title: 2009/223/EB: 2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos aviacijos saugos agentūros 2006 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
31.3.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 88/201

         2008 m. balandžio 22 d.
   EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   dėl Europos aviacijos saugos agentūros 2006 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2009/223/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2006 finansinių metų Europos aviacijos saugos agentūros galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos aviacijos saugos agentūros 2006 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2008 m. vasario 12 d. rekomendaciją (5843/2008 – C6-0084/2008),
   atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą (4), ir ypač į jo 60 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A6–0118/2008),

               1.

               suteikia patvirtinimą Europos aviacijos saugos agentūros vykdomajam direktoriui, kad Agentūros 2006 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos aviacijos saugos agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL C 261, 2007 10 31, p. 16.

      (2)  OL C 309, 2007 12 19, p. 47.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 79, 2008 3 19, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 88/202

         2008 m. balandžio 22 d.
   EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos aviacijos saugos agentūros 2006 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2006 finansinių metų Europos aviacijos saugos agentūros galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos aviacijos saugos agentūros 2006 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2008 m. vasario 12 d. rekomendaciją (5843/2008 – C6-0084/2008),
   atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą (4), ir ypač į jo 60 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A6–0118/2008),

               A.

               kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog 2006 finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir vykdytos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos,

               B.

               kadangi Parlamentas 2007 m. balandžio 24 d. priėmė sprendimą dėl Europos aviacijos saugumo agentūros direktoriui suteikiamo patvirtinimo, kad Agentūros 2005 finansinių metų biudžetas įvykdytas (6), ir savo prie biudžeto įvykdymo patvirtinimo pridėtoje rezoliucijoje, inter alia,:

                           —

                           atkreipė dėmesį į tai, kad įvykdyta nedaug einamosios veiklos išlaidoms skirtų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų (atitinkamai 69 % ir 32 %) bei taip pat didelis panaikintų asignavimų, perkeltų iš ankstesnių metų, kiekis,

                           —

                           atkreipė dėmesį į tai, kad nebuvo pradėtas naudoti veikla pagrįstas biudžeto valdymas nepaisant to, kad Agentūros finansiniame reglamente numatyta jį naudoti pagal bendrajam biudžetui taikomas gaires siekiant geriau kontroliuoti rezultatus,

                           —

                           apgailestavo, kad valdančioji taryba iki 2005 m. nepatvirtino minimalių vidaus kontrolės reikalavimų ir kad 2005 m. pabaigoje agentūra vis dar neturėjo sistemos užtikrinančios, kad mokestis, kurį ji ima iš klientų už teikiamas paslaugas, užtektinai padengtų tų paslaugų kainą;

   Bendrosios pastabos, susijusios su ES agentūrų horizontaliaisiais klausimais ir svarbios atliekant kiekvienos konkrečios agentūros biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą

               1.

               pažymi, kad Audito Rūmų audituotų 24 agentūrų ir kitų decentralizuotų įstaigų biudžetas 2006 m. iš viso buvo 1 080,5 milijonų EUR (Europos rekonstrukcijos agentūros 271 milijono EUR biudžetas buvo didžiausias, o Europos policijos koledžo (CEPOL) 5 milijonų EUR biudžetas – mažiausias);

               2.

               atkreipia dėmesį į tai, kad į ES išorės įstaigų, kurias reikia audituoti ir kurių biudžeto įvykdymą reikia patvirtinti, grupę dabar įeina ne tik įprastos reguliavimo agentūros, bet ir vykdomosios agentūros, įsteigtos specialiosioms programoms įgyvendinti, o netrukus į šią grupę taip pat įeis bendrosios įmonės, įsteigtos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu (bendros technologijų iniciatyvos);

               3.

