title: 2011/584/ES: 2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos vaistų agentūros 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
27.9.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 250/173

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2011 m. gegužės 10 d.
   dėl Europos vaistų agentūros 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2011/584/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos vaistų agentūros 2009 finansinių metų galutines metines ataskaitas,
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos vaistų agentūros 2009 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (1),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. vasario 15 d. rekomendaciją (05892/2011 – C7–0052/2011),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004, įsteigiantį Europos vaistų agentūrą (3), ypač į jo 68 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) 185 straipsnyje, ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7–0153/2011),

               1.

               atideda savo sprendimą patvirtinti Europos vaistų agentūros vykdomajam direktoriui, kad Agentūros 2009 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos vaistų agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Jerzy BUZEK

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 338, 2010 12 14, p. 28.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 250/174

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2011 m. gegužės 10 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos vaistų agentūros 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos vaistų agentūros 2009 finansinių metų galutines metines ataskaitas,
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos vaistų agentūros 2009 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (1),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. vasario 15 d. rekomendaciją (05892/2011 – C7–0052/2011),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004, įsteigiantį Europos vaistų agentūrą (3), ypač į jo 68 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) 185 straipsnyje, ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Vidaus Audito tarnybos 2009 m. metinę Europos vaistų agentūros vidaus audito ataskaitą,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7–0153/2011),

               A.

               kadangi Audito Rūmai savo ataskaitoje apie Europos vaistų agentūros 2009 finansinių metų metines finansines ataskaitas pateikė sąlyginę nuomonę dėl pagal finansines ataskaitas vykdytų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo;

               B.

               kadangi 2010 m. gegužės 5 d. Parlamentas patvirtino Agentūros vykdomajam direktoriui, kad Agentūros 2008 finansinių metų biudžetas įvykdytas (5), ir prie sprendimo dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo pridėtoje rezoliucijoje, inter alia:

                           —

                           reiškė susirūpinimą dėl Audito Rūmų išvadų, jog 36 000 000 EUR biudžeto asignavimų buvo perkelta (19,7 % biudžeto) ir 9 700 000 EUR asignavimų (5,3 % biudžeto) – panaikinta,

                           —

                           ragino Agentūrą pagerinti savo viešųjų pirkimų procedūrų kokybę, kad būtų pašalinti Audito Rūmų nustatyti trūkumai (pavyzdžiui, susiję su kainos kriterijų vertinimo metodų taikymu ir su esminiu poreikiu pagrįsti procedūrų pasirinkimą);

               C.

               kadangi Agentūros 2009 m. biudžetas buvo 194 000 000 EUR, t. y. 6,28 % didesnis nei 2008 finansiniais metais;

               D.

               kadangi Agentūros biudžetas finansuojamas ir iš Sąjungos biudžeto, kuris sudaro 18,52 % visų 2009 m. įplaukų, ir didžiausia dalimi iš farmacinių įmonių mokamų mokesčių ir kadangi dėl to Sąjungos bendras įnašas 2008–2009 m. sumažėjo 9,2 %;

      Bendrosios pastabos

               1.

               itin susirūpinęs dėl Agentūros atsakymų į Audito Rūmų ir Vidaus audito tarnybos (VAT) iškeltus svarbius klausimus, pvz.:

                           i)

                           dėl viešųjų pirkimų procedūrų valdymo;

                           ii)

                           dėl įgyvendinimo procedūrų, susijusių su savo darbuotojų ir ekspertų interesų konfliktų nustatymu ir valdymu, nepakankamo laikymosi;

                           iii)

                           dėl įdarbinant darbuotojus taikomų kriterijų;

               2.

               ypač mano, kad minėtieji aspektai galėtų lemti:

                           i)

                           nuolatines viešųjų pirkimų procedūrų valdymo klaidas, pvz., tokias, kurios buvo nustatytos 2009 m. ir kurios sudaro didelę bendro Agentūros biudžeto dalį, ir dėl to galėtų būti pakenkta pagal Agentūros ataskaitas vykdytų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui;

                           ii)

                           galimą pavojų darbuotojų (ekspertų), dalyvaujančių atliekant vaistų vertinimą, nepriklausomumui;

                           iii)

                           galimus trūkumus įdarbinant darbuotojus (ekspertus), dėl kurių galėtų būti ne tik diskvalifikuojami kompetentingi kandidatai ir (arba) įdarbinami žemesnės kvalifikacijos kandidatai, bet ir galėtų būti daromas neigiamas poveikis Agentūros mokslinio vertinimo srities darbui;

      Biudžeto ir finansų valdymas

      Viešųjų pirkimų procedūros

               3.

               nerimauja dėl Audito Rūmų išvadų, kad nustatyta viešųjų pirkimų procedūrų klaidų, kurios sudaro didelę bendro 2009 finansinių metų Agentūros biudžeto dalį; pabrėžia, kad Audito Rūmai jau 2008 m. nustatė šios srities trūkumų, ypač susijusių su kainos kriterijų vertinimo metodų taikymu ir su procedūrų pasirinkimo pagrindimu;

               4.

               ypač pripažįsta tai, kad 2009 m. vykdydama daugelį pagal IT pagrindų sutartis atliktų didelių viešųjų pirkimų, kurių sąmatinė vertė yra 30 000 000 EUR, procedūrų Agentūra padarė keletą klaidų tuo metu, kai pradėjo atvirą procedūrą, pvz.:

                           i)

                           buvo sutarties skyrimo kriterijų vertinimo skaičiavimo klaidų;

                           ii)

                           vertinimo komiteto narys pateikė netinkamus vertinimo dokumentus;

                           iii)

                           trūko įrodymų, kad atrankos kriterijų vertinimo metodas buvo taikomas nuosekliai, o tai leido juos laisvai interpretuoti;

                           iv)

                           atlikta nepakankamai patikrinimų, kad sumažėtų klaidų rizika prieš pradedant derybų procedūrą, kuri dėl sutarties skyrimo kriterijų vertinimo klaidų nepadėjo užtikrinti to, jog būtų pasiektas geriausias ekonominis pasiūlymas;

               5.

               taip pat pripažįsta tai, kad kitose dvejuose derybose su vieninteliu tiekėju dėl viešųjų pirkimų, kurių vertė yra 5 300 000 EUR ir 4 000 000 EUR, taip pat padaryta keletas klaidų pradedant atvirą procedūrą, pvz.:

                           i)

                           nepaskelbtas formalus kvietimas teikti paraiškas;

                           ii)

                           iš anksto neparuoštos išsamios techninės specifikacijos;

                           iii)

                           prieš derybas techninėse specifikacijose neaiškiai apibrėžtos visos numatomos pirkti prekės;

                           iv)

                           nepaskirtas vertinimo komitetas;

                           v)

                           neparengta vertinimo ataskaita;

               6.

               taigi atkreipia dėmesį į tai, kad Agentūra ir nesilaikė atitinkamų įvairių viešųjų pirkimų taisyklėse nustatytų reikalavimų;

               7.

               nepasiruošęs susitaikyti su tuo, kad Agentūra nesugebėjo įdiegti kontrolės sistemos, kurią įgyvendinant būtų išvengiama nuolatinių klaidų, dėl kurių kenkiama pagal Agentūros ataskaitas vykdytų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui, ar jos būtų laiku nustatomos; atsižvelgdamas į tai, ragina Agentūrą pagerinti savo viešųjų pirkimų procedūrų kokybę, kad būtų pašalinti Audito Rūmų nustatyti trūkumai;

               8.

               ragina Agentūrą sudaryti daugiametį viešųjų pirkimų planą, pagal kurį būtų užtikrinama griežtesnė techninė ir procedūrinė kontrolė, ir iki 2011 m. birželio 30 d. šiuo klausimu atsiskaityti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai;

               9.

               ragina Agentūrą užtikrinti, kad viešųjų pirkimų procedūrų rezultatai būtų patikrinami prieš sudarant sutartis; reikalauja, kad išsamios techninės specifikacijos visada būtų rengiamos atsižvelgiant į Audito Rūmų išvadas;

      Asignavimų perkėlimas į kitą laikotarpį

               10.

               nerimauja dėl to, kad Audito Rūmai pranešė, jog buvo perkelta 19 500 000 EUR (30 % Agentūros asignavimų) ir jog apytikriai 14 800 000 EUR perkeltų lėšų skirta metų pabaigoje dar neįgyvendintai veiklai (arba tam tikrais atvejais negautoms prekėms); pabrėžia, kad ši padėtis parodo vėlavimus įgyvendinant veiklą, finansuojamą pagal Agentūros biudžeto II antraštinę dalį (Pastatai, įranga ir kitos veiklos išlaidos), ir kad Agentūra nesilaiko biudžeto metinio periodiškumo principo; įvertino Agentūros atsakymą į šias pastabas ir džiaugiasi dėl jos dedamų pastangų sumažinti į kitus metus perkeliamas sumas; ragina Agentūrą tęsti šį darbą siekiant visiškai laikytis metinio periodiškumo principo;

               11.

               atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai ankstesniais finansiniais metais jau pranešė apie aukštą asignavimų perkėlimų lygį ir nerimauja dėl to, kad esant šiai padėčiai pažeidžiamas metinio periodiškumo principas; ypač pažymi tai, kad 2008 m. 36 000 000 EUR biudžeto asignavimų buvo perkelta (19,7 % 2008 m. biudžeto) ir 9 700 000 EUR asignavimų (5,3 % 2008 m. biudžeto) – panaikinta;

      Pajamos iš mokesčių

               12.

               ragina Agentūrą užtikrinti geresnį savo finansinių ir mokslinių paslaugų koordinavimą, kad būtų sumažintas nepriimtinas didelis vėlavimas, susijęs su vykdomaisiais raštais sumoms išieškoti; iš esmės pažymi, kad Audito Rūmai pranešė, jog du iš dešimties testuotų vykdomieji raštai sumoms išieškoti (dėl 226 200 EUR ir 110 200 EUR) buvo labai vėluojantys (atitinkamai 21 ir 5 mėnesius), ir tai pažeidė Agentūros vidaus taisykles;

               13.

               pabrėžia, kad Agentūros biudžetas finansuojamas iš Sąjungos biudžeto ir iš farmacijos pramonės pareiškėjų, kurie kreipiasi prašydami išduoti ar pratęsti Sąjungos leidimą prekiauti, įmokų; Tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad iš Sąjungos biudžeto skiriama dalis sudaro tik 18,7 % viso Agentūros biudžeto ir kad per keletą pastarųjų metų ji palaipsniui mažėjo, pavyzdžiui, 2005 m. ji sudarė 22,7 %; pabrėžia, kad bendras Agentūros biudžetas sudarė 194 389 000 EUR;

      Užsienio valiutos keitimo sandoriai

               14.

               tikisi, kad Agentūra apdairiai vykdys ilgalaikę išankstinių užsienio valiutos keitimo sandorių sudarymo politiką siekiant dalį administracinio biudžeto apsaugoti nuo nepalankių svaro sterlingų keitimo kurso svyravimų; tikisi, kad Agentūra šiuos sandorius vykdys apdairiai, kad būtų išvengta valiutos keitimo nuostolių, kurie 2009 m. sudarė 900 000 EUR; pažymi, kad ši Audito Rūmų pastaba kartojasi; reikalauja, kad Agentūra Parlamento kompetentingam komitetui nedelsdama praneštų apie persvarstytą iždo politiką; kontroliuos, kaip vykdoma patikslinta iždo politika;

               15.

               pažymi, kad Agentūros audito patariamasis komitetas iš naujo įvertino, priėmė ir oficialiai patvirtino iždo politiką; ragina Agentūrą iki 2011 m. birželio 30 d. pateikti Parlamentui persvarstytos iždo politikos įgyvendinimo apžvalgą;

      Veikla

               16.

               mano, kad esamų sistemų, padedančių remti Agentūros mokslines rekomendacijas žmonėms skirtų vaistų klausimais, adekvatumo ir veiksmingumo vertinimas yra svarbi Agentūros veiklos vertinimo priemonė; patvirtina, kad VAT atliko auditą ir nustatė itin didelių trūkumų šioje srityje;

      Interesų konfliktų valdymas

               17.

               mano, jog nepriimtina tai, kad Agentūra netaiko atitinkamų taisyklių veiksmingai ir kad dėl to nėra jokių garantijų, kad žmonėms skirtų vaistų vertinimą atlieka nepriklausomi ekspertai; pabrėžia, kad keliose ankstesnėse VAT metinėse audito ataskaitose Agentūros klausimu pateikta dvylika labai svarbių rekomendacijų ir viena visų svarbiausia rekomendacija, kurių daugelis yra susijusios su ekspertų nepriklausomumu, ir kad šios rekomendacijos vis dar buvo neįgyvendintos 2009 m., nors pati seniausia rekomendacija pateikta 2005 m.;

