų reiso trukmė apibrėžiama taip:

                           —

                           laikotarpis nuo laivo įplaukimo į Seišelių vandenis iki išplaukimo iš jų,

                           —

                           laikotarpis nuo įplaukimo į Seišelių vandenis iki perkrovimo arba

                           —

                           laikotarpis nuo įplaukimo į Seišelių vandenis iki iškrovimo Seišeliuose.

               2.

               Europos Sąjungos laivai Seišelių valdžios institucijoms apie savo planuojamą įplaukimą į Seišelių vandenis arba išplaukimą iš jų praneša ne vėliau kaip prieš tris (3) valandas ir vykdydami žvejybos veiklą Seišelių vandenyse kas tris dienas praneša apie per tą laikotarpį sužvejotas žuvis.

               3.

               Pranešdami apie įplaukimą ir (arba) išplaukimą, laivai taip pat praneša savo buvimo vietą ir laive turimų sužvejotų žuvų kiekį ir rūšis. Tokie pranešimai siunčiami faksu arba el. paštu 5 priedėlyje nurodyta forma ir adresais. Tačiau Seišelių valdžios institucijos paviršinėmis ūdomis žvejojančius laivus, kuriuose nėra atitinkamos ryšių įrangos, gali atleisti nuo šio įpareigojimo, leisdamos jiems pranešimus teikti per radiją.

               4.

               Europos Sąjungos žvejybos laivai, kurie žvejybos veiklą vykdo apie tai nepranešę kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms, laikomi laivais, kurie žvejybos veiklą vykdo be žvejybos leidimo. Tokiais atvejais jiems bus taikomos VIII skyriaus 1.1 punkte nurodytos sankcijos.

      3   SKIRSNIS

         Iškrovimas

               1.

               Visi laivai, pageidaujantys sužvejotas žuvis iškrauti Seišelių uostuose, ne vėliau kaip prieš 24 valandas kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms praneša:

                           —

                           laivų, kuriuose vyks iškrovimo darbai, pavadinimus;

                           —

                           iškraunamų žuvų kiekį (tonomis pagal rūšis);

                           —

                           iškrovimo datą;

                           —

                           iškrauto krovinio gavėją.

               2.

               Tunų žvejybos seineriai deda pastangas, kad tunai Seišelių konservų fabrikui ir (arba) vietos pramonei būtų tiekiami tarptautinės rinkos kaina.

               3.

               Tunų žvejybos seineriai, sužvejotas žuvis iškraunantys Viktorijos uoste, dės pastangas, kad jų priegauda būtų parduota vietoje vietos rinkos kaina.

      4   SKIRSNIS

         Perkrovimas

               1.

               Visi laivai, pageidaujantys sužvejotas žuvis perkrauti Seišelių vandenyse, tai atlieka tik Seišelių uostuose. Jūroje perkrovimą atlikti draudžiama ir visiems šią nuostatą pažeidusiems asmenims taikomos Seišelių įstatymuose numatytos nuobaudos.

               2.

               Laivų savininkai arba jų agentai ne vėliau kaip prieš 24 valandas kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms turi pranešti:

                           —

                           laivų, kuriuose vyks perkrovimo darbai, pavadinimus,

                           —

                           krovininių laivų pavadinimus,

                           —

                           perkraunamų žuvų kiekį (tonomis pagal rūšis) ir

                           —

                           perkrovimo datą.

               3.

               Perkrovimas laikomas išvykimu iš Seišelių vandenų. Todėl laivai kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms turi pateikti savo sužvejoto kiekio deklaracijas.

      5   SKIRSNIS

         Laivų stebėsenos sistema

   Laivai, be kita ko, stebimi naudojant laivų stebėsenos sistemas, nediskriminuojant ir remiantis toliau nustatytomis nuostatomis.

               1.

               Palydovinio stebėjimo tikslais Seišelių valdžios institucijos vėliavos valstybių žvejybos stebėsenos centrams (ŽSC) praneša Seišelių vandenų koordinates (ilgumas ir platumas).
               Seišelių valdžios institucijos šią informaciją, išreikštą dešimtainės sistemos laipsniais pagal pasaulinę koordinačių sistemą Wgs–84 datum, perduos elektroniniu formatu.

               2.

               Seišelių valdžios institucijos ir nacionaliniai ŽSC, naudodami https formatą arba, jei taikoma, kitą saugų ryšių protokolą, keisis informacija apie jų atitinkamus elektroninius adresus ir atitinkamuose ŽSC naudotinas specifikacijas pagal 4 ir 6 punktuose nustatytas sąlygas. Šią informaciją, kiek įmanoma, sudaro pavardės, telefonų ir faksų numeriai ir elektroninio pašto (interneto) adresai, kuriuos ŽSC gali naudoti keisdamiesi bendra informacija.

               3.

               Laivo buvimo vieta bus nustatoma ne didesne kaip 100 m paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu.

               4.

               Kai pagal ES ir Seišelių partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą žvejojantis laivas įplaukia į Seišelių vandenis, vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centras automatiškai ne rečiau kaip kas valandą (dažnumas) realiuoju laiku perduoda Seišelių žvejybos stebėsenos centrui laivo buvimo vietos ataskaitas. Šie pranešimai laikomi buvimo vietos ataskaitomis.
               Pranešimų perdavimo dažnumas gali būti keičiamas ir pranešimai perduodami ne rečiau kaip kas 30 minučių, jei yra svarių įrodymų, kad laivas daro pažeidimą.

