title: 2006/835/EB: 2006 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Sąjungos institucijų vertimo centro 2004 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
6.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 340/103

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2006 m. balandžio 27 d.
   dėl Europos Sąjungos institucijų vertimo centro 2004 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2006/835/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos institucijų vertimo centro 2004 finansinių metų galutines finansines ataskaitas (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pranešimą apie Europos Sąjungos institucijų vertimo centro 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas su centro atsakymais (2),

               —

               atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 14 d. Tarybos rekomendaciją (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3) ir ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2965/94, įsteigiantį Europos Sąjungos institucijų vertimo centrą (4), ypač į jo 14 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0100/2006),

               1.

               atkreipia dėmesį į šiuos uropos Sąjungos institucijų vertimo centro 2004 ir 2003 finansinių metų ataskaitų skaičius;
               2004 ir 2003 finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaita

                           (1000 EUR)

                           2004

                           2003

                           Pagrindinės veiklos pajamos

                           Finansinių metų sąskaitų faktūrų tvarkymas

                           23 423

                           22 075

                           Kitos pajamos

                           150

                           223

                              Iš viso (a)

                              23 573

                              22 298

                           Veiklos išlaidos

                           Darbuotojai

                           11 929

                           10 347

                           Pastatai, įranga ir kitos veiklos sąnaudos

                           2 734

                           2 095

                           Pagrindinės veiklos išlaidos

                           5 919

                           3 618

                           Ateities rezervas

                           1 410

                           2 195

                              Iš viso (b)

                              21 992

                              18 255

                              Veiklos rezultatas (c = a-b)

                              1 581

                              4 043

                           Finansinės veiklos pajamos

                           Banko palūkanos

                           387

                           387

                           Pajamos iš valiutų keitimo

                           1

                           1

                              Iš viso (d)

                              388

                              388

                           Finansinės išlaidos

                           Mokesčiai už banko paslaugas

                           7

                           10

                              Iš viso (e)

                              7

                              10

                              Finansinis rezultatas (f = d-e)

                              381

                              378

                              Paprastosios veiklos rezultatas (g = c+f)

                              1 962

                              4 421

                           Neplanuotos pajamos (h)

                           2 230

                           19

                           Neplanuotos išlaidos (i)

                           0

                           9

                              Neplanuotas rezultatas (j = h-i)

                              2 230

                              10

                              Finansinių metų rezultatas (g+j)

                              4 192

                              4 431

               2.

               pritaria Europos Sąjungos institucijų vertimo centro 2004 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos Sąjungos institucijų vertimo centro direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams bei paskelbti jį Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Pirmininkas

         Julian PRIESTLEY

            Generalinis sekretorius

      (1)  OL C 269, 2005 10 28, p. 25.

      (2)  OL C 332, 2005 12 28, p. 53.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 314, 1994 12 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1645/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 13).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3).
    ---documentbreak---

               6.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 340/105

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   su pastabomis, kurios yra neatsiejama sprendimo dėl Europos Sąjungos institucijų vertimo centro 2004 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalis
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos institucijų vertimo centro 2004 finansinių metų galutines finansines ataskaitas (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pranešimą apie Europos Sąjungos institucijų vertimo centro 2004 finansinių metų metines finansines ataskaitas su centro atsakymais (2),

               —

               atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 14 d. Tarybos rekomendaciją (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3) ir ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2965/94, įsteigiantį Europos Sąjungos institucijų vertimo centrą (4), ypač į jo 14 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ir ypač į Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0100/2006),

               A.

               kadangi Audito Rūmai pranešė, kad buvo gautas pagrįstas patikinimas, kad 2004 m. gruodžio 31 d. pasibaigusios finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir kad jose atspindimos operacijos iš esmės yra teisėtos ir tvarkingos,

               B.

               kadangi Audito Rūmai pranešė, kad buvo gautas pagrįstas patikinimas iš visų agentūrų, tačiau išreiškė aiškias abejones dėl Europos rekonstrukcijos agentūros, Europos profesinio mokymo plėtros centro, Europos mokymo fondo, Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro ir Europos maisto saugos tarnybos 2004 finansinių metų,

               C.

               kadangi Parlamentas 2005 m. balandžio 12 d. Europos Sąjungos institucijų vertimo centro direktoriui patvirtino, kad 2003 finansinių metų fondo biudžetas įvykdytas (6) ir prie sprendimo dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo pridėtoje rezoliucijoje su pastabomis (7) inter alia ragino centrą imtis tolesnių veiksmų, kad būtų išspręstos problemos dėl pensijų įmokų,

               1.

               primena, kad pagal Finansinio reglamento 185 straipsnį Parlamentas sprendžia dėl Bendrijų įsteigtų įstaigų, turinčių juridinio asmens statusą ir faktiškai gaunančių iš biudžeto mokamas subsidijas, biudžeto įvykdymo; tačiau pažymi, kad ne visos šios įstaigos yra visiškai ar bent iš dalies finansuojamos dotacijomis iš biudžeto; pabrėžia, kad dėl to biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimas apima ir biudžetinį, ir nebiudžetinį šių įstaigų finansavimą; mano, kad nepriimtina, jog kai kurios Sąjungos sukurtos įstaigos atskaitingos ne tik už iš biudžeto, bet ir iš kitų šaltinių gautų, pajamų išlaidas, nors kitos, negaunančios biudžeto subsidijų, nėra atskaitingos; pritaria principui, pagal kurį Europos Parlamentas suteikia suteikti biudžeto įvykdymo patvirtinimą visoms Bendrijos agentūroms, neatsižvelgiant į tai, ar jos gauna dotacijas iš biudžeto ar ne ir neatsižvelgiant į tai, kad agentūros steigimo dokumente nurodyta kita jos biudžeto įvykdymo patvirtinimą suteikianti institucija; laikosi nuomonės, kad reikia peržiūrėti visus dokumentus, kurie prieštarauja šiam principui;

               2.

               mano, kad labai naudinga yra Audito Rūmų pranešime pateikiama 1 lentelė (pirmą kartą pateikta sprendžiant dėl 2003 m. biudžeto įvykdymo), kurioje apibendrinamos agentūros galios ir įpareigojimai, valdymas, ištekliai, veikla ir teikiamos paslaugos; pažymi, kad 1 lentelės informaciją pateikia agentūra; prašo Audito Rūmus patikrinti 1 lentelėje pateiktus duomenis;

               3.

               reikalauja, kad agentūros ne tik tinkamai leistų pinigus, bet ir siektų leisti juos kiek įmanoma veiksmingiau; prašo Audito Rūmų apsvarstyti galimybę išplėsti agentūroms skirtas specialiąsias metines ataskaitas ir į jas įtraukti rezultatų ir pasiektų tikslų tyrimą; remdamasis tuo ir savo rezoliucijomis dėl 2003 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo, ragina atsižvelgti į šiuos reikalavimus: kiek įmanoma vengti skirtingų agentūrų veiklos dubliavimosi ir nurodyti priemones, kuriomis siekiama geriau laikytis skaidrumo principo palaikant ryšius su visuomene, ir Bendrijos pozityviosios diskriminacijos priemones, kuriomis siekiama lyčių lygybės įdarbinant, vykdant mokymus ir skirstant pareigas;

               4.

               pabrėžia, kad ne visų Bendrijos agentūrų įvaizdis yra geras ir ne apie visas iš jų spauda atsiliepia teigiamai, tačiau daugelis iš jų nėra nusipelniusios tokio prasto įvaizdžio; pažymi, kad apie tai reikėtų informuoti Europos Sąjungos piliečius, tinkamomis priemonėmis atskleidžiant jiems šių agentūrų darbo tikslus ir rezultatus; ragina Komisiją siekiant šio tikslo imtis, jos manymu, būtinų priemonių;

               5.

               pabrėžia, kad 2004 m. Europos Sąjungos plėtra turėjo įvairialypį poveikį Bendrijos agentūrų struktūrai ir jų veiklos pobūdžiui ir kad keletas iš jų pažymi tai savo veiklos ataskaitose, ypač atkreipdamos dėmesį į jų administratorių skaičiaus padidėjimą; ragina Komisiją išnagrinėti tikrus arba numanomus sunkumus ir pasiūlyti reikiamus reguliavimo pakeitimus;

               6.

               pažymi, kad Komisija įsipareigojo suderinti savo generalinių direktoratų veiklos ataskaitų teikimą; ragina tą patį požiūrį taikyti ir Bendrijos agentūrų veiklos ataskaitoms, nes jos būna labai įvairaus turinio; ragina Komisiją aiškiai nurodyti Bendrijos agentūroms, kokią informaciją jos privalo pateikti ir kuriuos veiklos aspektus turi apibūdinti ataskaitose;

               7.

               pažymi, kad 2004 m. centras panaikino daug asignavimų; reikalauja, kad centras pagerintų savo sąmatas, kad įvykdytas biudžetas geriau atitiktų biudžeto valdymo institucijos patvirtintą biudžetą;

               8.

               nusivylęs pažymi, kad konfliktas dėl vertimo centro darbdavio pensijų įmokų mokėjimo vis dar neišspręstas; ragina centrą skirti daugiau pastangų šiam ginčui išspręsti;

               9.

               ragina Komisiją padėti agentūroms kuo tiksliau įgyvendinti patvirtintą būsimų metų darbo planą, kuriuo suteikiama galimybių tinkamai planuoti ir vykdyti savo veiklą, ypač išvengti nenumatytų darbo krūvio pokyčių;

               10.

               prašo Komisiją veiksmingiau bendradarbiaujant pagerinti ryšius su kitomis agentūromis, nes tai padėtų išvengti užduočių dubliavimosi ir trūkumų visose aktualiose, pvz., mokymo, bendro įvairaus pobūdžio ES politikos taikymo, naujų valdymo sistemų naudojimo ir su tinkamu biudžeto valdymu susijusių problemų sprendimo, srityse.

      (1)  OL C 269, 2005 10 28, p. 25.

      (2)  OL C 332, 2005 12 28, p. 53.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 314, 1994 12 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1645/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 13).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3).

      (6)  OL L 196, 2005 7 27, p. 100.