               18.

               atkreipia dėmesį į tai, kad buvęs Agentūros vykdomasis direktorius dirba konsultavimo bendrovėje, kuri, be kita ko, pataria farmacinėms įmonėms klausimais, susijusiais su naujų vaistų kūrimu ir jų pateikimo į rinką laikotarpio mažinimu; pabrėžia, kad šis žingsnis kelia tam tikrų abejonių dėl Agentūros faktinio nepriklausomumo; pažymi, kad pagal Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų (6) 16 straipsnį valdančiajai tarybai suteikiama didelė savarankiškumo teisė leisti ar uždrausti tokios rūšies darbą; atkreipia dėmesį į tai, kad pritarusi būsimam buvusio Agentūros vykdomojo direktoriaus darbui valdančioji taryba galiausiai nusprendė nustatyti apribojimus, susijusius su jo naująja ir būsima profesine veikla; vis dėlto prašo, kad Agentūra iki 2011 m. birželio 30 d. biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateiktų ataskaitą, kurioje būtų nurodyti visi panašūs atvejai, pasitaikę nuo Agentūros įsteigimo, ir kurioje būtų išsamiai paaiškintas valdančiosios tarybos sprendimas kiekvienu atveju;

               19.

               nėra pasirengęs susitaikyti su tuo, kad Agentūra veiksmingai nesilaiko savo elgesio kodekso nustatydama valdančiosios tarybos ir komiteto narių, ekspertų ir Agentūros darbuotojų nepriklausomumo ir konfidencialumo principus ir gaires; tikisi, kad Agentūra prieš paskirdama už konkrečių vaistų projektus atsakingus asmenis kruopščiai įvertins, ar deklaruoti darbuotojų interesai galėtų daryti įtaką jų nešališkumui ir nepriklausomumui; be to, ragina Agentūrą pagrįsti dokumentais ir įvertinti savo patikrinimus ir registruoti atitinkamus sprendimus dėl paskyrimo, kurie turi būti skelbiami jos interneto svetainėje;

               20.

               pabrėžia, kad Agentūros reputacijai galėtų būti daroma įtaka tais atvejais, kai vertinimais suabejojama galimo interesų konflikto pagrindu;

               21.

               primygtinai reikalauja, kad Agentūra biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateiktų informaciją apie priemones, kurių ji ėmėsi nuo savo įsteigimo siekdama užtikrinti savo ekspertų nepriklausomumą;

               22.

               kelia klausimą dėl to, kad Audito Rūmų ataskaitose Agentūros metinių sąskaitų klausimu nuo 2006 m. nenurodomi trūkumai, susiję su ekspertų nepriklausomumo vertinimu;

               23.

               prašo, kad jam būtų pranešta, ar buvo patikrintas ekspertų ir darbuotojų, susijusių su bet kurių benfluorekso grupės vaistų atvejais, nepriklausomumas, kaip tai buvo padaryta ir kaip buvo patikrinti jų deklaruoti interesai;

      Procedūros, padedančios atlikti žmonėms skirtų vaistų mokslinį vertinimą

               24.

               nėra pasirengęs susitaikyti su tuo, kad Agentūros žmonėms skirtų vaistų bylose pateikiama informacija yra neišsami; taigi ragina Agentūrą užtikrinti, kad svarbiausią informaciją būtų galima lengvai rasti ir kad būtų parengtos visos su dokumentų saugojimo sistema susijusios gairės;

               25.

               be to, prašo Agentūros užbaigti sudaryti Europos ekspertų duomenų bazę ir nuolat ją atnaujinti, kaip reikalaujama Reglamente (EB) Nr. 726/2004, bei apie tai informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją; taip pat ragina Agentūrą sudaryti galimybes tam, kad duomenų bazėse SIAMED ir „Produktų apžvalga“ būtų galima veiksmingai rasti informaciją;

      Agentūros vaidmuo ir kompetentingos nacionalinės institucijos

               26.

               ragina Agentūrą informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie savo susitarimo su valstybėmis narėmis dėl vaidmenų ir užduočių perdavimo kompetentingoms nacionalinėms institucijoms tuo atveju, kai ji susiduria su tokiais klausimais kaip komitetų, ekspertų ir vertinimo proceso nepriklausomumas, sąlygas nuo susitarimo įsigaliojimo dienos ir apie įgyvendinimo lygį, įskaitant išsamius jos raidos duomenis; mano, kad, kol susitarimas su valstybėmis narėmis bus visiškai įgyvendintas, Agentūra atsako už esamų savo ekspertų interesų konfliktų nustatymo ir valdymo procedūrų įgyvendinimą;

      Konsultavimas moksliniais klausimais

               27.

               palankiai vertina Agentūros pastangas daugiau konsultuoti moksliniais klausimais pradedant kurti naujus vaistus; taip pat palankiai vertina tai, kad diegiamos naujos priemonės, padedančios sparčiau įvertinti visuomenės sveikatai itin svarbius vaistus ir pagreitinti telematikos programų rengimą ir įgyvendinimą;

      Žmogiškųjų išteklių valdymas

               28.

               ragina Agentūrą užtikrinti, kad laikiniesiems darbuotojams nebūtų skiriamos užduotys, susijusios su neskelbtina informacija; iš esmės pripažįsta, kad Agentūra įdarbina laikinuosius darbuotojus (32 darbuotojus 2009 m.) su sąlyga, kad kandidatai išlaiko sutartininkams skirtą testą, ir kai kurie laikinieji darbuotojai atlieka užduotis, susijusias su neskelbtina informacija, arba turi prieigą prie neskelbtinos informacijos; pabrėžia, kad esama pavojaus padaryti saugumo pažeidimų, susijusių su laikinųjų darbuotojų prieiga prie neskelbtinos informacijos ar su jų nežinojimu, kokios procedūros laikytis;

               29.

               ragina Agentūrą tobulinti savo įdarbinimo procesą ir užtikrinti, kad jos dokumentai būtų tvarkomi teisingai; iš esmės pripažįsta, kad VAT rado šios srities trūkumų; taip pat pabrėžia, kad dėl įdarbinimo procedūrų dokumentų trūkumo sumažėja Agentūros galimybė atremti kaltinimus dėl nevienodų sąlygų kandidatams ir (arba) nesąžiningų sprendimų įdarbinant darbuotojus; be to, mano, kad, kadangi konkurencija yra ribota, gali būti, kad įdarbinami darbuotojai padarant ne patį optimaliausią pasirinkimą, ir žmogiškieji bei finansiniai ištekliai gali būti naudojami neveiksmingai;

      Vidaus auditas

               30.

               nėra pasirengęs susitaikyti su tuo, kad 2010 m. gegužės 13 d. vykdomojo direktoriaus patikinimo pareiškime neminimos jokios išlygos ir kad todėl nesilaikoma Agentūros parengtame elgesio kodekse nustatyto įsipareigojimo atsižvelgiant į Vidaus audito tarnybos ir Audito Rūmų patikinimo pareiškimus;

               31.

               primena, kad vykdomojo direktoriaus pareiga į savo ataskaitą įtraukti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai skirtą VAT ataskaitų turinio santrauką ir ypač:

                           i)

                           informaciją apie VAT vidaus auditų skaičių ir rūšį;

                           ii)

                           visas rekomendacijas (įskaitant tas, kurias Agentūra galbūt galėtų atmesti); ir

                           iii)

                           visas priemones, kurių imtasi remiantis šiomis rekomendacijomis;

                     kelia klausimą, ar šių rekomendacijų laikytasi ankstesniais finansiniais metais, ir prašo Agentūros biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai iki 2011 m. birželio 30 d. pateikti nuo 2007 m. parengtas VAT ataskaitas;

               32.

               atkreipia dėmesį į Agentūros iniciatyvą pateikti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai VAT metinę Agentūros vidaus audito ataskaitą; mano, kad tai turėtų būti įprasta skaidrumo praktika ir tikisi, kad visos kitos agentūros taip pat ja vadovausis;

               33.

               pripažįsta, kad iš 32 VAT rekomendacijų viena dėl su ekspertais susijusių įgyvendinimo procedūrų yra visų svarbiausia ir dvylika rekomendacijų yra labai svarbios, daugiausia dėl žmogiškųjų išteklių valdymo, darbuotojų interesų konfliktų valdymo ir dėl kitų procedūrų, padedančių teikti Agentūros mokslines rekomendacijas žmonėms skirtų vaistų klausimais; taigi ragina Agentūrą nedelsiant informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie tikslų šių rekomendacijų turinį; ragina Agentūrą nedelsiant įgyvendinti VAT rekomendacijas ir iki 2011 m. birželio 30 d. pateikti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai priemonių, kurių imtasi ir kurios taikytos siekiant tinkamai laikytis šių rekomendacijų, išsamią apžvalgą; be to, prašo Audito Rūmų stebėti padėtį ir informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie taikytų priemonių veiksmingumą;

      Veiksmai, kurių Agentūra turi imtis iki 2011 m. birželio 30 d.

               34.

               ragina Agentūros vykdomąjį direktorių bendradarbiaujant su VAT atlikti išsamų patikrinimą, ar veiksmingai naudojamos esamos jos darbuotojų ir ekspertų interesų konfliktų nustatymo ir valdymo procedūros, ir iki 2011 m. birželio 30 d. biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateikti rezultatus;

               35.

               reikalauja, kad valdančioji taryba, siekdama ištaisyti viešųjų pirkimų procedūrų trūkumus, skubiai priimtų veiksmų planą; ypač prašo, kad Agentūros vykdomasis direktorius, bendradarbiaudamas su VAT ir su atitinkamu generaliniu direktoratu (GD), parengtų šį veiksmų planą, kuris apimtų konkrečias priemones ir kalendorinį įgyvendinimo planą; reikalauja, kad Agentūra apie šias konkrečias priemones biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai praneštų iki 2011 m. birželio 30 d.;

               36.

               taigi ragina Agentūrą iki 2011 m. birželio 30 d. informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie priemones, kurių imtasi, ir apie padarytus patobulinimus, susijusius su visomis šiomis rūpimomis temomis;

               37.

               pažymi, kad kitos su sprendimu dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo susijusios pastabos, kurios yra horizontaliojo pobūdžio, pateikiamos 2011 m. gegužės 10 d. rezoliucijoje (7) dėl ES agentūrų veiklos, finansų valdymo ir kontrolės.

      (1)  OL C 338, 2010 12 14, p. 28.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (5)  OL L 252, 2010 9 25, p. 164.

      (6)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

      (7)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0163 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 269).


title: 2011 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas 2011/411/BUSP, kuriuo apibrėžiamas Europos gynybos agentūros statutas, būstinė ir veiklos nuostatai, ir kuriuo panaikinami Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP

text:
13.7.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 183/16

         TARYBOS SPRENDIMAS 2011/411/BUSP
   2011 m. liepos 12 d.
   kuriuo apibrėžiamas Europos gynybos agentūros statutas, būstinė ir veiklos nuostatai, ir kuriuo panaikinami Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 ir 45 straipsnius,
   kadangi:

               (1)

               Europos gynybos agentūra (toliau – Agentūra) buvo įsteigta Tarybos bendraisiais veiksmais 2004/551/BUSP (1) (toliau – Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP) siekiant remti Tarybos ir valstybių narių pastangas pagerinti Sąjungos gynybos pajėgumus krizių valdymo srityje ir stiprinti Europos saugumo ir gynybos politiką;

               (2)

               2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintoje Europos saugumo strategijoje Gynybos agentūros įsteigimas laikomas svarbiu veiksniu plėtojant lankstesnius ir veiksmingesnius Europos karinius išteklius;

               (3)

               2008 m. gruodžio 11 d. Europos saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitoje pritariama Agentūros vadovaujamam vaidmeniui plėtojant pagrindinius bendrai saugumo ir gynybos politikai (BSGP) skirtus gynybos pajėgumus;

               (4)

               Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP turėtų būti panaikinti ir pakeisti siekiant atsižvelgti į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) pakeitimus, padarytus Lisabonos sutartimi;

               (5)

               ES sutarties 45 straipsnyje numatyta, kad Taryba priima sprendimą, kuriuo apibrėžiamas Agentūros statutas, būstinės vieta bei veiklos nuostatai ir kuriame turėtų būti atsižvelgiama į veiksmingo valstybių narių dalyvavimo Agentūros veikloje lygį;

               (6)