                           4.1.

                           Šiuos įrodymus kartu su prašymu pakeisti dažnumą Seišelių žvejybos stebėsenos centras pateikia vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centrui ir Europos Komisijai. Gavęs prašymą žvejybos stebėsenos centras nedelsdamas automatiškai ir realiuoju laiku siunčia duomenis Seišelių žvejybos stebėsenos centrui.

                           4.2.

                           Seišelių žvejybos stebėsenos centras apie stebėsenos procedūros pabaigą nedelsdamas praneša vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centrui ir Europos Komisijai.

                           4.3.

                           Vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centrui ir Europos Komisijai pranešama apie bet kokios tikrinimo procedūros, atliekamos remiantis 4.2 punkte nurodytu specialiu prašymu, eigą.

               5.

               4 punkte nurodyti pranešimai perduodami elektroniniu būdu naudojant https formatą arba kitą saugų ryšių protokolą, remiantis anksčiau atitinkamų ŽSC sudarytais susitarimais. Visi pranešimai perduodami automatiškai ir realiuoju laiku, kaip nurodyta 4 punkte.
               Laivui vykdant veiklą Seišelių vandenyse draudžiama išjungti jo palydovinę padėties nustatymo įrangą arba trukdyti jos veikimui.

               6.

               Jei kyla techninių problemų, susijusių su žvejybos laive įrengta palydovine stebėjimo įranga, arba šios įrangos veikimo sutrikimų, laivo kapitonas atitinkamos vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centrui 4 punkte nurodytą informaciją perduoda faksu arba e. paštu, pateikdamas laikotarpio, kuris prasidėjo, kai buvo nustatytas gedimas arba sutrikimas arba kai laivo savininkui arba kapitonui apie tai pranešė kompetentingos Seišelių valdžios institucijos, duomenis. Tokiomis sąlygomis, kol laivas pasilieka Seišelių vandenyse, užtenka, kad kas keturias valandas būtų pateikta bent viena bendra buvimo vietos ataskaita. Šioje bendroje buvimo vietos ataskaitoje nurodoma laivo buvimo vieta kas valandą, kurią to laivo kapitonas užregistravo per minėtas keturias valandas. Vėliavos valstybės ŽSC arba pats laivas šiuos pranešimus nedelsdamas perduoda Seišelių ŽSC. Prireikus arba kilus abejonėms, kompetentinga Seišelių valdžios institucija gali paprašyti, kad minėtas laivas buvimo vietos ataskaitą siųstų kas valandą. Sugedusi įranga suremontuojama arba pakeičiama, kai tik laivas grįžta iš žvejybos reiso. Nesuremontavus ar nepakeitus įrangos į naują žvejybos reisą išvykti negalima.

               7.

               Laivo stebėsenos sistemos techninės ir programinės įrangos sudėtinės dalys yra apsaugotos nuo klastojimo, t. y. negalima įvesti ir siųsti klaidingų duomenų apie buvimo vietą ir jų neturi būti galima reguliuoti rankiniu būdu. Sistema yra visiškai automatinė ir veikia bet kuriuo metu, nepriklausomai nuo aplinkos sąlygų. Palydovinę padėties nustatymo įrangą draudžiama sunaikinti, sugadinti, padaryti neveikiančia ar kaip kitaip trukdyti jos veikimui.
               Visų pirma kapitonas užtikrina, kad:

                           —

                           duomenys nebūtų pakeisti;

                           —

                           prie palydovinės padėties nustatymo įrangos prijungta (-os) antena (-os) nebūtų užstojama (-os);

                           —

                           palydovinei padėties nustatymo įrangai jokiais būdais nebūtų pertrauktas elektros tiekimas;

                           —

                           laivo padėties nustatymo įranga nebūtų pašalinta iš laivo ar tos vietos, kurioje ji iš pradžių buvo įmontuota;

                           —

                           kompetentingai Seišelių valdžios institucijai būtų nedelsiant pranešta apie bet kokį laivo padėties nustatymo įrangos pakeitimą.

                     Už bet kurio iš pirmiau minėtų įsipareigojimų nevykdymą kapitonui gali tekti atsakyti pagal Seišelių rašytinius įstatymus.

               8.

               Vėliavos valstybės ŽSC kas valandą stebi savo laivų judėjimą Seišelių vandenyse. Jei laivai juda ne pagal numatytas sąlygas, apie tai nedelsiant pranešama Seišelių ŽSC ir taikoma 6 punkte numatyta procedūra.

               9.

               Atitinkami ŽSC ir Seišelių ŽSC bendradarbiauja, kad būtų užtikrintas šių nuostatų įgyvendinimas. Jei Seišelių ŽSC nustato, kad vėliavos valstybė nesiunčia duomenų, kaip nurodyta 4 punkte, apie tai nedelsiant pranešama atitinkamam ŽSC. Gavęs pranešimą, pastarasis per dvidešimt keturias (24) valandas atsako Seišelių ŽSC, informuodamas, kodėl neteikiami pranešimai, ir nurodydamas pagrįstą laiką, nuo kurio bus vėl laikomasi minėtų nuostatų. Jei per nurodytą laikotarpį įsipareigojimai neįvykdomi, abu ŽSC tokias problemas spręs raštu arba kaip numatyta šių nuostatų 13 punkte.