      (7)  OL L 196, 2005 7 27, p. 101.


title: 1999 m. vasario 22 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ekonominės bendrijos ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos, Panamos Respublikos bendro bendradarbiavimo susitarimo sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999D0194

Oficialusis leidinys L 063 , 12/03/1999 p. 0038 - 0038

		Tarybos sprendimas1999 m. vasario 22 d.dėl Europos ekonominės bendrijos ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos, Panamos Respublikos bendro bendradarbiavimo susitarimo sudarymo(1999/194/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 113 ir 130y straipsnius kartu su 228 straipsnio 2 dalies pirmu sakiniu ir 3 dalies pirma pastraipa,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],kadangi Bendrija, siekdama įgyvendinti savo tikslus išorės ekonominių ryšių srityje, turėtų patvirtinti bendrą bendradarbiavimo susitarimą, pasirašytą su Kosta Rikos Respublika, Salvadoro Respublika, Gvatemalos Respublika, Hondūro Respublika, Nikaragvos Respublika ir Panamos Respublika,NUSPRENDĖ:1 straipsnisEuropos ekonominės bendrijos ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos bendras bendradarbiavimo susitarimas patvirtinamas Bendrijos vardu.Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas siunčia pranešimą, numatytą Susitarimo 37 straipsnyje.3 straipsnisEuropos Bendrijų Komisija, padedama valstybių narių atstovų, atstovauja Bendrijai Jungtiniame komitete, sudarytame pagal Susitarimo 33 straipsnį.4 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priima Liuksemburge, 1999 m. vasario 22 d.Tarybos varduPirmininkasH.-F. von Ploetz[1] OL C 77, 1993 3 18, p. 30.[2] OL C 255, 1993 9 20, p. 167.--------------------------------------------------


title: 2009 m. lapkričio 25 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 472/09/COL, kuriuo septyniasdešimt penktą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės valstybės pagalbos srities taisyklės, į kurias įtraukiamas naujas skyrius apie finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimą pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis

text:
10.11.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 292/12

         ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS
   Nr. 472/09/COL
   2009 m. lapkričio 25 d.
   kuriuo septyniasdešimt penktą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės valstybės pagalbos srities taisyklės, į kurias įtraukiamas naujas skyrius apie finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimą pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),
   ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,
   ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,
   Kadangi:
   pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį ELPA priežiūros institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,
   pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija teikia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarimo klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Institucijos ir Teismo susitarime, arba jei Institucija mano, kad tai būtina,
   1994 m. sausio 19 d. Institucija priėmė Procedūrines ir esmines valstybės pagalbos srities taisykles (4),
   2009 m. rugpjūčio 14 d. Europos Bendrijų Komisija (toliau – EB Komisija) priėmė Komunikatą dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (5),
   šis komunikatas taip pat svarbus Europos ekonominei erdvei,
   reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje,
   pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti teisės aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,
   Institucija šiuo klausimu pasikonsultavo su Europos Komisija ir pasikonsultavo su ELPA valstybėmis 2009 m. spalio 20 d. raštais (Nr. 534132, 534133 ir 534134),
   PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują skyrių apie finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimą pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis. Naujasis skyrius pateikiamas šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

      Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 25 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Per SANDERUD

            Pirmininkas

         Kurt JÄGER

            Kolegijos narys

      (1)  Toliau – Institucija.

      (2)  Toliau – EEE susitarimas.

      (3)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

      (4)  EEE susitarimo 61 bei 62 straipsnių ir Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, kurias Institucija priėmė ir paskelbė 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos
         Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje L 231, 1994 9 3, p. 1, ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1 (toliau – Valstybės pagalbos gairės). Atnaujinta Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (5)  OL C 195, 2009 8 19, p. 9.

      PRIEDAS

         SKYRIUS APIE FINANSŲ SEKTORIAUS GYVYBINGUMO ATKŪRIMO IR RESTRUKTŪRIZAVIMO PRIEMONIŲ VERTINIMĄ PAGAL VALSTYBĖS PAGALBOS TAISYKLES DABARTINĖS KRIZĖS SĄLYGOMIS
          (1)

      1.   Įžanga

                  1.

                  Atkurti pasitikėjimą ir tinkamą finansų rinkos veikimą – tai būtina sąlyga dabartinei finansų ir ekonomikos krizei įveikti (2). ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) atkreipia dėmesį, kad atsižvelgiant į sisteminį šios krizės pobūdį ir finansų sektoriaus ryšį su kitais sektoriais, Bendrijos lygmeniu imtasi įvairių veiksmų pasitikėjimui finansų sistema atkurti, vidaus rinkai išsaugoti ir ekonomikos kreditavimui užtikrinti (3).

                  2.

                  Institucija laikosi nuomonės, kad šias iniciatyvas turi papildyti veiksmai atskirų finansų įstaigų lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad jos būtų pajėgios atlaikyti dabartinę krizę ir atkurti ilgalaikį gyvybingumą be priklausomybės nuo valstybės pagalbos, siekiant sudaryti tvirtesnį pagrindą šių įstaigų skolinimo funkcijai vykdyti. Bendrijos lygmeniu Komisija jau nagrinėja keletą valstybės pagalbos bylų, susijusių su valstybių narių įsikišimu siekiant išvengti likvidumo, mokumo arba skolinimo problemų. Institucija trimis vienas po kito priimtais šių Gairių skyriais pateikė gaires dėl bankams skirtos valstybės pagalbos struktūros ir įgyvendinimo (4). Šiuose skyriuose pripažįstama, kad krizės sunkumu pateisinamas pagalbos, kuri laikoma suderinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, teikimas ir jais nustatytas darnaus ELPA valstybių valstybės garantijų, kapitalo atkūrimo priemonių ir paramos sumažėjusios vertės turtui priemonių teikimo pagrindas. Pagrindinė šių taisyklių paskirtis – užtikrinti, kad sanavimo priemonėmis būtų galima pasiekti visus finansinio stabilumo ir kredito srautų išlaikymo tikslus, kartu užtikrinant, kad tiek skirtingose EEE valstybėse įsikūrusiems bankams, tiek valstybės paramą gaunantiems bankams ir tokios paramos negaunantiems bankams būtų sudarytos vienodos sąlygos (5), būtų išvengta žalingo varžymosi dėl subsidijų, apribota moralinė žala ir užtikrintas EEE bankų konkurencingumas ir veiksmingumas EEE ir tarptautinėse rinkose.

                  3.

                  Valstybės pagalbos taisyklės suteikia galimybę užtikrinti priemonių, kurių ėmėsi veikti nusprendusios ELPA valstybės, darną. Vis dėlto sprendimas, ar naudoti viešąsias lėšas, pvz., bankams nuo sumažėjusios vertės turto apsaugoti, paliktas ELPA valstybėms. Kai kuriais atvejais finansų įstaigos sugebės įveikti dabartinę krizę be didelio koregavimo ir be papildomos pagalbos. Kitais atvejais valstybės pagalba garantijų, kapitalo atkūrimo ar paramos sumažėjusios vertės turtui pavidalu gali būti reikalinga.

                  4.

                  Jeigu finansų įstaiga gavo valstybės pagalbą, ELPA valstybės turėtų pateikti gyvybingumo planą arba didesnės apimties restruktūrizavimo planą, kad patvirtintų arba atkurtų atskirų bankų ilgalaikį gyvybingumą be priklausomybės nuo valstybės paramos. Jau nustatyti kriterijai, kokiomis aplinkybėmis bankui gali reikėti didesnės apimties restruktūrizavimo, ir kada reikalingos priemonės pagalbos sukeltiems konkurencijos iškraipymams pašalinti (6). Šie kriterijai šiame skyriuje nekeičiami. Skyriuje jie papildomi, kad būtų padidintas nuspėjamumas ir užtikrintas darnus požiūris, išaiškinant, kaip Institucija pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą vertins ELPA valstybių suteiktos restruktūrizavimo pagalbos (7) finansų institucijoms atitikimą dabartinės sisteminės krizės aplinkybėmis.

                  5.

                  Bankų gairėse, Kapitalo atkūrimo gairėse ir Sumažėjusios vertės turto gairėse primenami pagrindiniai principai, išdėstyti Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (8). Remiantis šiais principais visų pirma reikalaujama, kad restruktūrizavimo pagalba būtų atkurtas ilgalaikis įmonės gyvybingumas be valstybės pagalbos. Pagal jas taip pat reikalaujama, kad kartu su restruktūrizavimo pagalba, kiek įmanoma, būtų numatyta tinkamai pasidalyti našta ir numatytos priemonės sumažinti konkurencijos iškraipymus, kurie per ilgesnį laiką iš esmės pablogintų atitinkamos rinkos struktūrą ir veikimą.

                  6.

                  Pagrindiniai šių principų taikymo sumetimai – vidaus rinkos vientisumo išsaugojimas ir EEE bankų vystymosi užtikrinimas, vengiant fragmentacijos ir rinkos padalijimo. Kai dabartinė krizė bus įveikta, dėl bendrosios EEE finansų rinkos EEE bankų padėtis pasaulyje turėtų būti tvirta. Institucija taip pat dar kartą patvirtina būtinybę numatyti ir valdyti pokyčius socialiniu požiūriu atsakingu būdu ir pabrėžia būtinybę laikytis šiomis aplinkybėmis taikomų nacionalinės teisės aktų, kuriais įgyvendinamos Bendrijos direktyvos dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimo.

                  7.

                  Šiame skyriuje paaiškinama, kaip Institucija nagrinės pagalbą bankams restruktūrizuoti esant dabartinei krizei, pritaikydama buvusią praktiką atsižvelgiant į krizės pobūdį ir pasaulinį mastą, į bankų sektoriaus sisteminę svarbą visai ekonomikai ir sisteminį poveikį, kuris gali atsirasti dėl būtinybės vienu metu restruktūrizuoti daug bankų:

                              —

                              Restruktūrizavimo plane turės būti pateiktas išsamus banko problemų įvertinimas. Siekiant sukurti tvarias strategijas gyvybingumui atkurti bankai turės atlikti savo verslo testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Šis pirmasis žingsnis atkuriant gyvybingumą turėtų būti paremtas bendraisiais parametrais, kurie kiek įmanoma būtų pagrįsti atitinkamomis EEE lygmeniu sutartomis metodikomis. Kai tinkama, bankai taip pat turės atskleisti savo sumažėjusios vertės turtą (9).

                              —

                              Atsižvelgiant į pagrindinį tikslą išlaikyti finansinį stabilumą ir į dabartines prastas EEE ekonomines perspektyvas, ypatingas dėmesys bus skiriamas restruktūrizavimo plano struktūrai ir ypač pakankamai lanksčios ir realistinės reikiamų įgyvendinimo etapų trukmės užtikrinimui. Kai dėl rinkoje susiklosčiusių aplinkybių struktūrinių priemonių iš karto įgyvendinti neįmanoma, turėtų būti nustatytos pereinamojo laikotarpio elgsenos užtikrinimo priemonės.

                              —

                              Institucija taikys pagrindinį tinkamo ELPA valstybių ir pagalbą gaunančių bankų pasidalijimo našta principą, atsižvelgdama į bendrą padėtį finansų sektoriuje. Kai dėl rinkoje susiklosčiusių aplinkybių sanavimo metu pasidalyti našta iš karto nėra įmanoma, šis klausimas turėtų būti išspręstas vėlesniu restruktūrizavimo plano įgyvendinimo etapu.

                              —

                              Priemonės, skirtos apriboti banko, kuriam suteikta sanavimo pagalba, sukeltą konkurencijos iškraipymą toje pačioje ELPA valstybėje arba kitose EEE valstybėse turėtų būti parengtos taip, kad būtų sumažinta žala kitiems bankams, kartu atsižvelgiant į tai, kad dėl sisteminio dabartinės krizės pobūdžio buvo būtina labai didelio masto valstybės intervencija sektoriuje.