               atkreipia dėmesį į tai, kad, kiek tai susiję su Parlamentu, agentūrų, kurioms taikoma biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, skaičius padidėjo, pvz., 2000 finansiniais metais jų buvo 8, 2001 m. – 10, 2002 m. – 11, 2003 m. – 14, 2004 m. – 14, 2005 m. – 16, o 2006 m. jau buvo 20 reguliavimo agentūrų ir 2 vykdomosios agentūros (neįskaitant 2 agentūrų, kurias audituoja Europos Audito Rūmai, bet kurioms taikoma vidinė biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra);

               4.

               todėl daro išvadą, kad auditavimo (biudžeto įvykdymo patvirtinimo) procedūra tapo sudėtinga ir neproporcinga, palyginti su santykiniu agentūrų (decentralizuotų įstaigų) biudžetų dydžiu; paveda savo kompetentingam komitetui, atsižvelgiant į vis didėjantį įstaigų, kurioms skirtus atskirus pranešimus dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo reikės rengti ateinančiais metais, skaičių, atlikti plataus masto agentūrų ir decentralizuotų įstaigų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros persvarstymą siekiant sukurti paprastesnį ir racionalesnį metodą;

         Esminiai klausimai

               5.

               prašo Komisiją prieš steigiant naują arba reformuojant jau veikiančią agentūrą pateikti aiškių paaiškinimų dėl šių aspektų: agentūros tipo, jos tikslų, vidaus valdymo struktūros, produktų, paslaugų, svarbiausių procedūrų, tikslinės grupės, agentūros klientų ir suinteresuotų šalių, oficialių santykių su išorės veikėjais, atsakomybės už biudžetą, finansų planavimo ir personalo bei įdarbinimo politikos;

               6.

               prašo, kad kiekviena agentūra būtų valdoma pagal metinį veiklos susitarimą, kurį parengia agentūra ir atsakingas GD ir kuriame turėtų būti nurodyti ateinančių metų pagrindiniai tikslai, finansinė programa ir aiškūs veiklos vertinimo rodikliai;

               7.

               prašo, kad Audito Rūmai arba kita nepriklausoma audito įstaiga reguliariai (ir ad hoc) atliktų agentūrų veiklos auditą; mano, kad auditas neturėtų apsiriboti tradiciniais finansų valdymo ir tinkamo viešųjų lėšų valdymo elementais, bet turėtų apimti administravimo našumą ir efektyvumą bei turėtų būti nustatomas kiekvienos agentūros finansų valdymo reitingas;

               8.

               mano, kad agentūrų, kurios nuolat pateikia padidintas biudžeto reikmių sąmatas, atveju formalų sumažinimą reikėtų daryti mažinant laisvų etatų skaičių; mano, kad šitaip ilgainiui sumažėtų agentūroms asignuotų įplaukų, taip pat ir administracinių išlaidų;

               9.

               pažymi, jog didelių sunkumų kelia tai, kad kai kurios agentūros kritikuojamos dėl viešųjų pirkimų taisyklių, Finansinio reglamento, Pareigūnų tarnybos nuostatų ir kt. nesilaikymo; mano, kad visų pirma tokia padėtis susidarė todėl, kad dauguma reglamentų ir Finansinis reglamentas skirti didesnėms institucijoms, o dauguma mažų agentūrų yra pernelyg mažos, kad galėtų laikytis šių reglamentų reikalavimų; dėl šios priežasties prašo Komisiją kuo greičiau ieškoti sprendimo siekiant padidinti efektyvumą, panaudojant įvairių agentūrų administracinių funkcijų grupavimo metodą, kuris suteiktų joms galimybę burtis į didesnį vienetą (atsižvelgiant į būtinus pagrindinių reglamentų, pagal kuriuos reglamentuojama agentūrų veikla ir jų finansinis savarankiškumas, pakeitimus), arba skubiai parengti taisykles, skirtas specialiai agentūroms (ypač įgyvendinimo taisykles agentūroms), kurių jos galėtų tinkamai laikytis;

               10.