               10.

               Laikantis šių nuostatų perduodami stebėsenos duomenys naudojami tik kompetentingų Seišelių valdžios institucijų vykdomai kontrolei, valdymui, stebėsenai ir jų reikalavimų vykdymui užtikrinti. Šie duomenys jokiomis aplinkybėmis negali būti perduodami nesusijusioms trečiosioms šalims, išskyrus tuos atvejus, kai gaunamas atitinkamos vėliavos valstybės raštiškas sutikimas, kiekvieną konkretų atvejį išnagrinėjus atskirai, arba gaunamas Seišelių teismo nurodymas.

               11.

               Susitariama, kad bet kuriai šaliai paprašius, bus keičiamasi informacija apie palydovinę įrangą, naudojamą padėčiai nustatyti, siekiant užtikrinti, kad taikant šias nuostatas minėta įranga visiškai atitiktų kitos šalies reikalavimus.

               12.

               Prireikus šalys susitaria susitikti ir tinkamu metu persvarstyti šias nuostatas, be kita ko, atitinkamai išnagrinėti su atskirais laivais susijusius sutrikimų ar nukrypimų nuo normos atvejus. Apie visus tokius atvejus Seišelių valdžios institucijos turės pranešti ES vėliavos valstybėms narėms ir Europos Komisijai ne vėliau kaip likus 15 dienų iki persvarstymo susitikimo.

               13.

               Bet kokie dėl šių nuostatų aiškinimo ar taikymo kylantys ginčai sprendžiami šalims konsultuojantis tarpusavyje Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 9 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete.

         IV   SKYRIUS

      JŪREIVIŲ PRIĖMIMAS Į LAIVĄ

               1.

               Kiekvienas tunų žvejybos seineris, laivo savininkui pritarus, vykdydamas reisą Seišelių vandenyse į laivą priima ne mažiau kaip du Seišelių jūreivius, kuriuos laivo agentas paskiria iš kompetentingos Seišelių valdžios institucijos pateikto pavardžių sąrašo.

               2.

               Laivų savininkai siekia, kad į laivą būtų priimta papildomų Seišelių jūreivių.

               3.

               Laivo savininkas arba agentas kompetentingai Seišelių valdžios institucijai praneša į atitinkamą laivą priimtų Seišelių jūreivių pavardes ir kitus duomenis, nurodydamas jų įguloje užimamas pareigas.

               4.

               Į ES laivus priimtiems jūreiviams be apribojimų taikoma Tarptautinės darbo organizacijos pagrindinių darbo principų ir teisių deklaracija. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas, galiojančiu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu ir diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse.

               5.

               Seišelių jūreivių darbo sutartys, kurių viena kopija perduodama sutartį pasirašiusiems asmenims, sudaromos tarp laivų savininkų agento (-ų) ir jūreivių ir (arba) jų profesinių sąjungų ar atstovų, konsultuojantis su kompetentingomis Seišelių valdžios institucijomis. Šiomis sutartimis jūreiviams užtikrinamos jiems taikomos socialinės garantijos, įskaitant draudimą mirties, ligos ir nelaimingo atsitikimo atveju, taip pat pensijų išmokas.

               6.

               Atlyginimą Seišelių jūreiviams moka laivų savininkai. Susitarimą dėl atlyginimų, prieš išduodant leidimus žvejoti, kartu priima laivų savininkai arba jų agentai ir kompetentingos Seišelių valdžios institucijos. Tačiau Seišelių jūreivių atlyginimo sąlygos negali būti blogesnės nei taikomos panašias pareigas vykdančioms Seišelių įguloms ir bet kokiu atveju ne blogesnės už TDO normas.

               7.

               Seišelių užimtumo įstatymo vykdymo užtikrinimo ir taikymo tikslais laivo savininko agentas laikomas vietiniu laivo savininko atstovu. Į agento ir jūreivio sudaromą sutartį taip pat įtraukiamos jiems taikomos repatriacijos ir pensijų išmokų sąlygos.

               8.

               Visi Europos Sąjungos laivuose įdarbinti jūreiviai dieną prieš pasiūlytą jų priėmimo į laivą dieną prisistato paskirto laivo kapitonui. Jei jūreivis neatvyksta numatytą jo priėmimo į laivą dieną ir valandą, laivų savininkai savaime atleidžiami nuo įpareigojimo priimti tą jūreivį į laivą.

               9.

               Jei į tunų žvejybos laivus priimtų Seišelių jūreivių skaičius dėl ankstesniame punkte nenurodytų priežasčių yra mažesnis už mažiausią 1 punkte nustatytą skaičių, kiekvienas laivo savininkas privalo sumokėti nustatyto dydžio sumą, kuri apskaičiuojama remiantis dienų, per kurias jo laivyno laivai vykdė veiklą Seišelių vandenyse, skaičiumi (kai pirmo laivo įplaukimo diena laikoma pirmąja veiklos diena ir paskutinio laivo išplaukimo diena laikoma paskutiniąja veiklos diena), padaugintu iš kiekvienai dienai nustatytos 20 EUR sumos. Nustatyto dydžio suma Seišelių valdžios institucijoms sumokama ne vėliau kaip per 90 dienų nuo žvejybos leidimo galiojimo laikotarpio pabaigos dienos.