                              —

                              Papildomos pagalbos restruktūrizavimo laikotarpiu teikimas turėtų būti galimas, jei tai pateisinama finansinio stabilumo sumetimais. Bet kokia papildoma pagalba turėtų būti ribota minimaliai būtina pagalba gyvybingumui atkurti.

                  8.

                  Šio skyriaus 2 skirsnis taikomas tik tais atvejais, kai ELPA valstybei taikomas įpareigojimas pranešti apie restruktūrizavimo planą (10). 2 skirsnyje nustatyti principai analogiškai taikomi tais atvejais, kai ELPA valstybei formalus reikalavimas pranešti apie restruktūrizavimo planą nėra taikomas, tačiau ji vis tiek turi įrodyti pagalbą gaunančio banko gyvybingumą (11). Pastaruoju atveju Institucija paprastai prašo pateikti ne tokią išsamią informaciją, išskyrus kai kyla abejonių (12). Kilus abejonių, Institucija visų pirma kliausis atitinkamo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis (kaip nurodyta 13 punkte) rezultatais, prašydama kompetentingos nacionalinės įstaigos patvirtinti rezultatus. 3, 4 ir 5 skirsniai taikomi tik tais atvejais, kai valstybėms narėms taikomas įpareigojimas pranešti apie restruktūrizavimo planą. 6 skirsnyje numatyta, kad šio skyriaus galiojimas yra laikinas, ir jis taikomas ELPA valstybėms, kurios turi pateikti pagalbos gavėjo restruktūrizavimo planą, ir ELPA valstybėms, kurios turi tik įrodyti pagalbos gavėjų gyvybingumą.

            2.   Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas

                  9.

                  Jei, remiantis ankstesnėmis Institucijos gairėmis ar sprendimais, ELPA valstybė yra įpareigota pateikti restruktūrizavimo planą (13), tas planas turi būti visapusiškas, išsamus ir pagrįstas darnia koncepcija. Jame turi būti nurodyta, kaip bankas kuo greičiau atkurs ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos (14). Pranešime apie bet kokį restruktūrizavimo planą turėtų būti pateikta palyginimų su alternatyviomis galimybėmis, įskaitant, pavyzdžiui, galimybę banką suskaidyti arba galimybę jį perimti kitam bankui, kad Institucija galėtų įvertinti (15), ar nėra labiau į rinką orientuotų pigesnių arba mažiau konkurenciją iškraipančių ir finansinį stabilumą užtikrinančių sprendimų. Jei banko gyvybingumo atkurti negalima, restruktūrizavimo plane turėtų būti nurodyta, kaip jį galima tinkamai likviduoti.

                  10.

                  Restruktūrizavimo plane turėtų būti nurodytos banko patiriamų sunkumų priežastys, paties banko trūkumai ir išdėstyta, kaip siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis bus pašalintos pagrindinės banko problemos.

                  11.

                  Plane turėtų būti pateikta informacija apie pagalbos gavėjo verslo modelį, įskaitant visų pirma jo organizacinę struktūrą, finansavimą (įrodant trumpalaikio ir ilgalaikio finansavimo struktūros gyvybingumą (16)), įmonių valdymą (įrodant, kad vengiama interesų konfliktų ir atlikti reikiami valdymo pakeitimai (17)), rizikos valdymą (pateikiant informaciją apie sumažėjusios vertės turtą ir vadovaujantis atsargumo principu sudarytus atidėjinius numatomam neveiksniam turtui), turto ir įsipareigojimų valdymą, pinigų srautų generavimą (kurie turi pasiekti pakankamą lygį be valstybės paramos), nebalansinius įsipareigojimus (įrodant jų tvarumą ir konsolidaciją, kai bankas yra prisiėmęs didelę riziką (18)), sverto poveikį, esamą ir numatomą kapitalo pakankamumą (paremtą atsargiu vertinimu ir tinkamu atidėjinių sudarymu) ir skatinamojo pobūdžio atlyginimų struktūrą (19) (rodančią, kaip tai skatina pagalbos gavėjo ilgalaikį pelningumą).

                  12.

                  Turi būti išanalizuotas kiekvienos verslo veiklos ir pelno centro gyvybingumas, pateikiant reikiamą išskaidymą pagal verslo veiklas ir pelno centrus. Banko gyvybingumas turi būti atkurtas visų pirma vidinėmis priemonėmis. Jis gali būti paremtas išoriniais veiksniais, pvz., kainų ir paklausos svyravimais, kuriems įmonė neturi didelės įtakos, bet tik tada, jei visuotinai pritariama apie rinką daromoms prielaidoms. Restruktūrizuojant reikia atsisakyti tokių veiklos rūšių, kurios būtų struktūriškai nuostolingos vidutiniu laikotarpiu.

                  13.

                  Ilgalaikis gyvybingumas pasiekiamas, kai bankas sugeba padengti visas savo išlaidas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansines sąnaudas, ir teikti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į banko rizikos profilį. Restruktūrizuotas bankas turėtų gebėti konkuruoti rinkoje dėl kapitalo remdamasis savo paties pranašumais ir laikydamasis atitinkamų reguliavimo reikalavimų. Numatomi planuojamo restruktūrizavimo rezultatai turi būti pateikti vadovaujantis baziniu scenarijumi ir nepalankiausių sąlygų scenarijumi. Tam restruktūrizavimo planuose, inter alia, turi būti atsižvelgiama į dabartinę finansų rinkų būklę ir būsimas perspektyvas pagal bazinio scenarijaus ir blogiausio atvejo scenarijaus prielaidas. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis turi būti grindžiamas įvairiais scenarijais, įskaitant nepalankiausių sąlygų įvykių ir užsitęsusio pasaulinio nuosmukio derinį. Prielaidos turi būti palygintos su tinkamais sektoriui taikomais kriterijais, deramai pritaikytais siekiant atsižvelgti į naujus dabartinės finansų rinkų krizės elementus. Į planą turėtų būti įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama spręsti galimas testavimu nepalankiausiomis sąlygomis nustatytas problemas. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis kiek įmanoma turėtų būti grindžiamas bendrais parametrais, dėl kurių sutarta Bendrijos lygmeniu (tokiais kaip Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto sukurta metodika), kai tinkama pritaikytais konkrečių šalių ir bankų aplinkybėms.

                  14.

                  Dabartinės krizės sąlygomis Vyriausybės bankų kapitalą atkūrė sąlygomis, pasirinktomis visų pirma finansinio stabilumo sumetimais, o ne dėl grąžos, kuri būtų priimtina privačiam investuotojui. Siekiant ilgalaikio gyvybingumo, bet kokia gauta valstybės pagalba su laiku turi būti arba grąžinta, kaip numatyta pagalbos suteikimo metu, arba atlyginta pagal įprastas rinkos sąlygas, taip užtikrinant, kad bet kokia papildoma valstybės pagalba būtų nutraukta. Kadangi EEE susitarime turto nuosavybė nereglamentuojama, valstybės pagalbos taisyklės taikomos nepriklausomai nuo to, ar bankas yra privatus, ar yra valstybės nuosavybė.

                  15.

                  Nors, siekiant greitai atkurti gyvybingumą, restruktūrizavimo laikotarpis turėtų būti kuo trumpesnis, Institucija atsižvelgs į dabartinės krizės sąlygas ir todėl gali leisti kai kurias struktūrines priemones užbaigti per ilgesnį laikotarpį nei paprastai, ypač siekiant išvengti spaudimo rinkoms dėl skubaus turto pardavimo (20). Vis dėlto, kad būtų veiksmingas ir leistų atkurti restruktūrizuoto banko gyvybingumą, restruktūrizavimas turėtų būti įgyvendintas kuo greičiau ir bet kuriuo atveju neturėtų trukti ilgiau nei penkerius metus (21).

                  16.

                  Jei restruktūrizavimo laikotarpiu būtų reikalinga tolesnė iš pradžių restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta, nenumatyta pagalba gyvybingumui atkurti, tokiai pagalbai taikomas individualus ex ante pranešimo reikalavimas ir į tokią papildomą pagalbą bus atsižvelgta galutiniame Institucijos sprendime.

         Gyvybingumo atkūrimas parduodant banką

                  17.

                  Sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką. Tai taip pat gali padėti konsoliduoti finansų sektorių. Šiuo tikslu pirkėjas turi įrodyti, kad bendras subjektas bus gyvybingas. Pardavimo atveju taip pat turi būti laikomasi reikalavimų, susijusių su gyvybingumu, paties pagalbos gavėjo įnašu ir konkurencijos iškraipymo ribojimu.

                  18.

                  Apskritai siekiant sudaryti vienodas galimybes visiems galimiems pasiūlymų teikėjams turi būti užtikrintas skaidrus, objektyvus, besąlygiškas ir nediskriminuojantis konkurencinis pardavimo procesas (22).

                  19.

                  Be to, nedarant poveikio susijungimų kontrolės sistemai, kuri gali būti taikoma, ir pripažįstant, kad nors sunkumų patiriančio banko, kuriam suteikta pagalba, pardavimas konkurentui gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir prisidėti prie didesnio konsolidavimo finansų sektoriuje, kai dėl tokio pardavimo prima facie būtų gerokai pakenkta veiksmingai konkurencijai, pardavimas neturėtų būti leidžiamas, jei tinkamomis su pagalba susijusiomis priemonėmis neišsprendžiama konkurencijos iškraipymo problema.

                  20.

                  Banko pardavimas taip pat gali būti susijęs su valstybės pagalba pirkėjui ir (arba) parduodamai ūkinei veiklai (23). Jei pardavimas organizuojamas atviro ir besąlygiško konkurencinio konkurso būdu ir turtas perduodamas didžiausią kainą pasiūliusiam konkurso dalyviui, pardavimo kaina laikoma rinkos kaina ir įtarimas dėl pagalbos pirkėjui gali būti atmestas (24). Neigiama pardavimo kaina (arba finansinė parama, skirta kompensuoti tokią neigiamą kainą) išskirtiniais atvejais gali būti priimta kaip nesusijusi su valstybės pagalba, jei likvidavimo atveju pardavėjo išlaidos būtų didesnės (25). Apskaičiuodama likvidavimo išlaidas tokiomis aplinkybėmis Institucija atsižvelgs tik į tuos įsipareigojimus, kuriuos prisiimtų rinkos ekonomikos investuotojas (26). Tai neapima įsipareigojimų, susijusių su valstybės pagalba (27).

                  21.