               reikalauja, kad Komisija, rengdama preliminarų biudžeto projektą, atsižvelgtų į pavienių agentūrų biudžeto įgyvendinimo ankstesniais metais, ypač n-1 metais, rezultatus ir atitinkamai patikslintų tam tikros agentūros prašomą biudžetą; ragina savo kompetentingą komitetą atkreipti dėmesį į šį patikslinimą ir, jei Komisija jo neatliko, ragina minėtąjį komitetą patikslinti aptariamą biudžetą iki tikrojo lygio, atitinkančio šios agentūros gebėjimą panaudoti ir įgyvendinti biudžetą;

               11.

               primena savo sprendimą dėl 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo, pagal kurį jis paskatino Komisiją kas penkeri metai pateikti visų veikiančių agentūrų sukuriamos pridėtinės vertės tyrimą; ragina visas susijusias institucijas tuo atveju, kai nustatoma, kad agentūra nesukuria pridėtinės vertės, imtis reikiamų veiksmų siekiant performuluoti tos agentūros įpareigojimus arba nutraukti jos veiklą; pažymi, kad 2007 m. Komisija neatliko nė vieno vertinimo; primygtinai reikalauja, kad Komisija, prieš priimant sprendimą dėl 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo, pateiktų bent 5 tokius vertinimus, visų pirma seniausiai įsteigtų agentūrų;

               12.

               mano, kad reikėtų nedelsiant atsižvelgti į Audito Rūmų rekomendacijas ir agentūroms mokamų subsidijų sumas suderinti su iš tikraisiais pinigų poreikiais; be to, mano, kad bendrojo Finansinio reglamento pakeitimus reikėtų įtraukti į agentūrų bendrąjį finansinį reglamentą ir į įvairius specialiuosius finansinius reglamentus;

         Duomenų pateikimas

               13.

               pažymi, kad agentūros neturi standartinio požiūrio, kaip pristatyti savo veiklą atitinkamais finansiniais metais, pateikti sąskaitas ir pranešimus apie biudžeto ir finansų valdymą, taip pat į klausimą, ar patikinimo pareiškimą turėtų parengti agentūros direktorius; pastebi, kad ne visos agentūros aiškiai skiria a) agentūros veiklos pristatymą visuomenei ir b) technines biudžeto ir finansų valdymo ataskaitas;

               14.

               pažymi, kad nors galiojančiose Komisijos veiklos ataskaitų rengimo instrukcijose nėra aiškiai reikalaujama, kad agentūra parengtų patikinimo pareiškimą, daugelis direktorių vis dėlto parengė 2006 m. pareiškimus, iš kurių viename nurodyta svarbi išlyga;

               15.

               primena savo 2005 m. balandžio 12 d. rezoliucijos (7) 26 dalį, pagal kurią agentūrų direktoriai nuo šiol raginami prie metinės veiklos ataskaitos, su kuria taip pat pateikiama finansinė ir valdymo informacija, būtų pridedamas pareiškimas, kad finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, analogiškas tiems pareiškimams, kuriuos pasirašo Komisijos generaliniai direktoriai;

               16.

               prašo Komisiją atitinkamai pakeisti savo galiojančias instrukcijas agentūroms;

               17.

               taip pat siūlo Komisijai dirbti su agentūromis siekiant sukurti suderintą modelį, taikomą visoms agentūroms ir decentralizuotoms įstaigoms, pagal kurį būtų aiškiai skiriami:

                           —

                           plačiajai auditorijai skirta metinė įstaigos veiklos, darbų ir laimėjimų ataskaita,

                           —

                           finansinės ataskaitos ir biudžeto įvykdymo ataskaita,

                           —

                           veiklos ataskaita, analogiška Komisijos generalinių direktorių veiklos pranešimams,

                           —

                           įstaigos direktoriaus pasirašytas patikinimo pareiškimas, kuriame pateikiamos išlygos arba pastabos, į kurias, jo nuomone, tikslinga atkreipti biudžeto įvykdymą patvirtinančios institucijos dėmesį;

         Bendros Audito Rūmų pastabos

               18.