               Agentūra turėtų prisidėti prie bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP), visų pirma BSGP, įgyvendinimo;

               (7)

               Agentūros struktūra turėtų būti tokia, kad ji galėtų tenkinti Sąjungos ir jos valstybių narių su BSGP susijusius operacijų vykdymo poreikius ir prireikus vykdyti savo funkcijas, glaudžiai bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis, organizacijomis ir subjektais;

               (8)

               Agentūra turėtų plėtoti glaudžius darbo santykius su esamomis struktūromis, grupėmis ir organizacijomis, tokiomis kaip tos, kurios įsteigtos Pagrindų susitarimu dėl ketinimų protokolo (toliau – LoI pagrindų susitarimas), taip pat Organisation Conjointe de Coopération en matière d’Armement (OCCAR) ir Europos kosmoso agentūra;

               (9)

               vadovaujantis ES sutarties 18 straipsnio 2 dalimi Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (vyriausiasis įgaliotinis) turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį Agentūros struktūroje ir užtikrinti esminį Agentūros ir Tarybos ryšį;

               (10)

               vykdydama politinės priežiūros ir politikos formavimo vaidmenį, Taryba turėtų nustatyti gaires Agentūrai;

               (11)

               Agentūros finansinės struktūros priėmimą, kaip nurodyta 4 straipsnio 4 dalyje, taip pat administracinių susitarimų tarp Agentūros ir trečiųjų šalių, organizacijų bei subjektų sudarymą, atsižvelgiant į jų pobūdį, turi tvirtinti Taryba, veikdama vieningai;

               (12)

               priimdama su Agentūros darbu susijusias gaires ir sprendimus, Taryba turėtų posėdžiauti gynybos ministrų lygiu;

               (13)

               Tarybos priimamos su Agentūros darbu susijusios gairės ar sprendimai turėtų būti rengiami laikantis SESV 240 straipsnio;

               (14)

               neturėtų būti daromas poveikis Tarybos parengiamųjų ir patariamųjų organų, visų pirma Nuolatinių atstovų komiteto pagal SESV 240 straipsnį, Politinio ir saugumo komiteto (PSK) pagal ES sutarties 38 straipsnį ir ES karinio komiteto (ESKK), kompetencijoms;

               (15)

               rengiant su Agentūra susijusius Tarybos sprendimus, nacionaliniai ginkluotės direktoriai (NGD), pajėgumų direktoriai, mokslinių tyrimų ir technologijų direktoriai ir gynybos politikos direktoriai turėtų gauti ataskaitas ir padėti spręsti jų kompetencijai priklausančius klausimus;

               (16)

               Agentūra turėtų turėti teisinį subjektiškumą, būtiną jos funkcijų vykdymui ir jos tikslų įgyvendinimui, tuo pat metu išlaikant glaudžius ryšius su Taryba ir visokeriopai atsižvelgiant į Europos Sąjungos ir jos institucijų pareigas;

               (17)

               turėtų būti nustatyta, kad Agentūros administruojamiems biudžetams gali būti konkrečiu atveju suteikiamos lėšos neadministracinėms išlaidoms padengti iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, visiškai laikantis pastarajam taikomų taisyklių, procedūrų bei sprendimų priėmimo procesų, įskaitant nurodytus ES sutarties 41 straipsnio 2 dalyje;

               (18)

               Agentūra, būdama atvira visų valstybių narių dalyvavimui, taip pat turėtų numatyti galimybę kurti specialias valstybių narių, kuriančių ad hoc projektus ir programas, grupes;

               (19)

               jeigu yra priimtas Tarybos sprendimas dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nustatymo, laikantis ES sutarties 42 straipsnio 6 dalies ir 46 straipsnio bei prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo (Nr. 10) dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, nustatyto ES sutarties 42 straipsnyje, Agentūra turėtų padėti įgyvendinti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą;

               (20)

               Agentūra turėtų turėti sprendimų priėmimo procedūras, leidžiančias jai veiksmingai vykdyti savo užduotis, kartu gerbiant dalyvaujančių valstybių narių nacionalinę saugumo ir gynybos politiką;

               (21)

               Agentūra turėtų atlikti savo misiją visiškai laikydamasi ES sutarties 40 straipsnio;

               (22)

               Agentūra turėtų veikti visiškai laikydamasi Tarybos saugumo standartų ir taisyklių;

               (23)

               pagal Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos, pridėto prie ES sutarties ir SESV, 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Todėl Danijai šis sprendimas nebus privalomas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   I   SKYRIUS

      AGENTŪROS ĮSTEIGIMAS, MISIJA IR UŽDAVINIAI

   1 straipsnis
   Įsteigimas
   1.   Agentūra gynybos pajėgumų plėtojimo, mokslinių tyrimų, įsigijimų ir ginkluotės srityje (toliau – „Europos gynybos agentūra“ arba „Agentūra“), iš pradžių įsteigta Bendraisiais veiksmais 2004/551/BUSP, tęsia veiklą pagal toliau pateiktas nuostatas.
   2.   Agentūra yra pavaldi Tarybai ir remdama BUSP ir BSGP veikia Europos Sąjungos bendroje institucinėje sistemoje, nepažeidžiant ES institucijų ir Tarybos organų pareigų. Agentūros misija nepažeidžia kitų Sąjungos kompetencijų, visiškai laikantis ES sutarties 40 straipsnio.
   3.   Agentūros veikloje gali dalyvauti visos to pageidaujančios ES valstybės narės. Valstybės narės, kurios priimant šį sprendimą jau dalyvauja Agentūros veikloje, toliau laikomos dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis.
   4.   Bet kuri valstybė narė, pageidaujanti prisijungti prie Agentūros po šio sprendimo įsigaliojimo arba išstoti iš Agentūros, apie savo ketinimą praneša Tarybai ir informuoja vyriausiąjį įgaliotinį. 8 straipsnyje nurodyta Valdančioji taryba nustato šiam dalyvavimui ar išstojimui reikalingas finansines ir technines priemones.
   5.   Agentūros būstinė yra Briuselyje.
   2 straipsnis
   Misija
   1.   Agentūros misija – remti Tarybos ir valstybių narių pastangas pagerinti ES gynybos pajėgumus krizių valdymo srityje ir stiprinti BSGP, kokia ji yra dabar ir kokia ji bus ateityje.
   2.   Agentūra nustato operacijų vykdymo reikalavimus, skatina priemones šiems reikalavimams įvykdyti, padeda nustatyti ir atitinkamais atvejais įgyvendinti priemones, būtinas pramoninei ir technologinei gynybos sektoriaus bazei stiprinti, dalyvauja formuojant Europos pajėgumų ir ginkluotės politiką ir padeda Tarybai įvertinti karinių pajėgumų tobulinimą.
   3.   Agentūros misija nepažeidžia valstybių narių kompetencijos gynybos reikaluose.
   3 straipsnis
   Sąvokų apibrėžtys
   Šiame sprendime vartojamos šios sąvokų apibrėžtys:
   a)   „dalyvaujančios valstybės narės“- tai Agentūros veikloje dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės;
   b)   „prisidedančios valstybės narės“- tai prie konkretaus Agentūros projekto ar programos prisidedančios dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės.
   4 straipsnis
   Politinė priežiūra ir ataskaitų Tarybai teikimo tvarka
   1.   Agentūra yra pavaldi Tarybai, kuriai ji teikia reguliarias ataskaitas ir kuri jai nustato reguliarias gaires, bei veikia Tarybos politinėje priežiūroje.
   2.   Agentūra reguliariai teikia ataskaitas Tarybai apie savo veiklą ir pirmiausia:

               a)

               kiekvienų metų lapkričio mėn. pateikia Tarybai ataskaitą apie Agentūros veiklą tais metais ir pateikia informacijos apie kitų metų Agentūros darbo programą bei biudžetą;

               b)

               jeigu yra priimtas Tarybos sprendimas dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nustatymo, bent kartą per metus pateikia Tarybai informaciją apie Agentūros veiklą prisidedant prie vertinimo, atliekamo vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalies f punkto ii papunktyje.

         Agentūra laiku teikia Tarybai informaciją apie svarbius klausimus, dėl kurių Valdančioji taryba turi priimti sprendimus.
   3.   Taryba, atitinkamai atsižvelgdama į PSK ar kitų kompetentingų Tarybos organų patarimus, kasmet vieningai nustato su Agentūros darbu susijusias gaires, pirmiausia atsižvelgdama į jos darbo programą. Pagal šias gaires nustatoma Agentūros darbo programa.
   4.   Taryba kasmet vieningai patvirtina kitų trejų metų Agentūros finansinę programą. Toje finansinėje programoje išdėstomi sutarti prioritetai, susiję su Agentūros trejų metų darbo planu, nurodomos programos pirmųjų metų teisiškai įpareigojančios viršutinės ribos ir antrųjų bei trečiųjų metų planuojamos sumos. Ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. Agentūra pateikia Valdančiajai tarybai svarstyti finansinės programos projektą ir su juo susijusį darbo planą.
   5.   Agentūra gali teikti Tarybai ir Komisijai rekomendacijas dėl veiksmų, reikalingų jos misijos įgyvendinimui.
   5 straipsnis
   Funkcijos ir uždaviniai
   1.   Agentūra, vykdydama savo funkcijas ir uždavinius, gerbia kitas Sąjungos ir ES institucijų kompetencijas.
   2.   Agentūros funkcijų ir uždavinių vykdymas nepažeidžia valstybių narių kompetencijos gynybos reikaluose.
   3.   Agentūra, būdama pavaldi Tarybai, vykdo šias užduotis:

               a)

               padeda nustatyti valstybių narių karinių pajėgumų tikslus ir įvertinti, kaip valstybės narės laikosi dėl pajėgumų prisiimtų įsipareigojimų, visų pirma:

                           i)

                           kartu su kompetentingais Tarybos organais, įskaitant Europos Sąjungos karinį komitetą, ir naudodamasi, inter alia, Pajėgumų plėtojimo mechanizmu ar jį pakeičiančiu mechanizmu, nustato būsimus ES gynybos pajėgumų reikalavimus;

                           ii)

                           koordinuoja Pajėgumų plėtojimo plano ar jį pakeičiančio plano įgyvendinimą;

                           iii)

                           remdamasi kriterijais, dėl kurių turi susitarti valstybės narės, vertina valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus dėl pajėgumų, inter alia, pagal Pajėgumų plėtojimo plano procesą ir Pajėgumų plėtojimo mechanizmą ar juos pakeičiančias priemones;

               b)

               skatina operacijų vykdymo poreikių suderinimą bei veiksmingų, suderinamų įsigijimo metodų patvirtinimą, visų pirma:

                           i)

                           skatina ir koordinuoja karinių reikalavimų derinimą;

                           ii)

                           nustatydama ir skleisdama geriausią praktiką skatina rentabilų ir veiksmingą įsigijimą;

                           iii)

                           teikia pajėgumų plėtojimo ir įsigijimų finansinių prioritetų įvertinimus;

               c)

               siūlo daugiašalius projektus, kuriais siekiama įgyvendinti karinių pajėgumų tikslus, užtikrina valstybių narių įgyvendinamų programų koordinavimą ir konkrečių bendradarbiavimo programų valdymą, visų pirma:

                           i)

                           skatina ir siūlo naujus daugiašalius bendradarbiavimo projektus;

                           ii)

                           nustato ir siūlo bendradarbiavimo veiksmus operacijų vykdymo srityje;

                           iii)

                           vykdo veiklą siekdama koordinuoti valstybėse narėse įgyvendinamas esamas programas;

                           iv)

                           valstybių narių prašymu prisiima atsakomybę už konkrečių programų valdymą;

                           v)

                           valstybių narių prašymu rengia programas, kurias numatoma valdyti pasitelkiant OCCAR ar atitinkamais atvejais kitas priemones;

               d)

               remia mokslinius tyrimus gynybos technologijų srityje bei koordinuoja ir planuoja bendrus mokslinius tyrimus ir techninių sprendimų, tenkinančių būsimus veiklos vykdymo poreikius, paiešką, visų pirma:

                           i)

                           skatina mokslinius tyrimus, atitinkamais atvejais kartu su Sąjungos moksliniais tyrimais, skirtus būsimiems saugumo ir gynybos pajėgumų reikalavimams tenkinti, ir tokiu būdu stiprina Europos pramoninį ir technologinį potencialą šioje srityje;

                           ii)

                           skatina tikslingesnius bendrus gynybos mokslinius tyrimus ir technologijas;

                           iii)

                           per studijas ir projektus spartina gynybos mokslinius tyrimus ir technologijas;

                           iv)

                           tvarko gynybos mokslinių tyrimų ir technologijų sutartis;

                           v)

                           kartu su Komisija siekia, kad gynybos ir civilinės su saugumu susijusios mokslinių tyrimų programos kuo labiau papildytų viena kitą ir siekia jų sinergijos;

               e)

               padeda nustatyti ir prireikus įgyvendinti visas gynybos sektoriaus pramonės ir technologijų pagrindo stiprinimui bei karinių išlaidų veiksmingumo didinimui naudingas priemones, visų pirma:

                           i)

                           padeda kurti tarptautiniu mastu konkurencingą Europos gynybos įrangos rinką, nedarant poveikio vidaus rinkos taisyklėms ir Komisijos įgaliojimams šioje srityje;

                           ii)

                           rengia atitinkamą politiką ir strategijas konsultuodamasi su Komisija ir, jeigu reikia, pramonės sektoriumi;

                           iii)

                           konsultuodamasi su Komisija visos ES mastu rengia ir derina atitinkamas procedūras, laikydamasi Agentūrai pavestų užduočių;

               f)

               jeigu yra priimtas Tarybos sprendimas dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nustatymo, padeda vykdyti šį bendradarbiavimą, visų pirma:

                           i)

                           sudaro palankesnes sąlygas įgyvendinti svarbiausias bendras ar Europos pajėgumų plėtojimo iniciatyvas;

                           ii)

                           prisideda reguliariai vertinant dalyvaujančių valstybių narių su gebėjimais susijusius indėlius, ypač įneštus vadovaujantis kriterijais, kurie nustatomi, inter alia, remiantis prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo (Nr. 10) dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo 2 straipsniu, ir apie tai praneša ne rečiau kaip kartą per metus.