                  Jei bankas negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, visada turi būti siekiama tinkamai likviduoti žlugusį banką arba jį parduoti aukcione. Vyriausybės turėtų skatinti negyvybingų rinkos dalyvių pasitraukimą iš rinkos ir sudaryti sąlygas pasitraukimo procesui įvykti per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas. Bankų gairėse numatyta procedūra, pagal kurią toks tinkamas likvidavimas turėtų būti įvykdytas (28). Patikimas bankas taip pat galėtų įsigyti sunkumų patiriančio banko gerą turtą ir įsipareigojimus – tai galėtų būti ekonomiškai efektyvus būdas indėlių bazei išplėsti ir ryšiams su patikimais paskolų gavėjais sukurti. Be to, nepriklausomo gero banko sukūrimas iš esamo banko gero turto ir įsipareigojimų taip pat gali būti priimtinas kelias gyvybingumui atkurti, jei šis naujas subjektas negalėtų nederamai iškreipti konkurencijos.

            3.   Paties pagalbos gavėjo įnašas (pasidalijimas našta)

                  22.

                  Siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus bei išspręsti moralinės žalos problemą, pagalba turi būti ribojama iki būtino minimumo, o pagalbos gavėjas turėtų savo paties įnašu prisidėti prie restruktūrizavimo išlaidų. Įmonė ir jos kapitalo savininkai turėtų kiek galėdami savo lėšomis prisidėti prie jos restruktūrizavimo. Tai būtina siekiant užtikrinti, kad sanuoti bankai prisiimtų reikiamą atsakomybę už savo elgesio praeityje pasekmes ir sukurtos tinkamos paskatos jų elgsenai ateityje.

         Restruktūrizavimo išlaidų ribojimas

                  23.

                  Restruktūrizavimo pagalba turėtų būti ribojama išlaidų, reikalingų gyvybingumui atkurti, padengimu. Tai reiškia, kad įmonei neturėtų būti suteiktos viešosios lėšos, kurios galėtų būti panaudotos su restruktūrizavimo procesu nesusijusiai rinką iškreipiančiai veiklai finansuoti. Pavyzdžiui, valstybės pagalba negali būti finansuojamas akcijų kitose įmonėse įsigijimas arba naujos investicijos, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti (29).

         Pagalbos sumos ribojimas, svarus paties pagalbos gavėjo įnašas

                  24.

                  Siekiant apriboti pagalbos sumą minimaliai būtina, restruktūrizavimui finansuoti bankai visų pirma turėtų panaudoti savo išteklius. Tam gali prireikti, pavyzdžiui, parduoti turtą. Valstybės pagalba turėtų būti teikiama laikantis sąlygų, kuriomis numatomas tinkamas išlaidų pasidalijimas (30). Tai reiškia, kad restruktūrizavimo išlaidas turi prisiimti ne tik valstybė, bet ir visi, kas investavo į banką, padengdami nuostolius turimu kapitalu ir mokėdami reikiamą atlygį už valstybės intervenciją (31). Vis dėlto Institucija mano, kad nustatyti ex ante dalijimosi našta ribas nėra tinkama dabartinės sisteminės krizės sąlygomis, atsižvelgiant į tikslą sudaryti galimybes pasinaudoti privačiu kapitalu ir grįžti prie įprastų rinkos sąlygų.

                  25.

                  Bet koks nukrypimas nuo tinkamo pasidalijimo našta ex ante, kuris išskirtinai galėjo būti leistas sanavimo etape finansinio stabilumo sumetimais, turi būti kompensuotas papildomu įnašu vėlesniame restruktūrizavimo etape, pavyzdžiui, lėšų susigrąžinimo išlygų pavidalu ir (arba) didesnės apimties restruktūrizavimu, įskaitant papildomas konkurencijos iškraipymą ribojančias priemones (32).

                  26.

                  Bankai turėtų gebėti atlyginti kapitalą, įskaitant dividendų ir atkarpų už mokėtiną subordinuotąją skolą pavidalu, iš savo veiklos gaunamo pelno. Vis dėlto bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos nuosavoms lėšoms (nuosavam kapitalui ir subordinuotajai skolai) atlyginti, kai ši veikla neduoda pakankamo pelno. Todėl vykdant restruktūrizavimą pagalbą gaunančio banko savo nuožiūra atliekamas nuostolių padengimas (pavyzdžiui, išlaisvinant rezervus arba sumažinant nuosavą kapitalą), siekiant užtikrinti dividendų ir atkarpų už mokėtiną subordinuotąją skolą mokėjimą, iš principo yra nesuderinamas su pasidalijimo našta tikslu (33). Pusiausvyrai išlaikyti gali būti būtina užtikrinti banko refinansavimo gebėjimą ir pasitraukimo paskatas (34). Siekdama skatinti pagalbą gaunančio banko refinansavimą Institucija gali teigiamai vertinti atkarpų už naujai išleistas mišrias kapitalo priemones, kurių pirmumas didesnis nei esamos subordinuotosios skolos, mokėjimą. Bet kuriuo atveju restruktūrizavimo laikotarpiu bankams paprastai neturėtų būti leidžiama išpirkti savo pačių akcijų.

                  27.

                  Papildomos pagalbos restruktūrizavimo laikotarpiu teikimas turėtų būti galimas, jei tai pateisinama finansinio stabilumo sumetimais. Bet kokia papildoma pagalba turėtų būti ribota minimaliai būtina pagalba gyvybingumui atkurti.

            4.   Konkurencijos iškraipymų ribojimas ir konkurencingo bankų sektoriaus užtikrinimas

         Iškraipymų rūšys

                  28.

                  Valstybės pagalba gali padėti išlaikyti finansinį stabilumą sisteminės krizės metu ir daryti teigiamą šalutinį poveikį, tačiau ji taip pat gali įvairiopai iškreipti konkurenciją. Kai bankai konkuruoja remdamiesi savo produktų ir paslaugų pranašumais, bankai, kurie sukaupia pernelyg didelę riziką ir (arba) kliaujasi netvariais verslo modeliais, galiausiai praras rinkos dalį ir galbūt paliks rinką, o efektyviau veikiantys konkurentai plėsis arba pradės veiklą atitinkamose rinkose. Valstybės pagalba dirbtinai remiama pagalbos gavėjų įtaka rinkoje ir prailginami praeityje buvę konkurencijos iškraipymai, kuriuos sukėlė prisiimta pernelyg didelė rizika ir netvarūs verslo modeliai. Taip gali būti padaryta moralinė žala pagalbos gavėjams, sumažinant pagalbos negaunančių subjektų paskatas konkuruoti, investuoti ir kurti naujoves. Galiausiai valstybės pagalba gali būti pakenkta bendrajai rinkai, nes ja gali būti perkeliama neteisinga struktūrinio pertvarkymo naštos dalis ir susijusios socialinės bei ekonominės problemos į kitas ELPA valstybes, kartu sukuriant patekimo į rinką kliūtis ir kenkiant paskatoms vykdyti tarpvalstybinę veiklą.

                  29.

                  Finansinis stabilumas ir toliau lieka pagrindinis pagalbos finansų sektoriui sisteminės krizės metu tikslas, tačiau sistemos stabilumo trumpuoju laikotarpiu išsaugojimas neturėtų daryti ilgalaikės žalos vienodoms veiklos sąlygoms ir konkurencingoms rinkoms. Dėl to valstybės pagalbos keliamus konkurencijos iškraipymus ribojančios priemonės yra svarbios, inter alia, dėl toliau nurodytų priežasčių. Pirma, krizė paveikė EEE bankus labai nevienodai ir valstybės pagalba sunkumus patiriantiems bankams sanuoti ir restruktūrizuoti gali pakenkti iš esmės patikimumą išlaikiusių bankų padėčiai, taip pat turėti neigiamą poveikį finansiniam stabilumui. Finansų, ekonomikos ir biudžeto krizės sąlygomis ELPA valstybių skirtumai, susiję su valstybės intervencijai turimų lėšų dydžiu, tampa dar ryškesni ir daro žalą vienodoms veiklos sąlygoms bendrojoje rinkoje. Antra, dėl paties nacionalinių valstybės intervencijos priemonių, taikomų dabartinės ekonomikos krizės sąlygomis, pobūdžio dėmesį skatinama sutelkti į nacionalines rinkas, todėl kyla didelis pavojus, kad bus priimta nacionalinę rinką saugančių priemonių ir bus sukelta bendrosios rinkos fragmentacija. Būtina įvertinti pagalbą gaunančių bankų užimamą rinkos dalį, siekiant užtikrinti veiksmingą konkurenciją ir užkirsti kelią EEE įmonių ir vartotojų interesams kenkiančiam įtakos rinkoje didėjimui, patekimo į rinką kliūtims ir nuo tarpvalstybinės veiklos atgrasančioms sąlygoms. Trečia, dėl dabartinių valstybės intervencijos priemonių, reikalingų finansiniam stabilumui išlaikyti, apimties ir galimų įprasto dalijimosi našta ribojimų bus sudarytos sąlygos atsirasti dar didesnei moralinei žalai, kurią būtina tinkamai ištaisyti siekiant, kad ateityje būtų išvengta iškreiptų paskatų ir pernelyg rizikingos elgsenos, taip pat padėtas pagrindas greitam įprastų verslo sąlygų be valstybės pagalbos atkūrimui.

         Veiksmingų ir proporcingų konkurencijos iškraipymus ribojančių priemonių taikymas

                  30.

                  Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės turėtų būti specialiai pritaikytos nustatytiems konkurencijos iškraipymams rinkose, kuriose veikia po restruktūrizavimo gyvybingumą atkūręs bankas, spręsti, drauge laikantis bendros politikos ir principų. Institucija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, kaip numatyta šio skyriaus 2 skirsnyje, dydį, mastą ir apimtį. Priklausomai nuo konkurencijos iškraipymo pobūdžio, ši problema gali būti sprendžiama su įsipareigojimais ir (arba) su turtu susijusiomis priemonėmis (35). Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių.

                  31.

                  Kalbant apie pirmąjį kriterijų – iškraipymus ribojančios priemonės gerokai įvairuos priklausomai nuo pagalbos sumos ir naštos pasidalijimo lygio bei kainų nustatymo lygio. Valstybės pagalbos suma bus vertinama tiek absoliučiais dydžiais (gauto kapitalo suma, pagalbos elementas garantijose ir paramos turtui priemonėse), tiek lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu. Institucija atsižvelgs į bendrą pagalbos gavėjui suteiktos pagalbos sumą, įskaitant bet kokią sanavimo pagalbą. Institucija taip pat atsižvelgs į paties pagalbos gavėjo įnašą ir dalijimąsi našta restruktūrizavimo laikotarpiu. Apskritai, kai dalijimosi našta apimtis ir paties pagalbos gavėjo įnašas yra didesni, neigiamų moralinės žalos pasekmių yra mažiau. Todėl sumažėja tolesnių priemonių poreikis (36).

                  32.