               pažymi Audito Rūmų pastabą (metinės ataskaitos 10.29 dalis) (8), kad Komisijos iš Bendrijos biudžeto mokamos subsidijos nėra pagrįstos pakankamai svariais agentūrų grynųjų pinigų poreikių vertinimais ir kad tai kartu su asignavimų perkėlimų skaičiumi sudaro nemažus grynųjų pinigų likučius; taip pat pažymi, kad Audito Rūmai rekomenduoja palaikyti agentūroms mokamų subsidijų lygį remiantis tikrais jų grynųjų pinigų poreikiais;

               19.

               pažymi, kad 2006 m. pabaigoje 14 agentūrų vis dar nebuvo įdiegusios ABAC apskaitos sistemos (metinės ataskaitos 10.31 dalies išnaša);

               20.

               pažymi Audito Rūmų pastabą (metinės ataskaitos 1.25 dalis), kad kai kurios agentūros į apskaitą įtraukė už neišnaudotas atostogas sukauptas sąnaudas; pažymi, kad Audito Rūmai 2006 finansinių metų patikinimo pareiškime pateikė išlygą dėl trijų agentūrų (Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP), Europos policijos koledžo (CEPOL) ir Europos geležinkelio agentūros) (2005 m. tai buvo taikoma CEDEFOP, Europos maisto saugos tarnybai, Europos rekonstrukcijos agentūrai);

         Vidaus auditas

               21.

               primena, kad pagal Finansinio reglamento 185 straipsnio 3 dalį Komisijos vidaus auditorius taip pat yra reguliavimo agentūrų, kurios gauna išmokas iš ES biudžeto, vidaus auditorius; pažymi, kad vidaus auditorius atskaitingas kiekvienos agentūros valdybai ir direktoriui;

               22.

               atkreipia dėmesį į vidaus auditoriaus 2006 m. metinėje veiklos ataskaitoje pateiktą išlygą:
               „Komisijos vidaus auditorius negali tinkamai atlikti savo, kaip Bendrijos įstaigų vidaus auditoriaus, pareigų, jam priskirtų pagal Finansinio reglamento 185 straipsnį, dėl darbuotojų trūkumo“;

               23.

               tačiau atkreipia dėmesį į vidaus auditoriaus jo 2006 m. veiklos ataskaitoje pateiktą pastabą, kad nuo 2007 m., kai Komisija Vidaus audito tarnybai (VAT) suteiks papildomų personalo išteklių, visų veikiančių reguliavimo agentūrų vidaus auditas bus atliekamas kasmet;

               24.

               atkreipia dėmesį į vis didėjantį reguliavimo ir vykdomųjų agentūrų ir bendrų įmonių, kurių auditą turi atlikti VAT pagal Finansinio reglamento 185 straipsnį, skaičių; prašo Komisiją pranešti atsakingam komitetui apie tai, ar VAT turimų personalo išteklių pakaks visų minėtųjų įstaigų metiniam auditui atlikti ateinančiais metais;

               25.

               pažymi, kad pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 72 straipsnio 5 dalį kiekvienais metais kiekviena agentūra institucijai, atsakingai už sprendimą dėl biudžeto įvykdymo, ir Komisijai siunčia savo direktoriaus parengtą ataskaitą, apibendrinančią vidaus auditoriaus atliktų vidaus auditų skaičių ir tipus, pateiktas rekomendacijas ir dėl tų rekomendacijų atliktus veiksmus; prašo agentūras nurodyti, ar tai daroma, ir jei taip, kaip;

               26.

               atkreipia dėmesį, turėdamas mintyje vidaus audito pajėgumus, ypač mažesnėse agentūrose, į vidaus auditoriaus pasiūlymą, 2006 m. rugsėjo 14 d. pateiktą Parlamento atsakingam komitetui, pagal kurį mažesnėms agentūroms turėtų būti leista pirkti vidaus audito paslaugas iš privataus sektoriaus;

         Agentūrų įvertinimas

               27.