               10.

               Ta suma naudojama Seišelių jūreiviams ir (arba) žvejams mokyti ir mokama į Seišelių valdžios institucijų nurodytą sąskaitą.

         V   SKYRIUS

      STEBĖTOJAI

               1.

               Abi šalys pripažįsta, kad svarbu atsižvelgti į IVTK nutarime Nr. 10/04 nustatytus įpareigojimus, susijusius su moksline stebėtojų programa.

               2.

               Įsipareigojimų vykdymo tikslais, išskyrus tuos atvejus, kai, atsižvelgiant į saugumo reikalavimus, neturima pakankamai vietos, stebėtojams taikomos toliau išdėstytos nuostatos:

                           2.1.

                           Laivai, kuriems pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą leidžiama žvejoti Seišelių vandenyse, į laivą toliau nurodytomis sąlygomis priima Seišelių paskirtus stebėtojus.

                                       2.1.1.

                                       Seišelių valdžios institucijoms paprašius, Europos Sąjungos žvejybos laivai į laivą priima po vieną stebėtoją, o jei, Seišelių valdžios institucijų nuomone, tai tinkama ir būtina – po du stebėtojus, kuriuos paskiria minėtos valdžios institucijos.

                                       2.1.2.

                                       Seišelių valdžios institucijos sudaro laivų, į kuriuos turi būti priimtas stebėtojas, sąrašą, ir į laivus paskirtų stebėtojų sąrašą. Šie sąrašai nuolat atnaujinami. Sąrašai Europos Komisijai pateikiami tik juos sudarius, o vėliau – kas tris mėnesius, jei jie atnaujinami.

                                       2.1.3.

                                       Seišelių valdžios institucijos atitinkamiems laivų savininkams arba jų agentams praneša stebėtojo, kuris turi būti priimtas į jų laivą, pavardę ne vėliau kaip iki stebėtojo planuojamo priėmimo į laivą likus 15 dienų.

               3.

               Stebėtojų laive praleidžiamą laiką nustato Seišelių valdžios institucijos, tačiau paprastai tas laikas turėtų būti ne ilgesnis, negu būtina pareigoms atlikti. Apie tai Seišelių valdžios institucijos laivų savininkams arba jų agentams praneša tuo pat metu, kai praneša į atitinkamą laivą paskirto stebėtojo pavardę.

               4.

               Stebėtojų priėmimo į laivą sąlygas bendru sutarimu nustato laivų savininkai arba jų agentai ir Seišelių valdžios institucijos po to, kai paskelbiamas paskirtų laivų sąrašas.

               5.

               Per dvi savaites ir apie tai įspėję prieš 10 dienų atitinkami laivų savininkai praneša, kuriame Seišelių uoste ir kuriomis dienomis jie ketina priimti stebėtojus į laivą.

               6.

               Jei stebėtojas į laivą priimamas užsienio uoste, jo kelionės išlaidas padengia laivo savininkas. Jei laivas, kuriame yra vienas (arba du) Seišelių stebėtojas (-ai), išplaukia iš Seišelių vandenų, imamasi visų būtinų priemonių, kad stebėtojas kuo greičiau galėtų grįžti į Seišelius, o išlaidas padengia laivo savininkas.

               7.

               Jeigu stebėtojas neatvyksta į sutartą vietą sutartu laiku ir per dvylika valandų nuo sutarto laiko, laivų savininkai atleidžiami nuo įsipareigojimo priimti stebėtoją į laivą.

               8.

               Su stebėtojais laive elgiamasi kaip su pareigūnais. Jie atlieka tokias užduotis:

                           8.1.

                           stebi laivų žvejybos veiklą;

                           8.2.

                           tikrina laivų, kuriuose vykdomos žvejybos operacijos, padėtį;

                           8.3.

                           registruoja naudojamus žvejybos įrankius;

                           8.4.

                           tikrina į laivo žurnalą įrašytus Seišelių vandenyse sužvejoto kiekio duomenis;

                           8.5.

                           tikrina priegaudos procentinę dalį ir įvertina į jūrą išmetamų žuvų kiekį;

                           8.6.

                           kartą per savaitę faksu, el. paštu arba kitomis ryšio priemonėmis praneša žvejybos duomenis, įskaitant laive turimą Seišelių vandenyse sužvejotą kiekį ir priegaudą.

               9.

               Laivų kapitonai daro viską, kas įmanoma, kad būtų užtikrintas laive esančių stebėtojų fizinis ir psichologinis saugumas.

               10.

               Be to, kiek tai įmanoma, stebėtojams suteikiamos visos jų pareigoms vykdyti reikalingos sąlygos. Kapitonas jiems suteikia galimybę naudotis jų pareigoms vykdyti reikalingomis ryšio priemonėmis, susipažinti su dokumentais, tiesiogiai susijusiais su laivo žvejybos veikla, įskaitant, visų pirma, laivo žurnalą ir navigacijos knygą, ir patekti į atitinkamas laivo dalis, jei tai būtina stebėtojų pareigų vykdymui palengvinti.

               11.

               Būdami laive stebėtojai:

                           11.1.

                           imasi visų reikiamų veiksmų, kad užtikrintų, jog dėl jų priėmimo į laivą sąlygų ir buvimo laive nenutrūktų žvejybos operacijos ir nebūtų trukdoma jų vykdyti;

                           11.2.