                  Taikydama antrąjį kriterijų Institucija išanalizuos galimą pagalbos poveikį rinkai, kurioje pagalbą gaunantis bankas veikia po restruktūrizavimo. Visų pirma bus ištirtas gyvybingu tapusio banko dydis ir santykinė jo svarba rinkoje arba rinkose. Jei restruktūrizuoto banko likusi įtaka rinkai nedidelė, sumažėja papildomų ribojančių priemonių pardavimo ar elgesio įpareigojimo pavidalu poreikis. Planuojamos priemonės bus pritaikytos rinkos ypatybėms (37), siekiant užtikrinti, kad būtų išsaugota veiksminga konkurencija. Kai kuriose srityse pardavimu gali būti sukelta žalingų pasekmių ir jis gali būti nereikalingas norimiems rezultatams pasiekti – šiuo atveju pirmenybė gali būti teikiama natūralaus augimo ribojimui, o ne pardavimui. Kitose srityse, ypač susijusiose su nacionalinėmis rinkomis, kuriose yra didelių kliūčių patekti į rinką, pardavimas gali būti reikalingas siekiant sudaryti galimybes konkurentams patekti į rinką ar plėstis. Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės neturėtų kelti pavojaus galimybei bankui atkurti gyvybingumą.

                  33.

                  Galiausiai Institucija kreips dėmesį į riziką, kad restruktūrizavimo priemonės gali pakenkti vidaus rinkai, ir teigiamai vertins priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad nacionalinės rinkos išliktų atviros ir palankios konkurencijai. Nors pagalba teikiama finansiniam stabilumui išlaikyti ir realiosios ekonomikos kreditavimui užtikrinti ją teikiančioje ELPA valstybėje, kai tokia pagalba teikiama su sąlyga, kad pagalbą gaunantis bankas laikysis tam tikrų skolinimo tikslų kitose ELPA valstybėse, nei pagalbą teikianti valstybė, tai gali būti laikoma svarbiu papildomu teigiamu pagalbos poveikiu. Taip visų pirma bus tuo atveju, jei nustatyti dideli skolinimo tikslai, palyginti su patikima priešinga padėtimi, kai šių tikslų siekiama vykdant tinkamą stebėseną (pavyzdžiui, bendradarbiaujant banko buveinės valstybės ir banko veiklos valstybės priežiūros institucijoms), kai banko veiklos valstybės bankų sektoriuje dominuoja bankai, kurių buveinės yra kitoje valstybėje, ir kai tokie skolinimo įsipareigojimai koordinuojami Bendrijos lygmeniu (pavyzdžiui, derybomis dėl pagalbos likvidumo palaikymui).

         Tinkamos valstybės pagalbos kainos nustatymas

                  34.

                  Tinkamas atlygis už bet kokią valstybės intervenciją paprastai yra viena iš tinkamiausių konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių, nes ja ribojama pagalbos suma. Kai dėl finansinio stabilumo priežasčių patekimo į rinką kaina nustatyta gerokai mažesnė už rinkos kainą, turėtų būti užtikrinta, kad finansinės paramos sąlygos restruktūrizavimo plane būtų peržiūrėtos (38) siekiant sumažinti subsidijos iškreipiantį poveikį.

         Struktūrinės priemonės – verslo veiklos pardavimas ir sumažinimas

                  35.

                  Remiantis šiame skirsnyje pateiktais įvertinimo kriterijais, valstybės pagalbą gaunantys bankai gali būti įpareigoti parduoti pavaldžiąsias įmones ar filialus, klientų ar verslo padalinių portfelius arba imtis kitų atitinkamų priemonių (39), be kita ko, pagalbos gavėjo nacionalinėje mažmeninėje rinkoje. Kad tokios priemonės didintų konkurenciją ir gerintų vidaus rinkos veikimą, jomis turi būti skatinamas konkurentų patekimas į rinką ir tarpvalstybinė veikla (40). Laikydamasi gyvybingumo atkūrimo reikalavimo Institucija teigiamai vertins tokias struktūrines priemones, jei jos vykdomos vienodai traktuojant skirtingų ELPA valstybių įmones, taip prisidedant prie finansinių paslaugų vidaus rinkos išsaugojimo.

                  36.

                  Taip pat gali reikėti apriboti banko plėtrą kai kuriose verslo ar geografinėse srityse, pavyzdžiui, į rinką orientuotomis priemonėmis, kaip antai specialiais kapitalo reikalavimais, kai tiesiogiai ribojant plėtrą būtų susilpninta konkurencija rinkoje, arba siekiant sumažinti moralinę žalą. Kartu Institucija ypatingą dėmesį kreips į būtinybę vengti nacionalinės rinkos gynimo priemonių ir bendrosios rinkos fragmentacijos.

                  37.

                  Kai pavaldžiųjų įmonių ar kitų veiklos sričių ar turto pirkėją dėl objektyvių priežasčių rasti sunku, Institucija pratęs šių priemonių įgyvendinimo laikotarpį, jei numatytas privalomas verslo laipsniško nutraukimo (įskaitant verslo krypčių atskyrimą) grafikas. Tačiau šių priemonių įgyvendinimo laikotarpis neturėtų trukti ilgiau nei penkerius metus.

                  38.

                  Konkrečiu atveju vertindama reikiamą struktūrinių priemonių konkurencijos iškraipymui ištaisyti apimtį ir laikydamasi vienodo traktavimo principo Institucija atsižvelgs į priemones, tuo pačiu metu numatytas bylose, susijusiose su tomis pačiomis rinkomis arba rinkos segmentais.

         Valstybės pagalbos naudojimo antikonkurenciniams veiksmams finansuoti vengimas

                  39.

                  Valstybės pagalba neturi būti naudojama pakenkti tokios valstybės paramos negaunantiems konkurentams (41).

                  40.

                  Atsižvelgiant į 41 punktą bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti (42). Ši sąlyga turėtų būti taikoma ne trumpiau kaip trejus metus ir gali būti taikoma iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, priklausomai nuo pagalbos apimties, dydžio ir trukmės.

                  41.

                  Išskirtinėmis aplinkybėmis ir apie tai pranešus, Institucija gali leisti įsigijimus, kai tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Įsigijimo procesas turėtų būti vykdomas laikantis vienodų galimybių visiems galimiems įgijėjams principo ir turėtų užtikrinti veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygas.

                  42.

                  Kai nurodymas parduoti ir (arba) draudimas įsigyti nėra tinkamos priemonės, Institucija gali sutikti, kad ELPA valstybė nustatytų lėšų susigrąžinimo mechanizmą, pavyzdžiui, mokesčio pagalbos gavėjams pavidalu. Tai leistų, atkūrus banko gyvybingumą, iš jo atgauti dalį pagalbos.

                  43.

                  Kai valstybės paramą gaunantiems bankams nustatomi tam tikri reikalavimai, susiję su realiosios ekonomikos kreditavimu, bankas kreditus turi teikti komercinėmis sąlygomis (43).

                  44.

                  Valstybės pagalba negali būti naudojama sąlygoms (susijusioms, pavyzdžiui, su normomis ar užstatu), kurių negali pasiūlyti valstybės pagalbos negaunantys konkurentai, siūlyti. Tačiau tais atvejais, kai pagalbos gavėjo kainodaros ribojimas nėra tinkama priemonė, pavyzdžiui, dėl to, kad sumažėtų veiksminga konkurencija, ELPA valstybės gali pasiūlyti kitas, tinkamesnes priemones veiksmingai konkurencijai užtikrinti, kaip antai patekimą į rinką skatinančias priemones. Vykdydami savo finansinių pasiūlymų rinkodarą bankai taip pat negali pasitelkti valstybės paramos kaip konkurencinio pranašumo (44). Šie apribojimai, priklausomai nuo pagalbos apimties, dydžio ir trukmės, turėtų būti taikomi laikotarpiu, svyruojančiu nuo trejų metų iki viso restruktūrizavimo pabaigos. Jie tada taip pat būtų aiški paskata pagalbą kuo greičiau grąžinti valstybei.

                  45.

                  Institucija taip pat tirs rinkos atvėrimo laipsnį ir sektoriaus gebėjimą susidoroti su bankų žlugimu. Savo bendrajame vertinime Institucija gali atsižvelgti į galimus pagalbos gavėjo įsipareigojimus ar ELPA valstybės įsipareigojimus dėl priemonių (45), skatinančių patikimesnes ir konkurencingesnes rinkas, pavyzdžiui, skatinančių patekimą į rinką ir pasitraukimą iš jos, priėmimo. Atitinkamomis aplinkybėmis tokios iniciatyvos galėtų būti taikomos su kitomis struktūrinėmis ar elgsenos kontrolės priemonėmis, kurias paprastai turėtų taikyti atitinkamas pagalbos gavėjas. ELPA valstybės įsipareigojimą įdiegti mechanizmus banko problemoms spręsti ankstyvuoju etapu Institucija gali vertinti teigiamai – kaip patikimas ir konkurencingas rinkas skatinantį elementą.

            5.   Stebėsenos ir vertinimo klausimai

                  46.

                  Kad galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai, Institucija prašys pateikti reguliarias ir išsamias ataskaitas. Pirmoji ataskaita paprastai turi būti pateikta Institucijai ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo restruktūrizavimo plano patvirtinimo.

                  47.

                  Gavusi pranešimą apie restruktūrizavimo planą Institucija turi įvertinti, ar tikėtina, kad pagal planą bus atkurtas ilgalaikis gyvybingumas ir tinkamai apriboti konkurencijos iškraipymai. Jei Institucija kyla rimtų abejonių dėl restruktūrizavimo plano atitikimo nustatytiems reikalavimams, ji turi pradėti oficialią tyrimo procedūrą, suteikdama trečiosioms šalims galimybę pateikti pastabas dėl priemonės ir taip užtikrinti skaidrų ir darnų požiūrį, kartu laikydamasi valstybės pagalbos byloms taikomų konfidencialumo taisyklių.

                  48.

                  Tačiau jei restruktūrizavimo planas yra išsamus, o pasiūlytos priemonės yra tokios, kad Institucijai daugiau nekyla abejonių dėl jų suderinamumo pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo II dalies 4 straipsnio 4 dalį, Institucija oficialios procedūros pradėti neprivalo. Taip visų pirma gali būti tuo atveju, kai ELPA valstybė pranešė Institucijai apie kartu su vykdomu restruktūrizavimo planu teikiamą pagalbą, atitinkančią visas šiame skyriuje išdėstytas sąlygas, siekdama teisinio tikrumo dėl reikiamų tolesnių priemonių. Tokiais atvejais Institucija gali priimti galutinį sprendimą, kad sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba yra suderinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą.

            6.   Laikinas komunikato pobūdis

                  49.

                  Šis skyrius parengtas atsižvelgiant į dabartinę išskirtinę finansų sektoriaus krizę ir todėl bus taikomas tik ribotą laikotarpį. Institucija taikys šį skyrių vertindama restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta Institucijai 2010 m. gruodžio 31 d. arba iki šios dienos. Pagalbos, apie kurią nepranešta, atveju bus taikomos gairės dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo. Taigi Institucija taikys šį skyrių vertindama 2010 m. gruodžio 31 d. arba iki šios dienos suteiktos pagalbos, apie kurią nepranešta, suderinamumą.