               primena bendrą Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą (9), dėl kurio buvo suderėta per taikinimą ECOFIN biudžeto klausimų Tarybos 2007 m. liepos 13 d. posėdyje ir kuriame raginama i) pateikti agentūrų, kurias Komisija ketina vertinti, sąrašą ir ii) pateikti jau įvertintų agentūrų sąrašą kartu su svarbiausių rezultatų santrauka;

         Drausminės procedūros

               28.

               pažymi, kad pavienėms agentūroms dėl jų dydžio sunku sukurti ad hoc drausmės komisijas, kurias sudarytų atitinkamos kategorijos darbuotojai, ir kad Komisijos tyrimų ir drausmės tarnyba (angl. IDOC) neatsakinga už agentūras; ragina agentūras apsvarstyti galimybę įsteigti bendrą agentūrų drausmės komisiją;

         Tarpinstitucinio susitarimo projektas

               29.

               primena Komisijos parengtą Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos reguliavimo agentūrų sistemos projektą (COM(2005)59), kuriuo siekiama sukurti horizontaliąją Europos reguliavimo agentūrų steigimo, struktūros, veiklos, įvertinimo ir kontrolės sistemą; pažymi, kad projektas yra naudinga iniciatyva siekiant pagrįsti agentūrų steigimą ir veiklą; pažymi, kad Komisijos 2006 m. suvestinėje ataskaitoje (3.1 dalyje, COM(2007)274) nurodoma, kad nors po projekto paskelbimo derybos nutrūko, 2006 m. pabaigoje Taryboje vėl pradėtos diskusijos šiuo klausimu; apgailestauja, kad nepavyko pasiekti daugiau pažangos siekiant jį priimti;

               30.

               taigi palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą per 2008 m. pateikti komunikatą dėl reguliavimo agentūrų ateities;

         Savo veiklą finansuojančios agentūros

               31.

               primena, kad dviejų savo veiklą finansuojančių agentūrų atžvilgiu apie biudžeto įvykdymą direktoriui patvirtina administracinė valdyba; pažymi, kad abi agentūros sukaupė didelį perteklių iš pajamų iš mokesčių, perkeltų iš ankstesnių metų:

                           —

                           Vidaus rinkos derinimo tarnyba pinigais ir pinigų ekvivalentais – 281 milijoną EUR (10),

                           —

                           Bendrijos augalų veislių tarnyba pinigais ir pinigų ekvivalentais: 18 milijonų EUR (11);

         Specialiosios pastabos

               32.

               atkreipia dėmesį į 2006 m. Audito Rūmų ataskaitoje pateiktą išvadą, kad 2006 m. pabaigoje asignavimai, perkelti iš II antraštinės dalies (administracinės išlaidos), sudarė apie 40 % įsipareigojimų, o asignavimai, perkelti iš III antraštinės dalies (nediferencijuotos einamosios išlaidos), – apie 50 %, ir kad tose antraštinėse dalyse daugiau nei 15 % asignavimų buvo panaikinti;

               33.

               pripažįsta Agentūros atsakymą, kad 2006 m. perkeltų asignavimų suma buvo didelė, nes Agentūra vis dar turėjo daugiau nei pusę savo darbų perduoti valstybių narių nacionalinėms aviacijos institucijoms ir iki metų pabaigos nebuvo gauta didelės sąskaitų dalies;

               34.

               reiškia susirūpinimą dėl kitos Audito Rūmų išvados, kad 2006 m. Agentūros sertifikatų išdavimo išlaidų analizės sistema parodė apie 48 mln. EUR išlaidų, o pajamų – apie 35 mln. EUR;

               35.

               pažymi, kad Agentūra turėjo 31,9 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų iš bendrojo 2006 finansinių metų Europos Sąjungos biudžeto;

               36.

               pažymi Audito Rūmų reikalavimą, kad agentūra, bendradarbiaudama su Komisija, persvarstytų dabartinę mokesčių sistemą, kad būtų užtikrinta, kad Agentūros sertifikatų išdavimo išlaidos būtų pagrįstos ir kad jas padengtų mokesčiai;

               37.