                           tausoja laive esantį turtą ir įrangą ir paiso visų laivui priklausančių dokumentų konfidencialumo.

               12.

               Stebėjimo laikotarpio pabaigoje ir prieš palikdami laivą stebėtojai parengia ir pasirašo veiklos ataskaitą, kuri turi būti perduota kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms, o jos kopija – Europos Komisijai. Stebėtojams išvykstant iš laivo, kapitonui įteikiama ataskaitos kopija.

               13.

               Laivo savininkai padengia stebėtojų apgyvendinimo laive sąlygas, kurios atitinka pareigūnams taikomas sąlygas.

               14.

               Stebėtojų atlyginimą ir taikomus mokesčius moka kompetentingos Seišelių valdžios institucijos.

         VI   SKYRIUS

      UOSTO ĮRANGA IR NAUDOJIMASIS IŠTEKLIAIS BEI PASLAUGOMIS

   Europos Sąjungos laivai stengiasi visus jų veiklai reikalingus išteklius ir paslaugas įsigyti Seišeliuose. Seišelių valdžios institucijos, susitarusios su laivų savininkais, nustato naudojimosi uosto įranga ir, jei reikia, ištekliais bei paslaugomis sąlygas.
   VII   SKYRIUS

      KONTROLĖ

   Laivai laikosi Seišelių rašytinių įstatymų, susijusių su žvejybos įrankiais bei jų techninėmis specifikacijomis, ir su visomis kitomis jų žvejybos veiklai taikomomis techninėmis priemonėmis, taip pat laikosi Indijos vandenyno tunų komisijos nustatytų išsaugojimo, valdymo ir kitų priemonių.
   1.   Laivų sąrašas
   Europos Sąjunga atnaujina laivų, kuriems pagal šį protokolą yra išduotas žvejybos leidimas, sąrašą. Parengtas ir kiekvieną kartą atnaujintas sąrašas perduodamas už žuvininkystės kontrolę atsakingoms Seišelių valdžios institucijoms.
   2.   Kontrolės procedūros

               2.1.

               Europos Sąjungos žvejybos laivų kapitonai, vykdantys žvejybos veiklą Seišelių vandenyse, bendradarbiauja su Seišelių įgaliotais pareigūnais, tikrinančiais ir kontroliuojančiais žvejybos veiklą.

               2.2.

               Siekiant, kad patikrinimų procedūros būtų atliekamos saugiau ir lengviau, ir nepažeidžiant rašytinių Seišelių įstatymų nuostatų, laivo sulaikymas patikrinimui turi būti vykdomas taip, kad būtų galima atpažinti patikrinimų platformas ir nustatyti, kad inspektoriai yra Seišelių įgalioti pareigūnai.

               2.3.

               Seišeliai gali leisti Europos Sąjungai arba jos paskirtai įstaigai siųsti ES inspektorius, kurie atlikdami patikrinimus krante stebėtų ES laivų veiklą, įskaitant perkrovimus.

               2.4.

               Pabaigus patikrinimą, prie patikrinimo ataskaitos gali būti pateiktos pastabos, o visi patikrinime dalyvavę asmenys, įskaitant kapitoną, ją pasirašo. Patikrinimo ataskaitos kopija įteikiama laivo kapitonui.

               2.5.

               Šie įgalioti pareigūnai nelieka laive ilgiau nei būtina jų pareigoms atlikti.

         3.   Europos Sąjungos žvejybos laivų, atliekančių iškrovimo ir perkrovimo operacijas Seišelių uostuose, kapitonai suteikia galimybę ir padeda Seišelių įgaliotiems pareigūnams tikrinti tokią veiklą. Atlikus patikrinimą, laivo kapitonui išduodamas pažymėjimas.
   4.   Jei nesilaikoma šio skyriaus nuostatų, Seišelių Vyriausybė pasilieka teisę sustabdyti pažeidimą padariusio laivo žvejybos leidimo galiojimą, kol bus atlikti formalumai, ir laivui skirti galiojančiuose Seišelių teisės aktuose nustatytą nuobaudą. Apie tai informuojama vėliavos valstybė narė ir Europos Komisija.
   VIII   SKYRIUS

      VYKDYMO UŽTIKRINIMAS

   1.   Sankcijos

               1.1.

               Jei nesilaikoma bet kurios iš ankstesnių skyrių nuostatų, netaikomos gyvųjų jūros išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonės arba nesilaikoma rašytinių Seišelių įstatymų, taikomos rašytiniuose Seišelių įstatymuose nustatytos nuobaudos.

               1.2.

               Vėliavos valstybei narei ir Europos Komisijai nedelsiant išsamiai pranešama apie kiekvieną sankciją ir joms pateikiama visa su ja susijusi informacija.

               1.3.

               Jei pritaikius sankciją sustabdomas žvejybos leidimo galiojimas arba jis paskelbiamas negaliojančiu, Europos Komisija gali paprašyti kito laivo savininko žvejybos leidimo, kuriuo likusį jo galiojimo laikotarpį būtų pakeistas sustabdyto galiojimo arba negaliojantis žvejybos leidimas.