         6 straipsnis
   Teisinis subjektiškumas
   Agentūra turi teisinį subjektiškumą jos funkcijų vykdymui ir jos tikslų įgyvendinimui. Valstybės narės užtikrina, kad Agentūra naudotųsi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal jų įstatymus. Visų pirma Agentūra gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese. Agentūra gali sudaryti sutartis su privačiais ar viešaisiais subjektais ar organizacijomis.
   II   SKYRIUS

      AGENTŪROS ORGANAI IR PERSONALAS

   7 straipsnis
   Agentūros vadovas
   1.   Agentūros vadovas yra Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (vyriausiasis įgaliotinis).
   2.   Agentūros vadovas yra atsakingas už visą Agentūros organizavimą bei veikimą ir užtikrina, kad vyriausiasis pareigūnas, kuris atsiskaito Agentūros vadovui, įgyvendintų Tarybos nustatytas gaires ir Valdančiosios tarybos sprendimus.
   3.   Kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje, Agentūros vadovas teikia Agentūros ataskaitas Tarybai.
   4.   Agentūros vadovas yra atsakingas už derybas dėl administracinių susitarimų su trečiosiomis valstybėmis ir kitomis organizacijomis, grupuotėmis ar subjektais, laikantis Valdančiosios tarybos duotų nurodymų. Laikantis tokių Valdančiosios tarybos patvirtintų susitarimų, Agentūros vadovas yra atsakingas už atitinkamų darbo santykių su jais nustatymą.
   8 straipsnis
   Valdančioji taryba
   1.   Agentūros sprendimus priimantis organas yra Valdančioji taryba, kurią sudaro kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės atstovas, įgaliotas valstybės narės Vyriausybės vardu prisiimti įsipareigojimus, ir Komisijos atstovas. Valdančioji taryba veikia vadovaudamasi Tarybos nustatytomis gairėmis.
   2.   Valdančioji taryba susirenka dalyvaujančių valstybių narių gynybos ministrų ar jų atstovų lygiu. Valdančioji taryba kiekvienais metais paprastai bent du kartus posėdžiauja gynybos ministrų lygiu.
   3.   Agentūros vadovas sušaukia Valdančiosios tarybos posėdžius ir jiems pirmininkauja. Dalyvaujančios valstybės prašymu Agentūros vadovas sušaukia posėdį per vieną mėnesį.
   4.   Agentūros vadovas gali deleguoti teisę pirmininkauti gynybos ministrų atstovų lygio Valdančiosios tarybos posėdžiams.
   5.   Valdančioji taryba gali susirinkti specialios sudėties (pvz., nacionalinių ginkluotės direktorių, pajėgumų direktorių, mokslinių tyrimų ir technologijų direktorių arba gynybos politikos direktorių sudėties).
   6.   Valdančiosios tarybos posėdžiuose dalyvauja:

               a)

               Agentūros vyriausiasis pareigūnas, nurodytas 10 straipsnyje, arba jo atstovas;

               b)

               Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininkas arba jo atstovas;

               c)

               Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovai.

         7.   Kai svarstomi bendro intereso klausimai, Valdančioji taryba gali nuspręsti pakviesti:

               a)

               NATO generalinį sekretorių arba jo paskirtą atstovą;

               b)

               kitų struktūrų, grupuočių ar organizacijų, kurių darbas susijęs su Agentūros darbu (pvz. tokių, kurios įsteigtos pagal LoI pagrindų susitarimą, taip pat OCCAR ir Europos kosmoso agentūros), vadovus ir (arba) pirmininkus;

               c)

               atitinkamais atvejais kitų trečiųjų šalių atstovus.

         9 straipsnis
   Valdančiosios tarybos uždaviniai ir įgaliojimai
   1.   Vadovaudamasi 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis Tarybos gairėmis, Valdančioji taryba:

               a)

               tvirtina Tarybai teikiamas ataskaitas;

               b)

               remdamasi Agentūros vadovo pateiktu projektu ne vėliau kaip iki kiekvienų metų gruodžio 31 d. patvirtina kitų metų Agentūros metinę darbo programą;

               c)

               ne vėliau kaip iki kiekvienų metų gruodžio 31 d. priima Agentūros bendrąjį biudžetą, neviršijant Agentūros finansinėje programoje Tarybos nustatytų ribų;

               d)

               pagal 19 straipsnį tvirtina ad hoc projektų ar programų sukūrimą Agentūroje;

               e)

               skiria vyriausiąjį pareigūną ir ne daugiau kaip du jo pavaduotojus;

               f)

               nusprendžia, kad viena ar daugiau valstybių narių Agentūrai gali patikėti tam tikros veiklos, patenkančios į jos kompetenciją, administracinį ir finansinį valdymą, vadovaujantis 17 straipsniu;

               g)

               tvirtina visas Tarybai ar Komisijai teikiamas rekomendacijas;

               h)

               priima Agentūros darbo tvarkos taisykles;

               i)

               gali pakeisti Agentūros bendrojo biudžeto vykdymo finansines nuostatas;

               j)

               gali pakeisti pagal sutartį dirbantiems darbuotojams ir nacionaliniams komandiruotiems ekspertams taikomas taisykles ir nuostatas;

               k)

               nustato 1 straipsnio 4 dalyje nurodyto valstybių narių dalyvavimo ar išstojimo sąlygas;

               l)

               priima nurodymus, skirtus Agentūros vadovo deryboms dėl administracinių susitarimų;

               m)

               tvirtina 22 straipsnio 1 dalyje nurodytas ad hoc priemones;

               n)

               sudaro 24 straipsnio 1 dalyje nurodytus Agentūros ir trečiųjų šalių administracinius susitarimus;

               o)

               tvirtina metinę atskaitomybę ir balansą;

               p)

               priima visus kitus atitinkamus sprendimus, susijusius su Agentūros misijos vykdymu.

         2.   Valdančioji taryba sprendimus priima kvalifikuota balsų dauguma, išskyrus jei šiame sprendime numatyta kitaip. Dalyvaujančiųjų valstybių narių balsai paskirstomi pagal ES sutarties 16 straipsnio 4 ir 5 dalis. Balsavime dalyvauja tik dalyvaujančių valstybių narių atstovai.
   3.   Jei dalyvaujančios valstybės narės atstovas Valdančiojoje taryboje pareiškia, kad dėl svarbių ir konkrečiai nurodytų su nacionaline politika susijusių priežasčių jis ketina nepritarti sprendimui, priimamam kvalifikuota balsų dauguma, dėl jo nebalsuojama. Tas atstovas gali perduoti tą klausimą Tarybai per Agentūros vadovą, kad Taryba atitinkamai nustatytų gaires Valdančiajai tarybai. Antraip, Valdančioji taryba kvalifikuota balsų dauguma gali nuspręsti perduoti klausimą Tarybai sprendimui priimti. Taryba sprendžia vieningai.
   4.   Vyriausiojo pareigūno ar dalyvaujančios valstybės narės pasiūlymu Valdančioji taryba gali nuspręsti įkurti:

               a)

               komitetus Valdančiosios tarybos administraciniams ir biudžeto sprendimams rengti, kuriuos sudarytų dalyvaujančių valstybių narių atstovai ir Komisijos atstovas;

               b)

               specializuotus komitetus konkretiems klausimams, patenkantiems į Agentūros veiklos sritį, nagrinėti. Šiuos komitetus sudaro dalyvaujančių valstybių narių atstovai ir, jei Valdančioji taryba nenusprendžia kitaip, Komisijos atstovas.

         Sprendime dėl tokių komitetų įsteigimo nurodomi jų įgaliojimai ir veikimo trukmė.
   10 straipsnis
   Vyriausiasis pareigūnas
   1.   Vyriausiąjį pareigūną ir jo pavaduotoją (-us) trejiems metams skiria Valdančioji taryba, remdamasi Agentūros vadovo pasiūlymu. Valdančioji taryba gali pratęsti jų kadenciją dvejiems metams. Vyriausiasis pareigūnas ir ne daugiau kaip du jo pavaduotojai veikia prižiūrimi Agentūros vadovo ir pagal Valdančiosios tarybos priimtus sprendimus.
   2.   Vyriausiasis pareigūnas, padedamas pavaduotojo (-ų), imasi visų reikalingų priemonių, kad būtų užtikrintas Agentūros darbo našumas ir efektyvumas. Vyriausiasis pareigūnas yra atsakingas už funkcinių skyrių priežiūrą ir koordinavimą, siekiant užtikrinti bendrą jų darbo darną. Vyriausiasis pareigūnas yra Agentūros personalo vadovas.
   3.   Vyriausiasis pareigūnas yra atsakingas už:

               a)

               Agentūros metinės darbo programos įgyvendinimo užtikrinimą;

               b)

               Valdančiosios tarybos darbo parengimą, ypač Agentūros metinės darbo programos projekto parengimą;

               c)

               metinio bendrojo biudžeto projekto, teikiamo Valdančiajai tarybai, parengimą;

               d)

               trejų metų darbo plano, teikiamo Valdančiajai tarybai, parengimą;

               e)

               trejų metų finansinės programos, teikiamos Tarybai, parengimą;

               f)

               glaudaus bendradarbiavimo su Tarybos parengiamaisiais organais, būtent PSK bei ESKK, ir informacijos jiems teikimo užtikrinimą;

               g)

               4 straipsnio 2 dalyje nurodytų ataskaitų parengimą;

               h)

               pajamų ir išlaidų ataskaitos parengimą ir Agentūros bendrojo biudžeto bei Agentūrai patikėtų ad hoc projektų ar programų biudžetų įgyvendinimą;

               i)

               kasdienį Agentūros administravimą;

               j)

               visus saugumo aspektus;

               k)

               visus personalo klausimus.