               ragina Agentūrą ir Komisija persvarstyti Agentūros mokestinę struktūrą ir subalansuoti išlaidas ir pajamas už sertifikavimo veiklą;

               38.

               pažymi Agentūros atsakymą, kad įgyvendinant mokesčių ir rinkliavų reglamentą (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 593/2007 (12), kuris įsigaliojo 2007 m. birželio 1 d., turėtų būti gaunama daugiau pajamų, kurių pakaktų sertifikatų išdavimo išlaidoms padengti;

               39.

               nurodo, kad Agentūros balanse nurodytos trumpalaikės gautinos sumos sudarė apie 14 mln. EUR, iš kurių 20 % buvo negrąžintos daugiau nei tris mėnesius; ragina Agentūrą įgyvendinti veiksmingą įsiskolinimų tvarkymo sistemą, galbūt nustatant delspinigius už pavėluotus mokėjimus;

               40.

               pažymi, kad iš sąskaitų matyti, kad 5,05 mln. EUR suma, atitinkanti 2006 m. rezultatą, įrašyta kaip skola, kuri turi būti grąžinta Komisijai;

               41.

               atkreipia dėmesį į įgaliojimus suteikiančio pareigūno patikinimo pareiškime pateiktą teiginį, kad po 2006 m. liepos mėn. VAT atlikto audito buvo imtasi atitinkamų priemonių siekiant įvykdyti jos pateiktas rekomendacijas;

               42.

               pažymi Agentūros metinėje veiklos ataskaitoje pateiktą teiginį, kad netikrumas, turėjęs įtakos Agentūros einamosios veiklos biudžetui, tęsėsi, labiausiai dėl nedidelių pajamų, gaunamų iš mokesčių ir rinkliavų; trūkumą padengė Bendrijos lėšos, tačiau tai padarė įtakos Agentūros veiklai, kuri buvo finansuojamų iš tų lėšų;

               43.

               vis dėlto pažymi, kad 2006 m. Agentūra turėjo daug laisvų AD6 ir AD7 kategorijos pareigybių.

      (1)  OL C 261, 2007 10 31, p. 16.

      (2)  OL C 309, 2007 12 19, p. 47.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 79, 2008 3 19, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  OL L 187, 2008 7 15, p. 156.

      (7)  Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl 2003 finansinių metų Europos aviacijos saugos agentūros biudžeto įvykdymo patvirtinimo jo administracijos direktoriui dalį (OL L 196, 2005 7 27, p. 145).

      (8)  OL C 273, 2007 11 15, p. 1.

      (9)  Tarybos dokumentas DS 605/1/07 Rev1.

      (10)  Šaltinis: Ataskaita dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Tarnybos atsakymais (OL C 309, 2007 12 19, p. 141).

      (11)  Šaltinis: Ataskaita dėl Bendrijos augalų veislių tarnybos 2006 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Tarnybos atsakymais (OL C 309, 2007 12 19, p. 135).

      (12)  OL L 140, 2007 6 1, p. 3.


title: 2017 m. sausio 13 d. Komisijos sprendimas dėl Europos mokslinių tyrimų tarybos Mokslo tarybos tam tikrų narių skyrimo

text:
14.1.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 13/2

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2017 m. sausio 13 d.
   dėl Europos mokslinių tyrimų tarybos Mokslo tarybos tam tikrų narių skyrimo
   (2017/C 13/02)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimą 2013/743/ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), sukūrimo ir kuriuo panaikinami sprendimai 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Sprendimu C(2013) 8915 (2) (su vėlesniais pakeitimais, padarytais Sprendimu C(2015) 58 (3)) Komisija įsteigė Europos mokslinių tyrimų tarybą (toliau – EMTT); EMTT veiklą vykdys 2014 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. ir bus priemonė I dalyje „Pažangus mokslas“ numatytiems veiksmams, susijusiems su Sprendimo 2013/743/ES 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytu konkrečiu tikslu „Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT)“, vykdyti;

               (2)