                  50.

                  Atsižvelgdama į tai, kad šis skyrius paremtas EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu, Institucija gali peržiūrėti jo turinį ir trukmę atsižvelgdama į rinkos sąlygų pokyčius, nagrinėjant bylas įgytą patirtį ir į pagrindinį tikslą išlaikyti finansinį stabilumą.

         (1)  Šis skyrius atitinka Europos Komisijos (toliau – Komisija) komunikatą dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (OL C 195, 2009 8 19, p. 9).

         (2)  Šio komunikato 1 punkte, cituojamame pirmiau pateiktoje 1 išnašoje, Komisija daro nuorodą į atitinkamus įsipareigojimus, kuriuos Europos Vadovų Taryba prisiėmė 2009 m. kovo 20 d. ir 2009 m. birželio 18–19 d. susitikimuose.

         (3)  2009 m. kovo 4 d. Pranešime Europos Vadovų Tarybai dėl Europos ekonomikos atkūrimo skatinimo, COM(2009) 114 galutinis, Komisija paskelbė reformų programą bendresniems reguliavimo sistemos, taikomos Bendrijoje veikiančioms finansų įstaigoms, trūkumams šalinti.

         (4)  Žr. gairių skyrius apie valstybės pagalbos taisyklių taikymą finansų įstaigoms skirtoms priemonėms (toliau – Bankų gairės), apie finansų įstaigų kapitalo atkūrimą esant dabartinei finansų krizei (toliau – Kapitalo atkūrimo gairės) ir apie sumažėjusios vertės turto tvarkymą EEE bankų sektoriuje (toliau – Sumažėjusios vertės turto gairės).

         (5)  Šis skyrius taikomas tik finansų įstaigoms, kaip nurodyta Bankų gairėse. Šiame skyriuje pateikiamose gairėse bankai minimi aiškumo sumetimais. Tačiau jis, kai tinkama, mutatis mutandis taikomas ir kitoms finansų įstaigoms.

         (6)  Kriterijai ir konkrečios aplinkybės, dėl kurių atsiranda įpareigojimas pateikti restruktūrizavimo planą, išaiškinti Bankų gairėse, Kapitalo atkūrimo gairėse ir Sumažėjusios vertės turto gairėse. Jose visų pirma nurodyti šie atvejai (tačiau gali būti ir kitų): kai valstybė atkūrė sunkumų patiriančio banko kapitalą arba kai paramą sumažėjusios vertės turtui gaunantis bankas jau yra gavęs bet kokią kitą valstybės pagalbą, kuri panaudojama nuostoliams padengti arba jiems išvengti (išskyrus dalyvavimą garantijų programoje), ir kuri iš viso viršija 2 % viso pagal riziką įvertinto banko turto. Restruktūrizavimo laipsnis priklausys nuo kiekvieno banko problemų sunkumo. Kita vertus, remiantis šiomis gairėmis (ypač Kapitalo atkūrimo gairių 40 punktu ir Sumažėjusios vertės turto gairių V priedu), kai nedidelė pagalbos suma buvo suteikta iš esmės patikimiems bankams, ELPA valstybės turi pateikti Institucijai ataskaitą dėl valstybės lėšų panaudojimo, kurioje būtų pateikta visa reikalinga informacija banko gyvybingumui įvertinti, informacija apie suteikto kapitalo panaudojimą ir veiksmus siekiant nutraukti priklausomybę nuo valstybės paramos. Gyvybingumo apžvalgoje turėtų būti nurodytas šių bankų rizikingumas ir numatomas kapitalo pakankamumas, taip pat įvertinti jų verslo planai.

         (7)  Tai yra pagalba, kurią Institucija laikinai leido teikti kaip sanavimo pagalbą pagal Gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, arba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą laikinai leidžiama teikti pagalba, taip pat bet kokia nauja pagalba, apie kurią gali būti pranešta kaip apie restruktūrizavimui reikalingą pagalbą. Todėl vertinant restruktūrizavimo pagalbą bankams dabartinės sisteminės krizės aplinkybėmis bus taikomas šis skyrius, o ne Gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti.

         (8)  Bendrijos lygmeniu anksčiau Komisija yra priėmusi įvairių sprendimų, susijusių su restruktūrizavimo pagalba (suderinama pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą) sunkumų patiriantiems bankams pagal išsamų restruktūrizavimo procesą, kuriuo sudarytos sąlygos pagalbos gavėjams atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nedarant nederamos žalos konkurentams. Tipinės restruktūrizavimo strategijos: verslo modelių perorientavimas, verslo padalinių, pavaldžiųjų įmonių ar filialų uždarymas arba pardavimas, turto ir įsipareigojimų valdymo pokyčiai, veiklos tęstinumo principu veikiančios įmonės pardavimas arba skirtingų įmonės dalių suskaidymas ir pardavimas gyvybingiems konkurentams. Žr., pavyzdžiui, 1998 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimą 98/490/EB dėl Prancūzijos suteiktos pagalbos Crédit Lyonnais group (OL L 221, 1998 8 8, p. 28), 2004 m. vasario 18 d. Komisijos sprendimą 2005/345/EB dėl pagalbos, Vokietijos teikiamos restruktūrizuojant banką Bankgesellschaft Berlin AG (OL L 116, 2005 5 4, p. 1), 2008 m. birželio 4 d. Komisijos sprendimą 2009/341/EB dėl Vokietijos valstybės pagalbos C 9/08 (ex NN 8/08, CP 244/2007) Sachsen LB (OL L 104, 2009 4 24, p. 34) ir 2006 m. rudens valstybės pagalbos rezultatų įvertinimo suvestinę, COM(2006) 761 galutinis, p. 28 (http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/2006_autumn_en.pdf), su specialiu sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos tyrimu.

         (9)  Remiantis Sumažėjusios vertės turto gairėmis.

         (10)  Remiantis Bankų gairėmis, Kapitalo atkūrimo gairėmis ir Sumažėjusios vertės turto gairėmis. Žr. šio skyriaus 4 punktą.

         (11)  Remiantis Bankų gairėmis, Kapitalo atkūrimo gairėmis ir Sumažėjusios vertės turto gairėmis, kai nedidelė pagalbos suma suteikiama iš esmės patikimiems bankams, ELPA valstybės Institucijai turi pateikti gyvybingumo apžvalgą.

         (12)  Remiantis visų pirma Kapitalo atkūrimo gairių 40 punktu ir Sumažėjusios vertės turto gairių V priedu.

         (13)  Kaip paaiškinta šio skyriaus 8 punkte, kai 2 skirsnyje daroma nuoroda į restruktūrizavimo planą, 2 skirsnyje nustatyti principai analogiškai taip pat taikomi gyvybingumo apžvalgoms.

         (14)  Orientacinis restruktūrizavimo plano modelis pateikiamas priede.

         (15)  Kai tinkama, Institucija paprašys išorės konsultantų išnagrinėti restruktūrizavimo planus, apie kuriuos pranešta, kad būtų įvertintas gyvybingumas, pasidalijimas našta ir konkurencijos iškraipymų mažinimo būdai. Ji taip pat gali paprašyti priežiūros institucijų patvirtinti tam tikrus elementus.

         (16)  Žr., pavyzdžiui, 2008 m. balandžio 2 d. Komisijos sprendimą byloje NN 1/2008 Northern Rock (OL C 135, 2008 6 3, p. 21) ir Sprendimą 2009/341/EB byloje C 9/08 SachsenLB.

         (17)  Žr. Sprendimą 2009/341/EB byloje C 9/08 SachsenLB.

         (18)  Išskyrus tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis. Žr. 2008 m. spalio 21 d. Komisijos sprendimą byloje C 10/08 IKB, dar nepaskelbtas.

         (19)  Remiantis 2009 m. balandžio 30 d. Komisijos rekomendacija 2009/384/EB dėl finansinių paslaugų sektoriaus atlyginimų nustatymo politikos (OL L 120, 2009 5 15, p. 22).

         (20)  Tai yra parduodant daug turto dabartinėmis mažomis rinkos kainomis, nes tai gali dar labiau sumažinti kainas.

         (21)  Komisijos praktika – pritarti dvejų–trejų metų trukmės restruktūrizavimo planui.

         (22)  Taip pat žr. 20 punktą.

         (23)  Žr. 17 išnašą.

         (24)  Jei nėra konkurso kaip tokio, tai dar savaime nereiškia, kad pirkėjui suteikta valstybės pagalba.

         (25)  Tai paprastai reikštų pagalbą parduotai ūkinei veiklai.

         (26)  Žr. sujungtas bylas C-278/92, C-279/92 ir C-280/92 Hytasa [1994], Rink. I-4103, 22 punktas.

         (27)  Žr. bylą C-334/99 Gröditzer Stahlwerke [2003], Rink. I-1139, 134 punktas et seq., ir 2008 m. balandžio 30 d. Komisijos sprendimą 2008/719/EB dėl valstybės pagalbos C 56/06 (ex NN 77/06), kurią Austrija suteikė Bank Burgenland privatizavimui (OL L 239, 2008 9 6, p. 32).

         (28)  Žr. Bankų gairių 43–50 punktus. Siekiant sudaryti sąlygas tokiam tinkamam pasitraukimui, likvidavimo pagalba gali būti laikoma suderinama, kai, pavyzdžiui, ji reikalinga laikinam likviduojamo banko kapitalo ar struktūros atkūrimui arba tam tikrų kreditorių grupių reikalavimui patenkinti, jei tai pateisinama finansinio stabilumo sumetimais. Tokios pagalbos ir sąlygų, kuriomis pagalba laikyta suderinama, pavyzdžių žr. 2008 m. spalio 1 d. Komisijos sprendime byloje NN 41/08 UK, Sanavimo pagalba „Bradford&Bingely“ (OL C 290, 2008 11 13, p. 2), ir 2008 m. lapkričio 5 d. Komisijos sprendime byloje NN 39/08 DK, Pagalba „Roskilde Bank“ likviduoti (OL C 12, 2009 1 17, p. 3).

         (29)  Žr. bylą T-17/03 Schmitz–Gotha [2006], Rink. II-1139.

         (30)  Kaip jau nustatyta ankstesnėse gairėse, ypač Sumažėjusios vertės turto gairėse, žr. 21 punktą ir toliau.

         (31)  Atitinkamai Bankų gairėse, Kapitalo atkūrimo gairėse ir Sumažėjusios vertės turto gairėse Institucija pateikė išsamias gaires dėl valstybės garantijų, kapitalo atkūrimo priemonių ir paramos turtui priemonių kainos nustatymo. Kai mokama tokia kaina, banko akcininkų pozicija finansine prasme susilpninama.

         (32)  Sumažėjusios vertės turto gairių 24–25 punktai. Taip pat žr. šio skyriaus 4 skirsnį.