         2.   Žvejybos laivų areštas ir sulaikymas
   Seišelių valdžios institucijos per 48 valandas informuoja už Seišelius atsakingą Europos Sąjungos delegaciją ir vėliavos valstybę apie žvejybos laivo, plaukiojančio su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava ir žvejojančio Seišelių IEZ pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą, areštą ir (arba) sulaikymą ir persiunčia patikrinimo ataskaitos, kurioje išsamiai išdėstomos arešto ir (arba) sulaikymo aplinkybės ir priežastys, kopiją.
   3.   Keitimosi informacija procedūra arešto ir (arba) sulaikymo atveju

               3.1.

               Gavus pirmiau minėtą informaciją ir laikantis rašytiniuose Seišelių įstatymuose, susijusiuose su areštu ir (arba) sulaikymu, numatytų teismo procedūrų terminų ir jų vykdymo tvarkos, rengiamas Europos Komisijos ir kompetentingų Seišelių valdžios institucijų konsultacinis susirinkimas, kuriame esant galimybei dalyvauja atitinkamos valstybės narės atstovas.

               3.2.

               Susirinkime šalys pasikeičia visais susijusiais dokumentais arba informacija, kurie gali padėti išsiaiškinti nustatytų faktų aplinkybes. Laivo savininkui arba jo agentui pranešama apie susitikimo išvadas ir dėl arešto ir (arba) sulaikymo taikytinas priemones.

         4.   Arešto ir (arba) sulaikymo problemos sprendimas

               4.1.

               Dėl įtariamo pažeidimo siekiama susitarti draugiškai. Ši procedūra baigiama ne vėliau kaip per tris darbo dienas nuo arešto ir (arba) sulaikymo dienos, laikantis rašytinių Seišelių įstatymų.

               4.2.

               Jei problema išsprendžiama draugišku susitarimu, baudos suma nustatoma pagal rašytinius Seišelių įstatymus. Jei problemos draugišku susitarimu išspręsti negalima, pradedama teismo procedūra.

               4.3.

               Kai įsipareigojimai, nustatyti pagal draugišką susitarimą, įvykdomi ir teismo procedūra baigiama, laivas paleidžiamas ir jo kapitonui keliami kaltinimai atšaukiami.

         5.   Europos Sąjungos delegacija informuoja Europos Komisiją apie visas pradėtas teismo procedūras ir skirtas nuobaudas.


title: Tarybos sprendimas 1999 m. sausio 1d. dėl Bendrojo bendradarbiavimo susitarimo, galiausiai įsteigiančio politinį ir ekonominį susivienijimą tarp Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos, sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999D0127

Oficialusis leidinys L 042 , 16/02/1999 p. 0046 - 0064

		Tarybos sprendimas1999 m. sausio 1d.dėl Bendrojo bendradarbiavimo susitarimo, galiausiai įsteigiančio politinį ir ekonominį susivienijimą tarp Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos, sudarymo(1999/127/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 113 ir 130y straipsnius, siejant su 228 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu ir 228 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,kadangi Sutarties 130u straipsnis numato, kad Bendrijos politika bendradarbiavimo vystymo srityje turėtų skatinti tvarų besivystančių šalių ekonominį ir socialinį vystymąsi, sklandžią ir laipsnišką šių šalių integraciją į pasaulio ekonomiką ir kova su skurdu tose šalyse;kadangi Bendrasis bendradarbiavimo susitarimas, galiausiai įsteigiantis politinį ir ekonominį susivienijimą tarp Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos, turėtų būti patvirtintas,NUSPRENDĖ:1 straipsnisEuropos bendrija patvirtina Bendrąjį bendradarbiavimo susitarimą, galiausiai įsteigiantį politinį ir ekonominį Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos susivienijimą.Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisSusitarimo 34 straipsnyje nustatytomis sąlygomis, Tarybos pirmininkas pirmininkauja 33 straipsnyje minimai Jungtinei tarybai ir atstovauja Bendrijai toje Taryboje. Komisijos atstovas pirmininkauja Jungtiniam bendradarbiavimo komitetui, kuris minimas Susitarimo 35 straipsnyje, ir Susitarimo 37 straipsnyje minimam Jungtiniam prekybos pakomitečiui pagal jų darbo taisykles ir atstovauja Bendrijai komitetuose.3 straipsnisEuropos bendrijos vardu Tarybos pirmininkas teikia pranešimą, numatytą 42 straipsnyje.4 straipsnisŠis sprendimas paskelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 1999 m. sausio 25 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Fischer--------------------------------------------------


title: 2014/643/BUSP: 2014 m. liepos 24 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUCAP Sahel Niger/3/2014, kuriuo pratęsiami Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) vadovo įgaliojimai

text:
6.9.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 267/5

         POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUCAP SAHEL NIGER/3/2014
   2014 m. liepos 24 d.
   kuriuo pratęsiami Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) vadovo įgaliojimai

      (2014/643/BUSP)

   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 16 d. Tarybos sprendimą 2012/392/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Sprendimo 2012/392/BUSP 9 straipsnio 1 dalį Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus EUCAP Sahel Niger misijos politinės kontrolės vykdymo ir strateginio vadovavimo jai tikslais, įskaitant visų pirma sprendimą dėl misijos vadovo skyrimo;

               (2)

               2014 m. gegužės 6 d. PSK priėmė Sprendimą EUCAP Sahel Niger/2/2014 (2), kuriuo Filip DE CEUNINCK paskirtas EUCAP Sahel Niger misijos vadovu nuo 2014 m. gegužės 6 d. iki 2014 m. liepos 15 d.;

               (3)

               2014 m. liepos 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/482/BUSP (3), kuriuo EUCAP Sahel Niger įgaliojimai pratęsiami nuo 2014 m. liepos 16 d. iki 2016 m. liepos 15 d.;

               (4)

               Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė pratęsti EUCAP Sahel Niger misijos vadovo Filip DE CEUNINCK įgaliojimus nuo 2014 m. liepos 16 d. iki 2015 m. liepos 15 d.,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) misijos vadovo Filip DE CEUNINCK įgaliojimai pratęsiami iki 2015 m. liepos 15 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2014 m. liepos 16 d.

      Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 24 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         W. STEVENS

      (1)  OL L 187, 2012 7 17, p. 48.

      (2)  2014 m. gegužės 6 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUCAP SAHEL Niger/2/2014 dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP SAHEL Niger) vadovo skyrimo (OL L 136, 2014 5 9, p. 26).

      (3)  2014 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas 2014/482/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/392/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) (OL L 217, 2014 7 23, p. 31).


24.3.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 93/244

         P7_TA(2014)0070
   Neprieštaravimas įgyvendinimo priemonei: su civilinės aviacijos orlaivių įgula susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros
   Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1178/2011, kuriuo nustatomi su civilinės aviacijos orlaivių įgula susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros, projektui (D029683/02 – 2014/2500(RPS))
   (2017/C 093/41)

      Europos Parlamentas,

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos reglamento projektą (D029683/02,

               —

               atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantį Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (1), ypač į jo 7 straipsnio 5 ir 6 dalis,

               —

               atsižvelgdamas į minėto reglamento 65 straipsnyje nurodyto komiteto nuomonę, pateiktą 2013 m. spalio 18 d.,

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos 2014 m. sausio 16 d. laišką, kuriame ji prašo pareikšti, jog Parlamentas neprieštaraus reglamento projektui,

               —

               atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto 2014 m. sausio 21 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

               —

               atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2), 5a straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 straipsnio 4 dalies d punktą ir 87a straipsnio 6 dalį,

               —

               atsižvelgdamas į tai, kad nebuvo pareikšta jokių prieštaravimų per Darbo tvarkos taisyklių 87a straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą laikotarpį, kuris baigėsi 2014 m. vasario 4 d.,

               1.

               pareiškia, jog neprieštarauja Komisijos reglamento projektui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Komisijai ir susipažinti – Tarybai.

      (1)  OL L 79, 2008 3 19, p. 1.

      (2)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.


title: 2000 m. kovo 30 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos susitarimo pasikeičiant raštais dėl bendrojo ryšių tinklo ir bendrosios sistemų sąsajos (CCN/CSI) išplėtimo pagal Konvenciją dėl bendros tranzito procedūros sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000D0305

Oficialusis leidinys L 102 , 27/04/2000 p. 0050 - 0051

		Tarybos sprendimas2000 m. kovo 30 d.dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos susitarimo pasikeičiant raštais dėl bendrojo ryšių tinklo ir bendrosios sistemų sąsajos (CCN/CSI) išplėtimo pagal Konvenciją dėl bendros tranzito procedūros sudarymo(2000/305/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį, 300 straipsnio 2 dalies pirmąjį sakinį ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąją pastraipą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Siekiant įgyvendinti EB/ELPA Bendrojo tranzito jungtinio komiteto sprendimu Nr. 1/1999 [1] numatytą kompiuterizuotą tranzito sistemą, reikia sukurti tarptautinį kompiuterių tinklą, kad 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendros tranzito procedūros [2] (toliau — Konvencija) Susitariančiųjų Šalių kompetentingos institucijos galėtų keistis informacija.(2) Europos bendrija jau sukūrė būtinus reikalavimus atitinkantį bendrąjį ryšių tinklą/bendrąją sistemų sąsają (CCN/CSI).(3) EB/ELPA Bendrojo tranzito jungtinio komiteto sprendime Nr. 2/1999 nustatyta, kad CCN/CSI turi naudoti visos Konvencijos Susitariančiosios Šalys [3] ir kad sprendimas dėl bendradarbiaujančių šalių finansinio dalyvavimo ir kitų susijusių klausimų bus priimtas Bendrijos ir kiekvienos bendradarbiaujančios šalies tarpusavio susitarimu.(4) 1999 m. spalio 22 d. Taryba įgaliojo Europos Bendrijų Komisiją su kiekviena iš Bendrijai nepriklausančių šalių, kurios yra Konvencijos Susitariančiosios Šalys, vesti derybas dėl susitarimo pasikeičiant raštais dėl CCN/CSI išplėtimo įtraukiant kiekvieną iš minėtų šalių sudarymo.(5) Komisija susitarė dėl CCN/CSI išplėtimo įtraukiant Šveicariją.(6) Susitarimas pasikeičiant raštais dėl šio išplėtimo turėtų būti patvirtintas,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Šveicarijos susitarimas pasikeičiant raštais dėl bendrojo ryšių tinklo ir bendrosios sistemų sąsajos (CCN/CSI) išplėtimo pagal Konvenciją dėl bendros tranzito procedūros.Susitarimo pasikeičiant rašais tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), turintį teisę pasirašyti Bendriją įpareigojantį Susitarimą pasikeičiant raštais.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.Priimta Briuselyje, 2000 m. kovo 30 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Sócrates[1] OL L 65, 1999 3 12, p. 50.[2] OL L 226, 1987 8 13, p. 2.[3] OL L 119, 1999 5 7, p. 53.--------------------------------------------------