               EMTT sudaro Sprendimo 2013/743/ES 7 straipsnyje nurodyta nepriklausoma Mokslo taryba ir to paties sprendimo 8 straipsnyje nurodyta tikslinė įgyvendinimo struktūra;

               (3)

               pagal Sprendimo C(2013) 8915 2 straipsnio 1 dalį Mokslo tarybą sudaro EMTT pirmininkas ir 21 narys;

               (4)

               pagal Sprendimo 2013/743/ES 7 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą Mokslo tarybos nariai skiriami ne ilgesnei kaip ketverių metų kadencijai, ir ją galima vieną kartą pratęsti. Jie turėtų būti skiriami taip, kad būtų užtikrintas Mokslo tarybos veiklos tęstinumas;

               (5)

               baigsis antra vieno Mokslo tarybos nario kadencija;

               (6)

               baigsis pirma septynių Mokslo tarybos narių kadencija ir trys nariai nebus paskirti antrai kadencijai;

               (7)

               pagal Sprendimo 2013/743/ES 7 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą Mokslo tarybos narius skiria Komisija, laikydamasi nepriklausomos ir skaidrios tų narių atrankos tvarkos, kuriai pritarė Mokslo taryba, taip pat pasitarusi su mokslo bendruomene ir pateikusi ataskaitą Europos Parlamentui bei Tarybai. Šiuo tikslu įsteigtas nuolatinis Atrankos komitetas, kuriam pavesta atrinkti Europos mokslinių tyrimų tarybos Mokslo tarybos narius. Komitetas pateikė Komisijai rekomendacijas dėl keturių naujų Mokslo tarybos narių skyrimo ir pirmai kadencijai paskirtų keturių Mokslo tarybos narių skyrimo antrai kadencijai, ir į tas rekomendacijas buvo atsižvelgta,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   EMTT Mokslo tarybos nare pirmai kadencijai iki 2020 m. gruodžio 31 d. skiriama prof. Paola BOVOLENTA.
   EMTT Mokslo tarybos nare pirmai kadencijai nuo 2017 m. balandžio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. skiriama prof. Eveline CRONE.
   EMTT Mokslo tarybos nariu pirmai kadencijai iki 2020 m. gruodžio 31 d. skiriamas prof. Andrzej’us JAJSZCZYK’as.
   EMTT Mokslo tarybos nariu pirmai kadencijai iki 2020 m. gruodžio 31 d. skiriamas prof. Giulio SUPERTI-FURGA.
   EMTT Mokslo tarybos nariu antrai kadencijai iki 2018 m. gruodžio 31 d. skiriamas prof. Klaus’as BOCK’as.
   EMTT Mokslo tarybos nare antrai kadencijai iki 2018 m. gruodžio 31 d. skiriama prof. Athene DONALD.
   EMTT Mokslo tarybos nare antrai kadencijai iki 2018 m. gruodžio 31 d. skiriama prof. Eva KONDOROSI.
   EMTT Mokslo tarybos nare antrai kadencijai iki 2018 m. gruodžio 31 d. skiriama prof. Reinhilde VEUGELERS.
   2 straipsnis
   EMTT Mokslo tarybos narių sąrašas išdėstytas šio sprendimo priede.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja 2017 m. sausio 1 d.

      Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 13 d.

            Komisijos vardu

         Carlos MOEDAS

            Komisijos narys

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 965.

      (2)  2013 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendimas C(2013) 8915, kuriuo įsteigiama Europos mokslinių tyrimų taryba (OL C 373, 2013 12 20, p. 23).

      (3)  2015 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimas C(2015) 58, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas C(2013) 8915, kuriuo įsteigiama Europos mokslinių tyrimų taryba (OL C 58, 2015 2 18, p. 3).

      PRIEDAS
      EMTT Mokslo tarybos nariai

                  Vardas, pavardė ir institucija

                  Kadencijos pabaiga

                  Klaus BOCK, Danijos nacionalinis mokslinių tyrimų fondas

                  2018 m. gruodžio 31 d.

                  Paola BOVOLENTA, Universidad Autónoma de Madrid

                  2020 m. gruodžio 31 d.