         4.   Vyriausiasis pareigūnas, vadovaudamasis Agentūros darbo programa ir bendruoju biudžetu, gali sudaryti sutartis ir įdarbinti personalą. Vyriausiasis pareigūnas yra įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, atsakingas už Agentūros administruojamų biudžetų vykdymą.
   5.   Vyriausiasis pareigūnas yra atskaitingas Valdančiajai tarybai.
   6.   Vyriausiasis pareigūnas teisiškai atstovauja Agentūrai.
   11 straipsnis
   Personalas
   1.   Agentūros personalą, įskaitant vyriausiąjį pareigūną, sudaro nuolatiniai ir pagal sutartis dirbantys darbuotojai, kurie samdomi iš visų dalyvaujančių valstybių narių kandidatų, užtikrinant kuo platesnį geografinį atstovavimą, ir iš ES institucijų darbuotojų. Vyriausiasis pareigūnas parenka Agentūros darbuotojus pagal atitinkamą kompetenciją ir profesinę patirtį sąžiningų ir skaidrių konkursų būdu. Vyriausiasis pareigūnas iš anksto skelbia informaciją apie visas laisvas darbo vietas ir atrankos proceso kriterijus. Visais atvejais samdant turi būti siekiama Agentūrai užtikrinti geriausių gebėjimų ir veiksmingumo personalo paslaugas.
   2.   Agentūros vadovas, remdamasis vyriausiojo pareigūno pasiūlymu ir pasikonsultavęs su Valdančiąja taryba, skiria Agentūros vyresniosios vadovybės darbuotojus ir atnaujina jų sudėtį.
   3.   Agentūros personalą sudaro:

               a)

               tiesiogiai Agentūros pagal terminuotas sutartis įdarbintas personalas, parinktas iš dalyvaujančių valstybių narių piliečių. Taryba yra vieningai patvirtinusi tokiam personalui taikomus nuostatus (2). Valdančioji taryba prireikus peržiūri ir iš dalies keičia tuos nuostatus tais atvejais, kai juose tokia teisė jai numatyta;

               b)

               nacionaliniai ekspertai, kuriuos dalyvaujančios valstybės narės komandiravo į pareigas Agentūros organizacinėje struktūroje arba specialioms užduotims ir projektams vykdyti. Taryba yra vieningai patvirtinusi tokiam personalui taikomus nuostatus (3). Valdančioji taryba prireikus peržiūri ir iš dalies keičia tuos nuostatus tais atvejais, kai juose tokia teisė jai numatyta;

               c)

               Sąjungos pareigūnai, į Agentūrą komandiruoti terminuotam laikotarpiui ir (arba) prireikus specialioms užduotims ar projektams vykdyti.

         4.   Visi Agentūros ir asmenų, kuriems gali būti taikomi Agentūros personalui taikytini nuostatai, ginčai priklauso Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai.
   III   SKYRIUS

      BIUDŽETO IR FINANSINĖS TAISYKLĖS

   12 straipsnis
   Biudžeto principai
   1.   Biudžetai, sudaromi eurais, yra aktai, kuriuose kiekvieniems finansiniams metams nustatomos ir leidžiamos visos Agentūros administruojamos pajamos ir išlaidos.
   2.   Į biudžetą įrašyti asignavimai leidžiami vienerius finansinius metus, prasidedančius tų pačių metų sausio 1 d. ir pasibaigiančius gruodžio 31 d.
   3.   Kiekvieno biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos. Visos pajamos ir išlaidos turi būti įrašomos į atitinkamą biudžetą, nekoreguojant jų viena kitos atžvilgiu.
   4.   Biudžetą sudaro diferencijuoti asignavimai, kurie susideda iš asignavimų įsipareigojimams, asignavimų mokėjimams ir nediferencijuoti asignavimai.
   5.   Asignavimus įsipareigojimams sudaro visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų bendra suma. Tačiau prisiimti įsipareigojimai gali būti vykdomi bendrai ar metinėmis dalimis. Įsipareigojimai įrašomi į sąskaitas teisinių įsipareigojimų, prisiimtų iki gruodžio 31 d., pagrindu.
   6.   Asignavimai mokėjimams apima mokėjimus, atliekamus vykdant einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtus teisinius įsipareigojimus. Mokėjimai įrašomi į sąskaitas biudžeto įsipareigojimų, prisiimtų iki gruodžio 31 d., pagrindu.
   7.   Finansinių metų pajamos įrašomos į finansinių metų sąskaitas, remiantis tais finansiniais metais surinktomis sumomis.
   8.   Pajamas gauti ir išlaidas daryti galima tik jei jos numatomos biudžeto antraštinėje dalyje ir ten nurodytų asignavimų ribose.
   9.   Asignavimai naudojami laikantis gero finansų valdymo principų, t. y. laikantis ekonomiškumo, našumo ir efektyvumo principų.
   13 straipsnis
   Bendrasis biudžetas
   1.   Iki kiekvienų metų kovo 31 d. Agentūros vadovas Valdančiajai tarybai teikia bendrojo biudžeto projekto ateinantiems metams sąmatą, laikydamasis finansinėje programoje numatytų planuojamų sumų.
   2.   Iki kiekvienų metų birželio 30 d. Agentūros vadovas Valdančiajai tarybai teikia bendrojo biudžeto projektą. Projektą sudaro:

               a)

               asignavimai, reikalingi:

                           i)

                           Agentūros veiklos, personalo ir posėdžių išlaidoms padengti;

                           ii)

                           išorinėms konsultacijoms, kurios yra esminės Agentūros užduočių vykdymui, ypač operatyvinės analizės konsultacijoms pirkti ir specialiai mokslinių tyrimų ir technologijų veiklai, vykdomai visų dalyvaujančių valstybių bendrai naudai, ypač techninėms konkrečių atvejų studijoms ir išankstinėms galimybių įvertinimo studijoms;

               b)

               išlaidoms padengti būtinų pajamų prognozė.

         3.   Valdančioji taryba siekia užtikrinti, kad 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodyti asignavimai sudarytų didesnę dalį 2 dalyje nurodytų bendrų asignavimų. Šie asignavimai atspindi tikrus poreikius ir leidžia Agentūrai vykdyti operatyvinį vaidmenį.
   4.   Prie bendrojo biudžeto projekto pridedamas išsamus personalo formavimo planas ir išsamūs pagrindimai.
   5.   Valdančioji taryba gali vieningai nuspręsti, kad bendrojo biudžeto projektas dar turi apimti konkretų projektą ar programą, kai tai aiškiai daroma visų dalyvaujančių valstybių narių bendrai naudai.
   6.   Asignavimai klasifikuojami pagal antraštines dalis ir skyrius, grupuojant išlaidas pagal rūšį ar paskirtį ir, jei reikia, dalijami į straipsnius.
   7.   Kiekvienoje antraštinėje dalyje gali būti skyrius „Laikinieji asignavimai“. Šie asignavimai įrašomi, jei dėl rimtų priežasčių nežinomas reikalingų asignavimų dydis ar įrašytų asignavimų įgyvendinimo apimtis.
   8.   Pajamas sudaro:

               a)

               Agentūros veikloje dalyvaujančių valstybių narių mokami įnašai, pagrįsti bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dydžiu;

               b)

               kitos pajamos.

         Bendrojo biudžeto projekte turi būti eilutės asignuotosioms pajamoms ir, kai įmanoma, turi būti nurodyta numatyta suma.
   9.   Valdančioji taryba bendrojo biudžeto projektą priima iki kiekvienų metų gruodžio 31 d., atsižvelgdama į Agentūros finansinę programą. Tą darant, Valdančiajai tarybai pirmininkauja Agentūros vadovas arba jo paskirtas atstovas, arba jo tam pakviestas Valdančiosios tarybos narys. Vyriausiasis pareigūnas priima patvirtintą biudžetą ir praneša apie tai dalyvaujančioms valstybėms narėms.
   10.   Jeigu finansinių metų pradžioje bendrojo biudžeto projektas nebuvo priimtas, suma, lygi ne daugiau kaip vienai dvyliktajai praėjusių finansinių metų biudžeto asignavimų daliai, gali būti išleista kiekvieną mėnesį pagal bet kurį biudžeto skyrių ar poskyrį. Tačiau ši tvarka nesuteikia Agentūrai teisės disponuoti asignavimais, viršijančiais vieną dvyliktąją dalį asignavimų, numatytų rengiamame bendrojo biudžeto projekte. Remdamasi vyriausiojo pareigūno pasiūlymu, Valdančioji taryba kvalifikuota balsų dauguma gali leisti didesnes nei vienos dvyliktosios dalies išlaidas, jeigu bendrieji biudžeto asignavimai tiems finansiniams metams neviršija ankstesnių finansinių metų asignavimų. Vyriausiasis pareigūnas gali pareikalauti įnašų, būtinų padengti pagal šią nuostatą leistus asignavimus, kurie sumokami per 30 dienų nuo įnašų pareikalavimo išsiuntimo.
   14 straipsnis
   Taisomieji biudžetai
   1.   Jei yra neišvengiamų, išimtinių ar nenumatytų aplinkybių, vyriausiasis pareigūnas gali siūlyti taisomojo biudžeto projektą, neviršydamas finansinėje programoje nustatytų ribų.
   2.   Taisomojo biudžeto projekto parengimui, teikimui, priėmimui ir pranešimui dėl jo taikoma ta pati procedūra kaip ir bendrajam biudžetui, neviršijant finansinėje programoje nustatytų ribų. Valdančioji taryba veikia deramai atsižvelgdama į skubumą.
   3.   Kai finansinėje programoje numatytos ribos laikomos nepakankamomis dėl išimtinių ar nenumatytų aplinkybių, Valdančioji taryba, taip pat visiškai atsižvelgdama į 13 straipsnio 2 ir 3 dalyse išdėstytas taisykles, pateiks taisomąjį biudžetą Tarybai vieningai priimti.
   15 straipsnis
   Asignuotosios pajamos
   1.   Kaip pajamas, asignuotas konkrečiam tikslui, į savo bendrąjį biudžetą Agentūra gali gauti finansinius įnašus, skirtus išlaidoms, kurios nenurodytos 13 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje, padengti:

               a)

               iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kiekvienu konkrečiu atveju ir visiškai laikantis jam taikomų taisyklių, procedūrų ir sprendimų priėmimo procesų;

               b)

               iš valstybių narių, trečiųjų valstybių ar kitų trečiųjų šalių.

         2.   Asignuotosios pajamos gali būti naudojamos tik konkrečiam tikslui, kuriam jos yra priskirtos.
   16 straipsnis
   Įnašai ir kompensacijos
   1.   Įnašų nustatymas, kai taikomas BNP dydis:

               a)

               kai taikomas BNP dydis, įnašų paskirstymas įnašus teikti privalančioms valstybėms narėms nustatomas pagal bendrojo nacionalinio produkto dydį, kaip nurodyta ES sutarties 41 straipsnio 2 dalyje, ir pagal 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (4) arba pagal bet kurį kitą Tarybos sprendimą, kuriuo jis gali būti pakeistas;

               b)

               kiekvieno įnašo apskaičiavimui naudojami duomenys, kurie yra išdėstyti prie naujausio Europos Sąjungos biudžeto pridėtos lentelės „Bendrojo biudžeto finansavimo suvestinė pagal nuosavų išteklių rūšis ir pagal valstybes nares“ skiltyje „BNP nuosavi ištekliai“. Kiekvienos privalančios teikti įnašą valstybės narės įnašas yra proporcingas tos valstybės narės BNP daliai privalančių teikti įnašus valstybių narių bendrame sudėtiniame BNP.

         2.   Įnašų mokėjimo tvarkaraštis:

               a)

               Agentūros bendrajam biudžetui finansuoti skirtus įnašus dalyvaujančios valstybės narės sumoka trimis lygiomis dalimis iki atitinkamų finansinių metų vasario 15 d., birželio 15 d. ir spalio 15 d.;

               b)

               priėmus biudžeto pakeitimą, reikiamus įnašus atitinkamos valstybės narės sumoka per 60 dienų nuo įnašų pareikalavimo išsiuntimo;

               c)

               kiekviena valstybė narė sumoka su jos įnašų mokėjimu susijusius banko mokesčius;

               d)

               jei iki lapkričio mėn. pabaigos metinis biudžetas nepatvirtinamas, Agentūra valstybės narės prašymu gali pateikti individualų laikiną įnašo iš tos valstybės narės pareikalavimą.