title: 2015 m. rugpjūčio 7 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1388 dėl pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu valstybių, Sutarties dėl prekybos ginklais šalių, konferencijoje, dėl darbo tvarkos taisyklių projekto

text:
13.8.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 214/26

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1388
   2015 m. rugpjūčio 7 d.
   dėl pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu valstybių, Sutarties dėl prekybos ginklais šalių, konferencijoje, dėl darbo tvarkos taisyklių projekto
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį ir 207 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Sutartis dėl prekybos ginklais (toliau – SPG) įsigaliojo 2014 m. gruodžio 24 d. ir buvo ratifikuota 26 valstybių narių. Sąjunga nėra SPG šalis;

               (2)

               pagal SPG 17 straipsnį valstybių, Sutarties šalių, konferenciją turi sušaukti laikinasis sekretoriatas, įsteigtas pagal SPG 18 straipsnį, ne vėliau kaip per metus nuo SPG įsigaliojimo. Valstybių, Sutarties šalių, konferencija bendru sutarimu turi priimti savo darbo tvarkos taisykles pirmoje savo sesijoje, kuri įvyks 2015 m. rugpjūčio 24–27 d.;

               (3)

               kai kurios SPG nuostatos yra susijusios su Sąjungos išimtinei kompetencijai priklausančiais klausimais, nes jos patenka į bendros prekybos politikos taikymo sritį arba turi įtakos vidaus rinkos taisyklėms dėl įprastinės ginkluotės ir sprogmenų perdavimo;

               (4)

               valstybių, Sutarties šalių, konferencija, be kita ko, turi peržiūrėti SPG įgyvendinimą, svarstyti ir priimti rekomendacijas dėl jos įgyvendinimo bei veikimo, svarstyti klausimus, kurie kyla ją aiškinant, ir gali svarstyti jos pakeitimus. Jos darbo tvarkos taisyklėse bus reglamentuojama, kaip valstybių, Sutarties šalių, konferencija dirba ir priima sprendimus, be kita ko, susijusius su Sąjungos išimtinei kompetencijai priklausančiais klausimais. Todėl jos darbo tvarkos taisyklės turi būti laikomos teisinę galią turinčiu aktu, kaip apibrėžta Sutarties 218 straipsnio 9 dalyje;

               (5)

               todėl Sąjungos poziciją dėl valstybių, SPG šalių, konferencijos darbo tvarkos taisyklių priėmimo turėtų nustatyti Taryba, o vėliau ją išreikšti turėtų valstybės narės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui;

               (6)

               vykstant pirmai valstybių, Sutarties šalių, konferencijos sesijai valstybės narės turėtų glaudžiai bendradarbiauti ir koordinuoti veiklą tarpusavyje ir su Komisija taikant šį sprendimą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Pozicija, kuri turi būti priimta Sąjungos vardu per pirmą valstybių, SPG šalių, konferencijos sesiją, kuri įvyks 2015 m. rugpjūčio 24–27 d., dėl konferencijos darbo tvarkos taisyklių atitinka šį sprendimą, įskaitant jo priedą, ir ją išreiškia valstybės narės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui.
   2.   Klausimų, kurie priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, atžvilgiu valstybėms narėms, kurios yra valstybės, SPG šalys, suteikiami įgaliojimai priimti darbo tvarkos taisykles veikiant kartu Sąjungos interesų labui.
   3.   Valstybės narės glaudžiai bendradarbiauja ir koordinuoja veiklą tarpusavyje ir su Komisija taikant šį sprendimą.
   Visų pirma, kai pasiūlymai teikiami vietoje dėl klausimų, kurie dar nėra Sąjungos pozicijos objektas ir kurie priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, Sąjungos pozicija dėl atitinkamo pasiūlymo nustatoma koordinuojant, kaip aprašyta pirmoje pastraipoje, įskaitant vietoje prieš valstybių, Sutarties šalių, konferencijai priimant sprendimą dėl to pasiūlymo.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2015 m. rugpjūčio 7 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. ASSELBORN

      PRIEDAS
      Kalbant apie valstybių, Sutarties dėl prekybos ginklais (toliau – SPG) šalių, konferencijos darbo tvarkos taisykles, kurios turi būti priimtos 2015 m. rugpjūčio 24–27 d. Meksikoje vyksiančioje konferencijos pirmoje sesijoje, valstybės narės, kurios yra SPG šalys, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui, deda visas įmanomas pastangas, kad užtikrintų, jog valstybių, SPG šalių, konferencijos pirmoje sesijoje priimant darbo tvarkos taisykles būtų tinkamai išsaugoti ir užtikrinti Sąjungos interesai. Visų pirma, valstybės narės deda visas įmanomas pastangas siekdamos užtikrinti, kad darbo tvarkos taisyklėmis valstybių, Sutarties šalių, konferencijų sprendimuose būtų sudarytos sąlygos tinkamai išsaugoti ir užtikrinti Sąjungos interesus.