         (33)  Žr. 2008 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimą byloje N 615/08 Bayern LB (OL C 80, 2009 4 3, p. 4). Vis dėlto tai neužkerta kelio bankui atlikti atkarpų mokėjimų, kai bankas yra teisiškai įpareigotas tą daryti.

         (34)  Žr. Sumažėjusios vertės turto gairių 31 punktą ir Kapitalo atkūrimo gairių 33, 34 ir 45 punktuose išdėstytą niuansuotą požiūrį į dividendų ribojimą, kuriuose nustatoma, kad nors laikinas dividendų ar atkarpų mokėjimo draudimas gali padėti išlaikyti kapitalą banke, padidinti kapitalo rezervą ir padidinti banko mokumą, draudimu taip pat gali būti pablogintos banko galimybės pasinaudoti privačiais finansavimo šaltiniais arba bent jau gali būti padidintos naujo finansavimo ateityje išlaidos.

         (35)  Žr. 21 punktą.

         (36)  Jei Institucija, remdamasi Bankų gairėmis, Kapitalo atkūrimo gairėmis ir Sumažėjusios vertės turto gairėmis, išskirtiniu atveju leido teikti nuo tose gairėse nustatytų principų nukrypstančią pagalbą, dėl to atsirandančiam papildomam konkurencijos iškraipymui pašalinti reikės papildomų struktūrinių arba elgsenos užtikrinimo priemonių; žr. Sumažėjusios vertės turto gairių 58 punktą.

         (37)  Visų pirma bus atsižvelgiama į koncentracijos lygį, pajėgumų apribojimus, pelningumo lygį, kliūtis patekti į rinką ir plėstis.

         (38)  Pavyzdžiui, pirmenybę teikiant ankstyvam valstybės pagalbos grąžinimui.

         (39)  Žr., pavyzdžiui, 2008 m. spalio 21 d. Komisijos sprendimą byloje C 10/08 IKB, dar nepaskelbtas, ir 2009 m. gegužės 7 d. Komisijos sprendimą byloje N 244/09 Kapitalo injekcija „Commerzbank“ (OL C 147, 2009 6 27, p. 4).

         (40)  Reikia pažymėti, kad balansiniai sumažinimai dėl turto nurašymo, kuriuos iš dalies kompensuoja valstybės pagalba, nesumažina banko tikrosios rinkos dalies ir todėl į juos negali būti atsižvelgiama vertinant struktūrinių priemonių poreikį.

         (41)  Žr., pavyzdžiui, 2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendimą byloje NN 49/08, NN 50/08 ir NN 45/08 Garantijos „Dexia“ (dar nepaskelbtas), 73 punktas, 2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendimą byloje N 574/08 Garantijos „Fortis Bank“ (OL C 38, 2009 2 17, p. 2), 58 punktas, ir 2008 m. gruodžio 3 d. Komisijos sprendimą byloje NN 42/08, NN 46/08 ir NN 53/A/08 Restruktūrizavimo pagalba „Fortis Bank“ ir „Fortis Bank Luxemburg“ (OL C 80, 2009 4 3, p. 7), 94 dalis. Pavyzdžiui, tam tikromis aplinkybėmis bankui gali būti draudžiama mažmeniniams indėlininkams siūlyti didžiausias rinkoje siūlomas palūkanų normas.

         (42)  Primenama, kad restruktūrizavimo išlaidos turi būti apribotos iki mažiausios būtinos sumos gyvybingumui atkurti. Žr. 23 punktą.

         (43)  Ne komercinėmis sąlygomis suteiktas kreditas gali būti laikomas valstybės pagalba ir, apie jį pranešus, gali būti Institucijos leidžiamas, jei jis suderinamas su EEE susitarimo veikimu, pavyzdžiui, pagal gaires „Laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis“.

         (44)  2008 m. lapkričio 12 d. Komisijos sprendimas byloje N 528/08 ING (OL C 328, 2008 12 23, p. 10), 35 punktas.

         (45)  Žr., pavyzdžiui, 2004 m. liepos 7 d. Komisijos sprendimą 2005/418/EB dėl pagalbos priemonių, kurias Prancūzija suteikė Alstom (OL L 150, 2005 6 10, p. 24), 204 punktas.

         PRIEDAS

            PAVYZDINIS RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

            RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANO ORIENTACINIS TURINYS
             (1)

         1.   Finansų įstaigos duomenys (jos struktūros aprašymas ir pan.)
         (PASTABA: gali būti naudojama anksčiau pateikta informacija, tačiau ji turi būti įtraukta į šį dokumentą ir prireikus atnaujinta)
         2.   Rinkos aprašymas ir rinkos dalys
         2.1.   Pagrindinių atitinkamų produktų rinkų aprašymas (bent jau išskirtos mažmeninės, didmeninės, kapitalo ir pan. rinkos)
         2.2.   Rinkos dalių apskaičiavimas (pavyzdžiui, nacionaliniu ir Europos mastu, priklausomai nuo atitinkamų rinkų geografinės apimties)
         3.   Priežasčių, kodėl įstaiga patyrė sunkumų, analizė (vidiniai veiksniai)
         4.   Valstybės intervencijos apibūdinimas ir valstybės pagalbos įvertinimas
         4.1.   Informacija, ar finansų įstaiga arba jos pavaldžiosios įmonės praeityje jau yra gavusios sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbą
         4.2.   Informacija apie valstybės paramos pobūdį ir sumą arba paramos suteikiamą finansinį pranašumą. Turi būti pateikta informacija apie visą valstybės pagalbą, gautą kaip individuali pagalba arba pagal pagalbos schemą restruktūrizavimo laikotarpiu.
         (PASTABA: visa pagalba restruktūrizavimo plane turi būti pagrįsta, kaip nurodyta toliau)
         4.3.   Valstybės paramos pagal valstybės pagalbos taisykles įvertinimas ir pagalbos sumos kiekybinis įvertinimas
         5.   Gyvybingumo atkūrimas
         5.1.   Įvairių rinkos prielaidų pateikimas
         5.1.1.   Pradinė padėtis pagrindinėse produktų rinkose
         5.1.2.   Numatoma pagrindinių produktų rinkų raida
         5.2.   Scenarijaus, kai priemonė netaikoma, pristatymas
         5.2.1.   Reikiamas pradinio verslo plano koregavimas
         5.2.2.   Buvę, esami ir būsimi kapitalo pakankamumo normatyvai (1 lygio, 2 lygio)
         5.3.   Siūloma būsima finansų įstaigos strategija ir kaip tai padės atkurti ekonominį gyvybingumą
         5.3.1.   Pradinė padėtis ir bendra struktūra
         5.3.2.   Finansų įstaigos kiekvienos verslo krypties individuali struktūra
         5.3.3.   Prisitaikymas prie reguliavimo aplinkos pokyčių (geresnis rizikos valdymas, didesnė kapitalo apsauga ir kt.)
         5.3.4.   Patvirtinimas, susijęs su visišku sumažėjusios vertės turto atskleidimu
         5.3.5.   Jei tinkama, nuosavybės struktūros pokytis
         5.4.   Skirtingų priemonių, suplanuotų gyvybingumui atkurti, jų sąnaudų ir poveikio pelno (nuostolio) ataskaitai ir balansui, aprašymas ir apžvalga
         5.4.1.   Priemonės grupės lygmeniu
         5.4.2.   Priemonės verslo krypties lygmeniu
         5.4.3.   Kiekvienos priemonės poveikis pelno (nuostolio) atskaitai ir balansui
         5.5.   Skirtingų priemonių, suplanuotų konkurencijos iškraipymams apriboti (plg. 7 punktą), poveikio aprašymas, atsižvelgiant į jų sąnaudas ir poveikį pelno (nuostolio) ataskaitai ir balansui
         5.5.1.   Priemonės grupės lygmeniu
         5.5.2.   Priemonės verslo sričių lygmeniu
         5.5.3.   Kiekvienos priemonės poveikis pelno (nuostolio) atskaitai ir balansui
         5.6.   Palyginimas su alternatyviomis galimybėmis ir trumpas lyginamasis ekonominio ir socialinio poveikio regioniniu, nacionaliniu ir EEE lygmeniu įvertinimas (iš principo išsamesnę informaciją reikia pateikti, kai bankai neatitinka riziką ribojančių reikalavimų nesant pagalbos)
         5.6.1.   Alternatyvios galimybės: tinkamas likvidavimas, suskaidymas arba kito banko vykdomas perėmimas ir atitinkamas poveikis
         5.6.2.   Bendras ekonominis poveikis
         5.7.   Skirtingų priemonių įgyvendinimo grafikas ir galutinis viso restruktūrizavimo plano įgyvendinimo terminas (nurodykite su konfidencialumu susijusius klausimus)
         5.8.   Valstybės pagalbos grąžinimo plano aprašymas
         5.8.1.   Pagrindinės prielaidos planuojant pasitraukimą
         5.8.2.   Valstybės pasitraukimo paskatų aprašymas
         5.8.3.   Pasitraukimo ar pagalbos grąžinimo planas iki visiško pagalbos grąžinimo ar pasitraukimo
         5.9.   Paskutinių trejų ir būsimų penkerių metų pelno (nuostolio) ataskaitos ir balansas, įskaitant pagrindinius finansinius rodiklius bei geriausio ir blogiausio atvejo scenarijų pagrindu atliktas jautrumo tyrimas
         5.9.1.   Bazinis scenarijus
         5.9.1.1.   Pelno (nuostolio) ataskaita ir balansas grupės lygmeniu
         5.9.1.2.   Pagrindiniai finansiniai duomenys grupės lygmeniu (pagal riziką pakoreguota kapitalo grąža (RAROC) – orientacinis pagal riziką pakoreguoto pelningumo vidaus kriterijus, išlaidų ir pajamų santykis (CIR), nuosavo kapitalo grąža (ROE) ir kt.)
         5.9.1.3.   Kiekvieno veiklos padalinio pelno (nuostolio) ataskaita ir balansas
         5.9.1.4.   Pagrindiniai finansiniai duomenys veiklos padalinio lygmeniu (pagal riziką pakoreguota kapitalo grąža (RAROC) – orientacinis pagal riziką pakoreguoto pelningumo vidaus kriterijus, išlaidų ir pajamų santykis (CIR), nuosavo kapitalo grąža (ROE) ir kt.)
         5.9.2.   Geriausio atvejo scenarijus
         5.9.2.1.   Pagrindinės prielaidos
         5.9.2.2.   Pelno (nuostolio) ataskaita ir balansas grupės lygmeniu
         5.9.2.3.   Pagrindiniai finansiniai duomenys grupės lygmeniu (pagal riziką pakoreguota kapitalo grąža (RAROC) – orientacinis pagal riziką pakoreguoto pelningumo vidaus kriterijus, išlaidų ir pajamų santykis (CIR), nuosavo kapitalo grąža (ROE) ir kt.)
         5.9.3.   Blogiausio atvejo scenarijus. Kai nacionalinės priežiūros institucijos atliko testavimą nepalankiausiomis sąlygomis ir (arba) patvirtino jo rezultatus, reikia pateikti tokio testavimo metodiką, parametrus ir rezultatus (2).
         5.9.3.1.   Pagrindinės prielaidos
         5.9.3.2.   Pelno (nuostolio) ataskaita ir balansas grupės lygmeniu
         5.9.3.3.   Pagrindiniai finansiniai duomenys grupės lygmeniu (pagal riziką pakoreguota kapitalo grąža (RAROC) – orientacinis pagal riziką pakoreguoto pelningumo vidaus kriterijus, išlaidų ir pajamų santykis (CIR), nuosavo kapitalo grąža (ROE) ir kt.)
         6.   Pasidalijimas našta – pačios finansų įstaigos ir kitų akcininkų įnašas vykdant restruktūrizavimą (akcijų apskaitinė ir ekonominė vertė)
         6.1.   Restruktūrizavimo išlaidų ribojimas gyvybingumo atkūrimui reikalingomis išlaidomis
         6.2.   Pagalbos sumos ribojimas (įskaitant informaciją apie galimas dividendų ir subordinuotosios skolos palūkanų mokėjimo ribojimo nuostatas)
         6.3.   Svarus paties pagalbos gavėjo įnašas (įskaitant informaciją apie akcininkų ar subordinuotosios skolos kreditorių įnašo dydį)
         7.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės
         7.1.   Priemonių apimties, atsižvelgiant į valstybės pagalbos dydį ir poveikį, pagrindimas
         7.2.   Struktūrinės priemonės, įskaitant pasiūlymą dėl turto ar pavaldžiųjų įmonių (filialų) pardavimo ar kitų priemonių vykdymo grafiko ir gairių
         7.3.   Elgsenos įsipareigojimai, įskaitant įsipareigojimą nevykdyti masinės rinkodaros pasinaudojant valstybės pagalba kaip konkurenciniu pranašumu
         8.   Stebėsena (galimas patikos susitarimas)