         17 straipsnis
   Valstybių narių vardu Agentūros vykdomas išlaidų valdymas
   1.   Remdamasi vyriausiojo pareigūno arba valstybės narės pasiūlymu, Valdančioji taryba gali nuspręsti, kad valstybės narės gali pavesti Agentūrai vykdyti tam tikros veiklos, patenkančios į Agentūros kompetenciją, administracinį ir finansinį valdymą.
   2.   Valdančioji taryba savo sprendimu gali įgalioti Agentūrą sudaryti sutartis tam tikrų valstybių narių vardu. Ji gali įgalioti Agentūrą iš valstybių narių iš anksto surinkti reikalingas lėšas sudarytų sutarčių vykdymui.
   18 straipsnis
   Biudžeto vykdymas
   1.   Agentūros bendrajam biudžetui taikomas finansines nuostatas yra vieningai priėmusi Taryba (5). Valdančioji taryba, veikdama vieningai, prireikus peržiūri ir iš dalies keičia šias nuostatas.
   2.   Remdamasi vyriausiojo pareigūno pasiūlymu Valdančioji taryba prireikus priima įgyvendinimo taisykles dėl bendrojo biudžeto vykdymo ir kontrolės, ypač susijusias su viešaisiais pirkimais, nepažeidžiant atitinkamų ES taisyklių. Valdančioji taryba visų pirma užtikrina, kad būtų deramai atsižvelgta į tiekimo saugumą ir gynybos paslapties bei intelektinės nuosavybės teisių apsaugos reikalavimus.
   3.   Šiame straipsnyje nurodytos finansinės nuostatos ir taisyklės nėra taikomos 19 ir 20 straipsniuose nurodytiems ad hoc projektams ir programoms.
   IV   SKYRIUS

         AD HOC PROJEKTAI AR PROGRAMOS IR SU JAIS SUSIJĘ AD HOC BIUDŽETAI

   19 straipsnis
   A kategorijos ad hoc projektų ar programų (kuriuose galima atsisakyti dalyvauti) ir su jais susijusių ad hoc biudžetų tvirtinimas
   1.   Viena ar daugiau dalyvaujančiųjų valstybių narių arba vyriausiasis pareigūnas gali pateikti Valdančiajai tarybai tvirtinti ad hoc projektą ar programą, patenkančią į Agentūros kompetenciją, ir tai reikštų bendrą dalyvaujančių valstybių narių dalyvavimą. Valdančioji taryba informuojama apie ad hoc biudžetą, jei toks yra, susiejamą su pasiūlytu projektu ar programa, ir apie trečiųjų šalių galimus įnašus.
   2.   Paprastai prisideda visos dalyvaujančios valstybės narės. Jos informuoja vyriausiąjį pareigūną apie savo ketinimus šiuo atžvilgiu.
   3.   Valdančioji taryba patvirtina ad hoc projekto ar programos sukūrimą.
   4.   Vyriausiojo pareigūno arba dalyvaujančios valstybės narės pasiūlymu Valdančioji taryba gali priimti sprendimą įsteigti komitetą, kuris prižiūrėtų ad hoc projekto ar programos valdymą ir įgyvendinimą. Komitetą sudaro visų prisidedančių valstybių narių atstovai, o kai Sąjunga prisideda prie projekto ar programos – Komisijos atstovas. Valdančiosios tarybos sprendime nurodomi komiteto įgaliojimai ir veikimo trukmė.
   5.   Dėl tokio ad hoc projekto ar programos Valdančiojoje taryboje posėdžiaujančios prisidedančios valstybės narės patvirtina:

               a)

               projekto ar programos valdymą reglamentuojančias taisykles;

               b)

               prireikus, su projektu ar programa susijusį ad hoc biudžetą, įnašų dydžius ir reikalingas įgyvendinimo taisykles;

               c)

               trečiųjų šalių dalyvavimą 4 dalyje nurodytame komitete. Jų dalyvavimas nedaro poveikio Sąjungos sprendimų priėmimo autonomijai.

         6.   Kai Sąjunga prisideda prie ad hoc projekto ar programos, Komisija dalyvauja priimant 5 dalyje nurodytus sprendimus, visiškai laikantis Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų sprendimų priėmimo procedūrų.
   20 straipsnis
   B kategorijos ad hoc projektų ar programų (prie kurių galima prisijungti) ir su jais susijusių ad hoc biudžetų tvirtinimas
   1.   Viena ar daugiau dalyvaujančiųjų valstybių narių gali informuoti Valdančiąją tarybą, kad jos ketina kurti į Agentūros kompetenciją patenkantį ad hoc projektą arba programą bei prireikus nustatyti su jais susijusį ad hoc biudžetą. Valdančioji taryba informuojama apie ad hoc biudžetą, jei toks yra, susiejamą su pasiūlytu projektu ar programa, ir prireikus apie tokiam projektui ar programai skirtų žmogiškuosius išteklius bei apie trečiųjų šalių galimus įnašus.
   2.   Siekiant kuo didesnių bendradarbiavimo galimybių, visos dalyvaujančiosios valstybės narės laiku informuojamos apie ad hoc projektą ar programą, įskaitant pagrindą, kuriuo remiantis būtų galima padidinti dalyvaujančiųjų skaičių, kad bet kuri dalyvaujančioji valstybė narė galėtų pareikšti suinteresuotumą prisijungti. Be to, projekto ar programos iniciatorius (-iai) dės pastangas, kad juose dalyvaujančiųjų skaičius būtų kuo didesnis. Kiekvienu konkrečiu atveju dalyvavimą nustatys iniciatoriai.
   3.   Ad hoc projektas ar programa laikoma Agentūros projektu ar programa, jei Valdančioji taryba per mėnesį nuo 1 dalyje nurodytos informacijos gavimo nenusprendžia kitaip.
   4.   Bet kuri dalyvaujančioji valstybė narė, pageidaujanti vėliau dalyvauti ad hoc projekte ar programoje, apie savo ketinimus praneša prisidedančioms valstybėms narėms. Per du mėnesius nuo tokio pranešimo gavimo prisidedančios valstybės narės, deramai atsižvelgdamos į tuo metu, kai apie projektą ar programą buvo informuotos dalyvaujančiosios valstybės narės, nustatytą pagrindą, bendrai nusprendžia dėl atitinkamos valstybės narės dalyvavimo.
   5.   Prisidedančios valstybės narės priima sprendimus būtinus, kad ad hoc projektas arba programa būtų sukurti ir įgyvendinti bei prireikus būtų nustatytas su jais susijęs biudžetas. Kai Sąjunga prisideda prie tokio projekto ar programos, Komisija dalyvauja priimant šioje dalyje nurodytus sprendimus, visiškai laikantis Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų sprendimų priėmimo procedūrų. Prisidedančios valstybės narės nuolatos informuoja Valdančiąją tarybą apie atitinkamus su tokiu projektu ar programa susijusius pokyčius.
   21 straipsnis

      Ad hoc biudžetų finansavimas iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
   Iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto gali būti finansuojami ad hoc biudžetai, nustatyti 19 ir 20 straipsniuose nurodytiems ad hoc projektams ar programoms.
   22 straipsnis
   Trečiųjų šalių dalyvavimas
   1.   Trečiosios šalys gali prisidėti prie konkretaus pagal 19 ar 20 straipsnius sukurto ad hoc projekto arba programos bei prie su jais susijusio biudžeto. Spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, prireikus Valdančioji taryba kiekvienam konkrečiam projektui ar programai tvirtina Agentūros ir trečiųjų šalių ad hoc susitarimus.
   2.   Pagal 19 straipsnį patvirtintų projektų atveju, Valdančiojoje taryboje posėdžiaujančios prisidedančios valstybės narės tvirtina visas būtinas sąlygas su atitinkamomis trečiosiomis šalimis dėl jų įnašo.
   3.   Pagal 20 straipsnį patvirtintų projektų atveju, prisidedančios valstybės narės priima sprendimus dėl visų būtinų susitarimų su atitinkamomis trečiosiomis šalimis dėl jų įnašo.
   4.   Kai Sąjunga prisideda prie ad hoc projekto ar programos, Komisija dalyvauja priimant 2 ir 3 dalyse nurodytus sprendimus.
   V   SKYRIUS

      SANTYKIAI SU KOMISIJA

   23 straipsnis
   Ryšys su Agentūros darbu
   1.   Komisija yra Valdančiosios tarybos narė be teisės balsuoti ir visokeriopai dalyvauja Agentūros darbe.
   2.   Komisija taip pat gali dalyvauti Agentūros projektuose ir programose.
   3.   Agentūra su Komisija sudaro reikalingus administracinius susitarimus ir užmezga reikalingus darbo santykius, ypač siekdama keistis profesine patirtimi ir konsultuoti srityse, kuriose Sąjungos veikla yra susijusi su Agentūros misija ir kuriose Agentūros veikla yra svarbi Sąjungos veiklai.
   4.   Bendru Agentūros ir Komisijos sutarimu arba prisidedančios valstybės narės ir Komisijos tarpusavio sutarimu sudaromi reikalingi susitarimai, kiekvienu konkrečiu atveju numatantys finansavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pagal 15 ir 21 straipsnius.
   VI   SKYRIUS

      SANTYKIAI SU TREČIOSIOMIS VALSTYBĖMIS, ORGANIZACIJOMIS IR SUBJEKTAIS

   24 straipsnis
   Administraciniai susitarimai ir kiti klausimai
   1.   Siekdama įvykdyti savo misiją, Agentūra gali sudaryti administracinius susitarimus su trečiosiomis valstybėmis, organizacijomis ir subjektais. Tokie administraciniai susitarimai pirmiausiai apima:

               a)

               Agentūros ir trečiosios šalies santykių principą;

               b)

               nuostatas dėl konsultacijų su Agentūros darbu susijusiais klausimais;

               c)

               saugumo klausimus.

         Šiuo atžvilgiu Agentūra laikosi ES bendros institucinės struktūros ir ES sprendimų priėmimo autonomijos. Gavusi vieningą Tarybos pritarimą, visus tokius susitarimus sudaro Valdančioji taryba.
   2.   Agentūra plėtoja glaudžius darbo santykius su atitinkamais OCCAR ir subjektais, įsteigtais pagal LoI pagrindų susitarimą, siekdama atitinkamai ir tarpusavio susitarimu tinkamu laiku įtraukti jų elementus ar suvienodinti jų principus bei praktiką.
   3.   Taikant PPM procedūras pajėgumų srityje užtikrinamas abipusis skaidrumas ir nuosekli plėtra. Kiti Agentūros ir atitinkamų NATO organų darbo santykiai nustatomi 1 dalyje nurodytu administraciniu susitarimu, visiškai laikantis nustatytos ES ir NATO bendradarbiavimo ir konsultavimosi sistemos.
   4.   Laikantis 1 dalyje nurodytų susitarimų, Agentūra turi teisę užmegzti darbo santykius su kitomis organizacijomis ir subjektais nei nurodyti 2 ir 3 dalyse, siekdama sudaryti sąlygas galimam jų dalyvavimui projektuose ir programose.
   5.   Laikantis 1 dalyje nurodytų susitarimų, Agentūra turi teisę užmegzti darbinius santykius su trečiosiomis valstybėmis, siekdama sudaryti sąlygas galimam jų dalyvavimui konkrečiuose projektuose ir programose.
   6.   ES nariais nesantiems buvusiems Vakarų Europos ginkluotės grupės (WEAG) nariams užtikrinamas kuo didesnis įmanomas skaidrumas Agentūros konkrečių projektų ir programų atžvilgiu, siekiant atitinkamai atsižvelgti į jų dalyvavimą juose. Šiam tikslui įsteigiamas konsultacinis komitetas, siekiant sukurti forumą keistis nuomonėmis ir informacija bendro intereso klausimais, patenkančiais į Agentūros misijos apimtį. Jam pirmininkauja vyriausiasis pareigūnas arba jo atstovas. Jį sudaro kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės atstovas ir Komisijos atstovas bei ES nariais nesančių buvusių WEAG narių atstovai, laikantis sąlygų, dėl kurių turi būti su jais susitarta.
   7.   Kitos ES narėmis nesančios NATO narės, kurios yra Europos valstybės, paprašiusios taip pat gali dalyvauti 6 dalyje nurodyto konsultacinio komiteto darbe, laikantis sąlygų, dėl kurių turi būti su jomis susitarta.
   8.   6 dalyje nurodytas konsultacinis komitetas taip pat gali būti forumu dialogui su kitomis trečiosiomis šalimis dėl konkrečių abipusio intereso klausimų, patenkančių į Agentūros kompetenciją, ir gali užtikrinti, kad jos būtų visapusiškai informuotos apie pokyčius abipusio intereso klausimų srityje ir apie bendradarbiavimo ateityje galimybes.
   VII   SKYRIUS

      ĮVAIRIOS NUOSTATOS

   25 straipsnis
   Privilegijos ir imunitetai
   Vyriausiojo pareigūno ir Agentūros personalo privilegijos ir imunitetai yra numatyti 2004 m. lapkričio 10 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų sprendime dėl Europos gynybos agentūrai ir jos personalui suteikiamų privilegijų ir imunitetų.
   Agentūros privilegijos ir imunitetai yra numatyti Protokole (Nr. 7) dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, pridėtame prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo.
   26 straipsnis
   Nuostata dėl peržiūros
   Agentūros vadovas ne vėliau kaip 2014 m. liepos 14 d. pateikia Valdančiajai tarybai ataskaitą apie šio sprendimo įgyvendinimą, kad Taryba galėtų jį peržiūrėti.
   27 straipsnis
   Teisinė atsakomybė
   1.   Agentūros sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikoma teisė.
   2.   Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti sprendimus pagal Agentūros sudarytų sutarčių nuostatas dėl arbitražo.
   3.   Darbuotojų asmeninę atsakomybę Agentūrai reglamentuoja Agentūrai taikomos atitinkamos taisyklės.
   28 straipsnis
   Galimybė susipažinti su dokumentais
   Agentūros turimiems dokumentams taikomos 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (6) nustatytos taisyklės.
   29 straipsnis
   Saugumas
   1.   Agentūra taiko Tarybos saugumo nuostatus, priimtus Tarybos sprendimu 2001/264/EB (7).
   2.   Agentūra užtikrina tinkamą savo išorės komunikacijų saugumą.
   30 straipsnis
   Kalbų vartojimas
   Agentūros kalbos vartojimo tvarką vieningai nustato Taryba.
   31 straipsnis
   Bendrųjų veiksmų 2004/551/BUSP panaikinimas
   Šiuo sprendimu panaikinami ir pakeičiami Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP dėl Europos gynybos agentūros įsteigimo.
   32 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  OL L 245, 2004 7 17, p 17.