            (1)  Informacija, reikalinga gyvybingumui įvertinti, gali apimti banko vidaus duomenis ir ataskaitas, taip pat ELPA valstybių valdžios įstaigų, įskaitant reguliavimo institucijas, parengtas ataskaitas, bei joms pateiktas ataskaitas.

            (2)  Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis kiek įmanoma turėtų būti grindžiamas bendrais parametrais, dėl kurių sutarta Bendrijos lygmeniu (tokiais kaip Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto sukurta metodika), kai tinkama pritaikytais konkrečių šalių ir bankų aplinkybėms. Kai tinkama, gali būti svarstoma atvirkštinio testavimo nepalankiausiomis sąlygomis arba kitokio atitinkamo testavimo galimybė.


title: 2011/566/ES: 2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo#2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija, su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį

text:
27.9.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 250/125

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2011 m. gegužės 10 d.
   dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2011/566/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2009 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2009 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Centro atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendaciją (05892/2011 – C7–0052/2011),

               —

               atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2965/94, įsteigiantį Europos Sąjungos įstaigų vertimo centrą (3), ypač į jo 14 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) 185 straipsnyje, ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7–0119/2011),

               1.

               patvirtina Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro direktoriui, kad Centro 2009 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Jerzy BUZEK

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 338, 2010 12 14, p. 119.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 314, 1994 12 7, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
      2011 m. gegužės 10 d.
      su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
      EUROPOS PARLAMENTAS,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2009 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2009 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Centro atsakymais (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendaciją (05892/2011 – C7–0052/2011),

                  —

                  atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2965/94, įsteigiantį Europos Sąjungos įstaigų vertimo centrą (3), ypač į jo 14 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) 185 straipsnyje, ypač į jo 94 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7–0119/2011),

                  A.

                  kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog 2009 finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir pagal jas vykdytos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos;

                  B.

                  kadangi 2010 m. gegužės 5 d. Parlamentas patvirtino Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro direktoriui, kad Centro 2008 finansinių metų biudžetas įvykdytas (5), ir savo prie sprendimo dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo pridėtoje rezoliucijoje, inter alia:

                              —

                              atkreipė dėmesį į 2006 m. Audito Rūmų ataskaitoje pateiktas pastabas, kad 2006 m. buvo sukauptas 16 900 000 EUR biudžeto perviršis, kad 2007 m. Centras 9 300 000 EUR grąžins savo klientams ir kad 2008 m. perviršis siekė 26 700 000 EUR; pritarė Audito Rūmams, jog atsižvelgiant į šį sukauptą perviršį galima daryti išvadą, kad Centro naudojama jo vertimų kainos apskaičiavimo metodika nebuvo pakankamai tiksli,

                              —

                              ragino Komisiją ir Centrą dėti pastangas siekiant greitai išspręsti nesutarimus dėl įmokų į darbuotojų pensijų sistemą;

                  C.

                  kadangi Centro biudžetas 2009 m. buvo 62 630 000 EUR, o tai yra 4,48 % daugiau palyginti su 2008 m. biudžetu;

         Veikla

                  1.

                  palankiai vertina Centro ketinimą atlikti savo 2008–2012 m. strategijos laikotarpio vidurio peržiūrą; vis dėlto ragina Centrą toliau gerinti savo veiklos vertinimą tobulinant strateginių veiksmų ir veiksmų, numatytų veiklos programoje, sąsajas ir peržiūrint veiklos stebėsenos rodiklius, kad būtų laikomasi SMART kriterijų;

                  2.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad 2009 m. Centro ES institucijoms teikiamų paslaugų apimtis (skaičiuojant išverstus puslapius), palyginti su 2008 m., padidėjo 41 %;

                  3.

                  džiaugiasi tuo, kad Centras lentelėje, pridėtoje prie Audito Rūmų 2009 m. ataskaitos, pateikė operacijų, atliktų 2008 m. ir 2009 m., palyginimą, kad biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija turėtų galimybę veiksmingiau įvertinti Centro veiklą skirtingais metais;

         Finansų valdymas

                  4.

                  ragina Centrą sistemingai taikyti savo finansinio reglamento 8.2 straipsnį, kuriame teigiama, kad „įsipareigojimų asignavimai padengia visas teisinių įsipareigojimų, prisiimtų einamais finansiniais metais, išlaidas“;

         Steigiamojo reglamento nuostatų neatitinkantis biudžeto perviršis

                  5.

                  ragina Centrą imtis veiksmingesnių priemonių nuolatiniam jo biudžeto perviršio augimui sustabdyti; atkreipia dėmesį į tai, kad ne vienus metus Centras, pažeisdamas Reglamentą (EB) Nr. 2965/94, kaupė biudžeto perviršį, kuris 2009 m. sudarė 24 000 000 EUR (2008 m. jis buvo 26 700 000 EUR, 2006 m. – 16 900 000 EUR, 2005 m. – 10 500 000 EUR ir 2004 m. – 3 500 000 EUR); pažymi, kad šis perviršis iš esmės kyla dėl netikslių užsakovų pateiktų vertimo užsakymų skaičiaus prognozių;

                  6.

                  vis dėlto palankiai vertina Centro iniciatyvą 2009 m. grąžinti 11 000 000 EUR užsakovams; taip pat pabrėžia, kad 2007 m. Centras 9 300 000 EUR jau grąžino savo užsakovams;

         Pensijų įmokos į Komisijos pensijų sistemą

                  7.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad 2010 m. vasario 12 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas priėmė sprendimą dėl Komisijos apeliacinio skundo (T-456/07) (6), kuriame Centras raginamas sumokėti įmoką, sudarančią Bendrijos pensijų sistemos finansavimo dalį, už 1998–2005 biudžetinius metus, laikymo akivaizdžiai nepriimtinu;

                  8.

                  palankiai vertina Centro pastangas rasti draugišką šio konflikto su Komisija sprendimą panaudojant savo biudžeto perviršio (18 300 000 EUR) dalį, kad sumokėtų darbdavio įmoką į Komisijos pensijų sistemą;

         Apskaitos sistema

                  9.

                  ragina Centrą užtikrinti, kad apskaitos pareigūnas atliktų tinkamą apskaitos sistemos patvirtinimą; primena, kad jei apskaitos sistema nepatvirtinta, tai reiškia, kad Centras perima apskaitos pareigūno atsakomybę už Centro metinės veiklos ataskaitos paskelbimą;

                  10.

                  ragina Centrą informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie žingsnius, kurių imtasi siekiant, kad kaupiamosios apskaitos sistema (ABAC) veiktų efektyviai; primena Centrui, kad kadangi Centras neturi pakankamai specialistų SI2 sistemai prižiūrėti, yra didelė rizika jo finansinių operacijų tęstinumui, kol pradės veikti ABAC;

         Žmogiškieji ištekliai

                  11.

                  ragina Centrą į darbo vietų aprašymą įtraukti informaciją apie su slaptumu susijusias funkcijas ir užtikrinti, kad būtų nurodytos visos siekiant išvengti klaidų taikomos kontrolės priemonės;

                  12.

                  ragina Centrą atnaujinti mokymų įgyvendinimo taisykles ir nustatyti naują tvarkaraštį; remia Centro pastangas veiksmingai kontroliuoti mokymo kursų kokybę;

         Vidaus auditas

                  13.

                  pripažįsta, kad Centras perdavė už biudžeto įvykdymo patvirtinimą atsakingai institucijai Centro direktoriaus parengtą ataskaitą, kurioje apibendrintai pateikiamas Vidaus audito tarnybos (VAT) rekomendacijos turinys, kaip nurodyta finansinio pagrindų reglamento 72 straipsnio 5 dalyje; vis dėlto ragina Centro direktorių pateikti konkrečios informacijos apie VAT pateiktų rekomendacijų turinį;

                  14.

                  pripažįsta, kad VAT 2009 m. atliko Centro stebėsenos ir patikinimo pareiškimo sudedamųjų dalių auditą; ragina Centrą toliau stiprinti savo vidaus kontrolės ir stebėsenos sistemas ir patikinimo procesą;

                  15.

                  taip pat ragina Centrą parengti išsamias rašytines procedūras, apibrėžiančias darbuotojų vaidmenis, tvarkaraštį ir darbo krūvį, susijusius su išieškojimų už užsakovams atliktus vertimus vykdomųjų raštų rengimu, tvirtinimu ir registravimu;

                  16.

                  pažymi, kad kitos su sprendimu dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo susijusios pastabos, kurios yra horizontaliojo pobūdžio, pateikiamos 2011 m. gegužės 10 d. rezoliucijoje (7) dėl ES agentūrų veiklos, finansų valdymo ir kontrolės.

         (1)  OL C 338, 2010 12 14, p. 119.

         (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

         (3)  OL L 314, 1994 12 7, p. 1.

         (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

         (5)  OL L 252, 2010 9 25, p. 119.

         (6)  2010 m. Rink. p. II-00183.

         (7)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0163 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 269).