      (2)  2004 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimas 2004/676/EB dėl Europos gynybos agentūros tarnybos nuostatų (OL L 310, 2004 10 7, p. 9).

      (3)  2004 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimas 2004/677/EB dėl taisyklių, taikomų nacionaliniams ekspertams ir kariniam personalui, komandiruotam į Europos gynybos agentūrą (OL L 310, 2004 10 7, p. 64).

      (4)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

      (5)  2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas 2007/643/BUSP dėl Europos gynybos agentūros finansinių taisyklių bei dėl viešųjų pirkimų taisyklių ir finansinius įnašus iš Europos gynybos agentūros veiklos biudžeto reglamentuojančių taisyklių (OL L 269, 2007 10 12, p. 1).

      (6)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

      (7)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.


title: 1996 m. spalio 28 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Egipto Arabų Respublikos susitarimo pasikeičiant raštais, iš dalies keičiančio Egipto kilmės ir iš jo įvežamų ryžių importo į Bendriją tvarką, sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31996D0640

Oficialusis leidinys L 292 , 15/11/1996 p. 0027 - 0028

		Tarybos sprendimas1996 m. spalio 28 d.dėl Europos bendrijos ir Egipto Arabų Respublikos susitarimo pasikeičiant raštais, iš dalies keičiančio Egipto kilmės ir iš jo įvežamų ryžių importo į Bendriją tvarką, sudarymo(96/640/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 113 straipsnį, kartu su 228 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi Europos ekonominės bendrijos ir Egipto Arabų Respublikos bendradarbiavimo susitarimo [1] 19 straipsnis nustato Egipto kilmės ir iš tos šalies įvežamų ryžių importui į Bendriją taikomų mokesčių sumažinimą, jei kiekis neviršija 32000 tonų per metus ir su sąlyga, kad taikomas eksporto mokestis; kadangi Susitarimas numato, kad, pasikeitus taisyklėms, Bendrija gali iš dalies pakeisti minėtą tvarką, atsižvelgdama į Egipto interesus;kadangi Urugvajaus raundo Susitarime dėl žemės ūkio Bendrija įsipareigojo kintamus mokesčius pakeisti muitais; kadangi todėl reikia iš dalies pakeisti su Egiptu sudarytą Susitarimą;kadangi tuo tikslu Bendrija derybų keliu susitarė su Egipto Arabų Respublika dėl Susitarimo pasikeičiant raštais, iš dalies pakeičiančio minėtą tvarką;kadangi šis Susitarimas turi būti patvirtintas,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisBendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Egipto Arabų Respublikos susitarimas pasikeičiant raštais, iš dalies pakeičiantis Egipto kilmės ir iš jo įvežamų ryžių importo į Bendriją tvarką.Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, kuriam suteikiama teisė pasirašyti Bendriją įpareigojantį Susitarimą [2].3 straipsnisŠį Susitarimą įgyvendinančios nuostatos, įskaitant visas priežiūros priemones, patvirtinamos Reglamento (EEB) Nr. 1418/76 [3] 27 straipsnyje nustatyta tvarka.Jei taikant Susitarimą būtina glaudžiai bendradarbiauti su Egipto Arabų Respublika, Bendrija gali imtis visų reikiamų priemonių, užtikrinančių tokį bendradarbiavimą.Priimta Liuksemburge, 1996 m. spalio 28 d.Tarybos varduPirmininkasD. Spring[1] OL L 266, 1978 9 27, p. 1.[2] Šio Susitarimo įsigaliojimo datą Tarybos Generalinis sekretoriatas paskelbs Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.[3] 1976 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1418/76 dėl bendro ryžių rinkos organizavimo (OL L 166, 1976 6 25, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 3072/95 (OL L 329, 1995 12 30, p. 18).--------------------------------------------------


title: 2014 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimas 2014/137/ES dėl Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių

text:
15.3.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 76/1

      TARYBOS SPRENDIMAS 2014/137/ES
   2014 m. kovo 14 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 203 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,
   kadangi:

               (1)

               remiantis Sutartimi, iš dalies keičiančioje Europos Bendrijų steigimo sutarčių nuostatas dėl Grenlandijos (2) (toliau – Sutartis dėl Grenlandijos), Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nebetaikoma Grenlandijai. Grenlandija, būdama vienos valstybės narės dalis, yra asocijuota su Sąjunga kaip viena iš užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT);

               (2)

               Sutarties dėl Grenlandijos preambulėje teigiama, kad turėtų būti nustatyta tvarka, leidžianti tarp Sąjungos ir Grenlandijos palaikyti glaudžius ir ilgalaikius santykius vadovaujantis abipusiais interesais, ypač Grenlandijos vystymosi reikmėmis, ir kad SESV ketvirtoje dalyje nustatyti UŠT taikomi principai yra tinkamas tų santykių pagrindas;

               (3)

               pagal SESV 198 straipsnį asociacijos tikslas – skatinti UŠT ekonominę ir socialinę plėtrą bei užmegzti glaudžius jų tarpusavio ekonominius santykius ir su Sąjunga kaip visuma. Remiantis SESV 204 straipsniu, SESV 198–203 straipsnių nuostatos Grenlandijai taikomos atsižvelgiant į konkrečias nuostatas, išdėstytas prie SESV pridėtame protokole (Nr. 34) dėl Grenlandijai skirtų specialių priemonių;

               (4)

               SESV 198–202 straipsniuose nustatytų principų taikymo nuostatos išdėstytos Tarybos sprendime 2013/755/ES (3);

               (5)

               2003 m. vasario 24 d. išvadose dėl Europos bendrijos, Danijos Vyriausybės ir Grenlandijos vietinės Vyriausybės ketvirtojo protokolo, nustatančio žvejybos sąlygas, laikotarpio vidurio peržiūros Taryba, pripažindama Grenlandijos geostrateginę reikšmę Sąjungai, taip pat bendradarbiavimo dvasią, atsiradusią dėl Sąjungos sprendimo suteikti Grenlandijai užjūrio teritorijos statusą, pritarė, kad būsimus Sąjungos ir Grenlandijos santykius būtina plėsti ir stiprinti, atsižvelgiant į žvejybos svarbą ir poreikį Grenlandijoje vykdyti struktūrines ir sektorių reformas. Be to, Taryba įsipareigojo būsimus Sąjungos ir Grenlandijos santykius po 2006 m. grįsti visapusiška partneryste siekiant tvaraus vystymosi, kurią įgyvendinant bus sudarytas specialus žvejybos susitarimas, dėl kurio bus susitarta vadovaujantis tokiems susitarimams nustatytomis bendrosiomis taisyklėmis ir principais;

               (6)

               Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarimas (4), sudarytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 753/2007 (5), liudija bendradarbiavimo dvasią, atsiradusią dėl sprendimo suteikti Grenlandijai užjūrio teritorijos statusą;

               (7)

               2006 m. birželio 27 d. Liuksemburge pasirašytoje Europos Sąjungos, Grenlandijos Vietinės Vyriausybės ir Danijos Vyriausybės bendroje deklaracijoje dėl Europos bendrijos ir Grenlandijos partnerystės primenami glaudūs istoriniai, politiniai, ekonominiai ir kultūriniai Sąjungos ir Grenlandijos ryšiai bei pabrėžiamas poreikis toliau stiprinti jų partnerystę ir bendradarbiavimą;

               (8)

               Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykius reglamentuoja, inter alia, Tarybos sprendimas 2006/526/EB (6), galiojęs iki 2013 m. gruodžio 31 d.;

               (9)

               Sąjunga turi stiprinti visapusiškus partnerystės ryšius su naujais tarptautinės arenos dalyviais, kad galėtų remti stabilią ir įtraukią tarptautinę santvarką, siekti bendrųjų visuotinių viešųjų tikslų ir ginti svarbiausius Sąjungos interesus, taip pat didinti informuotumą apie Sąjungą trečiosiose šalyse ir UŠT;

               (10)

               partnerystė pagal šį sprendimą turėtų suteikti galimybę toliau puoselėti tvirtus Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos santykius ir padėti spręsti visuotinės svarbos klausimus – taip būtų galima parengti iniciatyvią darbotvarkę ir siekti bendrų interesų. Ši partnerystė taip pat turėtų būti susieta su 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „Europa 2020 strategija dėl lankstaus, tvaraus ir visaapimančio augimo“ (toliau – „Europa 2020“ strategija) išdėstytais tikslais, taip užtikrinant darną su „Europa 2020“ strategija ir paramą įvairių sričių vidaus politikai ir tikslams, apibrėžtiems Komisijos komunikatuose, pavyzdžiui 2011 m. vasario 2 d. Komisijos komunikate „Dėl uždavinių, susijusių su biržos prekių rinkomis ir žaliavomis, sprendimo“, taip pat sudarant palankesnes sąlygas bendradarbiauti Sąjungos Arkties politikos srityje;

               (11)

               Sąjungos finansinė parama turėtų būti daugiausia teikiama tose srityse, kuriose ji turi didžiausią poveikį, atsižvelgiant į Sąjungos gebėjimą veikti pasauliniu mastu ir spręsti pasaulines problemas, pavyzdžiui, susijusias su skurdo panaikinimu, tvariu bei įtraukiu vystymusi arba demokratijos, gero valdymo, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų propagavimu visame pasaulyje, jos ilgalaikį ir prognozuojamą įsipareigojimą bendradarbiauti paramos vystymuisi srityje ir jos vaidmenį derinant veiksmus su valstybėmis narėmis;

               (12)

               partnerystė pagal šį sprendimą turėtų tapti pagrindu, kuriuo būtų sudaryta galimybė vesti reguliarias diskusijas Sąjungai arba Grenlandijai svarbiomis temomis, pavyzdžiui, visuotinės svarbos klausimais, kuriose vykstantis keitimasis nuomonėmis ir galima idėjų bei požiūrių darna galėtų būti naudingi abiem šalims. Visų pirma, būtina tęsti dialogą ir aktyviau bendradarbiauti didėjančio klimato kaitos poveikio žmogaus veiklai ir aplinkai srityje, jūrų transporto, gamtos išteklių, įskaitant žaliavas, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse;

               (13)

               Sąjungos finansinė parama, teikiama remiantis partneryste, turėtų suteikti Grenlandijos vystymuisi europinę perspektyvą ir padėti stiprinti glaudžius ir ilgalaikius ryšius su ja, tuo pat metu stiprinant Grenlandijos, kaip pažangios ES artimos teritorijos, padėtį, grindžiamą bendromis partnerių vertybėmis ir bendra istorija;

               (14)

               2014–2020 m. laikotarpiu Sąjungos finansinė parama turėtų būti skiriama vienai arba ne daugiau kaip dviem bendradarbiavimo sritims, siekiant kuo didesnio partnerystės poveikio ir didesnės masto ekonomijos, naudingų sąveikų, didesnio Sąjungos veiksmų efektyvumo ir matomumo;

               (15)

               bendradarbiaujant pagal šį sprendimą reikėtų užtikrinti, kad teikiamų išteklių srautus būtų galima numatyti ir kad jie būtų reguliarūs, lankstūs ir pritaikyti Grenlandijos reikmėms. Šiuo tikslu, kai įmanoma ir prireikus, turėtų būti teikiama parama biudžetui;

               (16)

               finansinės taisyklės, taikomos Sąjungos metiniam biudžetui, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (7) ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012 (8);

               (17)

               Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir atitinkamais atvejais sankcijas. Tos priemonės turėtų būti vykdomos pagal taikomus su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis sudarytus susitarimus;

               (18)

               šiam sprendimui įgyvendinti būtini programavimo dokumentai ir finansavimo priemonės turėtų būti priimami įgyvendinimo aktais pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (9). Dėl tų įgyvendinimo aktų pobūdžio, visų pirma politinio jų aspekto ir finansinio poveikio, juos priimant iš esmės turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus mažos finansinės apimties techninių įgyvendinimo priemonių atveju;

               (19)

               Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo bendros taisyklės ir procedūros, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (10), turėtų būti atitinkamai taikomos šio sprendimo įgyvendinimui;

               (20)

               reikėtų užtikrinti sklandų nenutrūkstamą perėjimą nuo Sprendimo 2006/526/EB prie šio sprendimo ir šio sprendimo taikymo laikotarpį suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (11) taikymo laikotarpiu. Todėl šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1   SKIRSNIS

      BENDROSIOS NUOSTATOS

   1 straipsnis
   Dalykas, bendrasis tikslas ir taikymo sritis
   1.   Šiuo sprendimu nustatomos taisyklės dėl Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos santykių (toliau – partnerystė).
   2.   Partnerystės tikslas – palaikyti glaudžius ir ilgalaikius partnerių santykius, remiant tvarų Grenlandijos vystymąsi.
   Šia partneryste pripažįstama Grenlandijos geostrateginė padėtis Arkties regione, gamtos išteklių, įskaitant žaliavas, tyrinėjimo bei eksploatavimo klausimai ir užtikrinamas tvirtesnis bendradarbiavimas bei politinis dialogas tais klausimais.
   2 straipsnis
   Bendrieji partnerystės principai
   1.   Partnerystė sudaro palankesnes sąlygas konsultacijoms ir politikos dialogui šiame sprendime nurodytais specialiais tikslais ir bendradarbiavimo srityse.
   2.   Partneryste visų pirma apibrėžiamas politikos dialogo bendro intereso klausimais, kurie svarbūs kiekvienai partnerei, pagrindas, kuriuo remiantis vykdomas platus bendradarbiavimas ir dialogas tokiose srityse, kaip antai:

               a)

               visuotinės svarbos klausimai, susiję su, inter alia, energetika, klimato kaita ir aplinka, gamtos ištekliais, įskaitant žaliavas, jūrų transportu, moksliniais tyrimais ir inovacijomis, ir

               b)

               Arkties regiono klausimai.

         3.   Įgyvendinant šį sprendimą užtikrinamas suderinamumas su kitomis Sąjungos išorės veiksmų sritimis ir kita atitinkama Sąjungos politika. Šiuo tikslu priemonės, finansuojamos pagal šį sprendimą, programuojamos remiantis Sąjungos bendradarbiavimo politika, nustatyta, inter alia, susitarimuose, deklaracijose ir veiksmų planuose, ir pagal 4 straipsnį priimtose bendradarbiavimo strategijose.
   4.   Grenlandijos Vyriausybė, Danijos Vyriausybė ir Komisija glaudžiai konsultuodamosi sprendžia, kokia veikla bus vykdoma bendradarbiaujant. Tokios konsultacijos vedamos visapusiškai atsižvelgiant į atitinkamus kiekvienos šalies institucinius, teisinius ir finansinius įgaliojimus. Tuo tikslu šio sprendimo įgyvendinimui vadovauja Grenlandijos Vyriausybė ir Komisija, atsižvelgdamos į kiekvienos iš jų vaidmenis ir pareigas.
   3 straipsnis
   Konkretūs bendradarbiavimo tikslai ir pagrindinės sritys
   1.   Konkretūs partnerystės tikslai:

               a)

               remti Grenlandiją ir su ja bendradarbiauti sprendžiant svarbiausius jos uždavinius, visų pirma susijusius su tvariu ekonomikos įvairinimu, poreikiu ugdyti jos darbo jėgos, įskaitant mokslininkus, gebėjimus ir poreikiu tobulinti jos informacines sistemas informacinių ir ryšių technologijų srityje. Tų tikslų įgyvendinimas vertinamas pagal prekybos balanso procentinę BVP dalį, žuvininkystės sektoriaus procentinę bendro eksporto dalį ir pagal švietimo statistinių rodiklių ir kitų tinkamais laikomų rodiklių rezultatus;

               b)

               padėti stiprinti Grenlandijos administracinius gebėjimus formuoti ir įgyvendinti nacionalinę politiką, visų pirma naujose abipusio intereso srityse, kaip nustatyta 4 straipsnio 1 dalyje nurodytame Tvaraus vystymosi programavimo dokumente. To tikslo įgyvendinimas vertinamas pagal tokius rodiklius kaip mokymo programas baigiančių administracijos darbuotojų skaičius ir valstybės tarnautojų, kurie yra ilgalaikiai gyventojai Grenlandijoje, procentinė dalis.

         2.   Pagrindinės partnerystės bendradarbiavimo sritys, be kita ko, yra:

               a)

               švietimas ir mokymas, turizmas ir kultūra;

               b)

               gamtos ištekliai, įskaitant žaliavas;

               c)

               energetika, klimatas, aplinka ir biologinė įvairovė;

               d)

               Arkties regiono klausimai;

               e)

               socialinis sektorius, darbo jėgos judumas, socialinės apsaugos sistemos, maisto saugos ir aprūpinimo maistu klausimai ir

               f)

               moksliniai tyrimai ir inovacijos, pavyzdžiui, energetikos, klimato kaitos, atsparumo nelaimėms, gamtos išteklių, įskaitant žaliavas, ir tausaus gyvųjų išteklių naudojimo srityse.

         2   SKIRSNIS

      PROGRAMAVIMAS IR ĮGYVENDINIMAS

   4 straipsnis
   Programavimas
   1.   Partnerystės pagrindu Grenlandijos Vyriausybė prisiima atsakomybę už sektorių politikos formulavimą ir priėmimą 3 straipsnio 2 dalyje nurodytose pagrindinėse bendradarbiavimo srityse ir užtikrina tinkamą tolesnę veiklą.
   Tuo remdamasi, Grenlandijos Vyriausybė parengia ir pateikia orientacinį Grenlandijos tvaraus vystymosi programavimo dokumentą (toliau – TVPD). TVPD siekiama užtikrinti suderintą Sąjungos ir Grenlandijos bendradarbiavimo pagrindą, atitinkantį Sąjungos bendrąjį tikslą ir sritį, tikslus, principus ir politiką.
   2.   Rengiant ir įgyvendinant TVPD, laikomasi šių pagalbos veiksmingumo principų: nacionalinės atsakomybės, partnerystės, koordinavimo, derinimo, taip pat derinimo su nacionalinėmis sistemomis, tarpusavio atskaitomybės ir orientavimosi į rezultatus.
   3.   TVPD grindžiamas įgyta patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais, konsultacijomis ir dialogu su pilietine visuomene, vietos valdžios institucijomis bei kitais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant užtikrinti pakankamą jų dalyvavimą ir tolesnę atsakomybę už TVPD.
   TVPD tikslinamas atsižvelgiant į Grenlandijos poreikius ir konkrečias aplinkybes, įskaitant klimato kaitos poveikį ir socialinį bei ekonominį vystymąsi.
   4.   Dėl TVPD projekto versijos Grenlandijos Vyriausybė, Danijos Vyriausybė ir Komisija keičiasi nuomonėmis.
   Grenlandijos Vyriausybė yra atsakinga už galutinės TVPD redakcijos parengimą. Parengus galutinę TVPD redakciją, Komisija ją įvertina, kad būtų nustatyta, ar TVPD atitinka šio sprendimo ir atitinkamos Sąjungos politikos tikslus ir ar jame yra visi elementai, būtini metiniam sprendimui dėl finansavimo priimti. Tam įvertinimui Grenlandijos Vyriausybė pateikia visą būtiną informaciją, įskaitant bet kokių galimybių studijų rezultatus.
   5.   TVDP patvirtinamas taikant 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Ta procedūra taip pat taikoma atliekant esmines peržiūras, per kurias iš esmės pakeičiama strategija arba jos programavimas.
   Nagrinėjimo procedūra netaikoma neesminiams TVPD pakeitimams, kaip antai techniniai pakeitimai, perskirstomos lėšos, numatytos pagal prioritetinėms sritims nustatytus orientacinius asignavimus, ar kuriais pirminis orientacinis asignavimas padidinamas arba sumažinamas ne daugiau kaip 20 proc., jeigu tie pakeitimai neturi poveikio TVDP nurodytoms prioritetinėms sritims ir tikslams. Komisija apie tokius neesminius pakeitimus praneša Europos Parlamentui ir Tarybai per vieną mėnesį nuo atitinkamo sprendimo priėmimo dienos.
   6.   Jeigu programavimas arba programų peržiūros atliekamos paskelbus 7 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą, atsižvelgiama į toje ataskaitoje pateiktus rezultatus, nustatytus faktus ir išvadas.
   5 straipsnis
   Įgyvendinimas
   Sąjungos finansinė parama teikiama vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 236/2014 ir atsižvelgiant į šio sprendimo bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus ir bendruosius principus, išskyrus atvejus, kai šiame sprendime nurodyta kitaip.
   6 straipsnis
   Viešųjų pirkimų taisyklės
   Viešųjų pirkimų, dotacijų skyrimo ir kitų konkursų procedūrose taikomos Reglamento (ES) Nr. 236/2014 8 ir 9 straipsniuose apibrėžtos pilietybės ir kilmės taisyklės, taikytinos vystomojo bendradarbiavimo priemonei, nustatytai Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 233/2014 (12).
   7 straipsnis
   TVPD laikotarpio vidurio peržiūra ir šio sprendimo įgyvendinimo vertinimas
   1.   Grenlandijos Vyriausybė, Danijos Vyriausybė ir Komisija iki 2017 m. gruodžio 31 d. atlieka TVPD ir jo bendro poveikio Grenlandijai laikotarpio vidurio peržiūrą. Komisija įtraukia visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant nevalstybinius subjektus ir vietos valdžios institucijas.
   2.   Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnio, Komisija, remdamasi rezultatų ir poveikio rodikliais, pagal kuriuos nustatomas išteklių naudojimo efektyvumas, iki 2018 m. birželio 30 d. parengia ataskaitą dėl šio sprendimo tikslų įgyvendinimo ir jo europinės pridėtinės vertės, kad būtų galima priimti sprendimą dėl pagal šį sprendimą finansuojamų priemonių rūšių pratęsimo, pakeitimo arba sustabdymo. Toje ataskaitoje taip pat aptariamos supaprastinimo galimybės, pagal šį sprendimą vykdomo bendradarbiavimo vidinis ir išorinis nuoseklumas, tolesnė visų jo tikslų svarba ir priemonių įnašas siekiant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų. Ataskaitoje atsižvelgiama į bet kokius nustatytus faktus ir išvadas dėl Sprendimo 2006/526/EB ilgalaikio poveikio.
   3.   Komisija reikalauja, kad Grenlandija, laikydamasi pagalbos veiksmingumo principų, teiktų visus reikiamus duomenis ir informaciją, kad būtų galima stebėti ir vertinti pagal šį sprendimą finansuojamas priemones.
   8 straipsnis
   Komitetas
   1.   Komisijai padeda Grenlandijos komitetas (toliau – komitetas). Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
   2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
   3.   Tais atvejais, kai komiteto nuomonė turi būti gauta pagal rašytinę procedūrą, laikoma, kad ta procedūra baigėsi be rezultatų, jei per nuomonei pateikti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to paprasta balsų dauguma prašo komiteto nariai.
   9 straipsnis
   Finansavimo teikimo sritis ir metodas
   1.   Vadovaujantis Grenlandijos Vyriausybės sukurta sektorių politikos sistema, Sąjungos finansinė parama gali būti teikiama šiai veiklai:

               a)

               reformoms ir projektams, kurie atitinka TVPD;

               b)

               institucijų vystymui, gebėjimų stiprinimui ir aplinkos bei klimato kaitos aspektų integravimui ir

               c)

               techninio bendradarbiavimo programoms.

         2.   Sąjungos finansinė parama daugiausia teikiama per paramą biudžetui.
   10 straipsnis
   Orientacinė finansavimo suma
   Orientacinė suma šiam sprendimui įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiu yra 217 800 000 EUR.
   3   SKIRSNIS

      BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

   11 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

   Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

      Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. CHRISOCHOIDIS

      (1)  2014 m. vasario 5 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  OL L 29, 1985 2 1, p. 1.

      (3)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (toliau – Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

      (4)  OL L 172, 2007 6 30, p. 4.

      (5)  2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 753/2007 dėl Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (OL L 172, 2007 6 30, p. 1).

      (6)  2006 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimas 2006/526/EB dėl Europos bendrijos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (OL L 208, 2006 7 29, p. 28).

      (7)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

      (8)  2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).

      (9)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

      (10)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo bendros taisyklės ir procedūros (OL L 77, 2014 3 15, p. 95).

      (11)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

      (12)  2014 m. kovo 11 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė (OL L 77, 2014 3 15, p. 44).