                  Margaret BUCKINGHAM, Pasteuro institutas, Paryžius

                  2019 m. birželio 30 d.

                  Christopher CLARK, Kembridžo universitetas

                  2019 m. gruodžio 31 d.

                  Eveline CRONE, Leideno universitetas

                  2020 m. gruodžio 31 d.

                  Athene DONALD, Kembridžo universitetas

                  2018 m. gruodžio 31 d.

                  Andrzej JAJSZCZYK, AGH Mokslo ir technologijų universitetas, Krokuva

                  2020 m. gruodžio 31 d.

                  Tomas JUNGWIRTH, Čekijos mokslų akademija

                  2018 m. gruodžio 31 d.

                  Eva KONDOROSI, Vengrijos mokslų akademija

                  2018 m. gruodžio 31 d.

                  Michael KRAMER, Maxo Plancko radioastronomijos institutas, Bona

                  2019 m. birželio 30 d.

                  Kurt MEHLHORN, Maxo Plancko informatikos institutas, Sarbriukenas

                  2020 m. birželio 30 d.

                  Barbara ROMANOWICZ, Berklio seismologijos laboratorija

                  2019 m. gruodžio 31 d.

                  Nils Christian STENSETH, Oslo universitetas

                  2017 m. gruodžio 31 d.

                  Martin STOKHOF, Amsterdamo universitetas

                  2017 m. gruodžio 31 d.

                  Giulio SUPERTI-FURGA, Austrijos mokslų akademijos Molekulinės medicinos mokslinių tyrimų centras

                  2020 m. gruodžio 31 d.

                  Nektarios TAVERNARAKIS, Mokslinių tyrimų ir technologijų fondo Hellas Molekulinės biologijos ir biotechnologijos institutas

                  2020 m. birželio 30 d.

                  Janet THORNTON, Europos molekulinės biologijos laboratorijos Europos bioinformatikos institutas (EMBL-EBI)

                  2018 m. gruodžio 31 d.

                  Isabelle VERNOS, Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats, Barselona

                  2019 m. birželio 30 d.

                  Reinhilde VEUGELERS, Leveno katalikiškasis universitetas

                  2018 m. gruodžio 31 d.

                  Michel WIEVIORKA, Sociologinės analizės ir intervencijos centras, Paryžius

                  2017 m. gruodžio 31 d.

                  Fabio ZWIRNER, Padujos universitetas

                  2018 m. gruodžio 31 d.


title: 2017 m. sausio 11 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2017/102, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2015/5 dėl turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2017/3)

text:
20.1.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 16/55

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2017/102
   2017 m. sausio 11 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2015/5 dėl turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2017/3)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 12 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą kartu su 3 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka ir 18 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2015/5 (ECB/2014/45) (1) buvo nustatyta turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programa (TUVPPP). Kartu su trečiąja padengtų obligacijų pirkimo programa, viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programa ir bendrovių sektoriaus pirkimo programa, VSVVPP yra išplėstos turto pirkimo programos (TPP) dalis. TPP siekiama toliau gerinti pinigų politikos perdavimo mechanizmą, skatinti kredito teikimą euro zonos ekonomikai, palengvinti skolinimosi sąlygas namų ūkiams ir įmonėms ir vidutiniu laikotarpiu padėti grįžti prie mažesnio kaip 2 %, bet jam artimo infliacijos lygio, suderinamo su pagrindiniu Europos Centrinio Banko (ECB) tikslu – palaikyti kainų stabilumą;

               (2)

               turto pirkimas pagal TPP yra proporcinga priemonė kainų pokyčių prognozės rizikai sumažinti, kadangi ji dar labiau supaprastins pinigų politikos ir finansines sąlygas, įskaitant euro zonos ne finansų bendrovių ir namų ūkių skolinimosi sąlygas, tokiu būdu skatindama visuminį vartojimą ir investicijų išlaidas euro zonoje ir galiausiai prisidėdama prie infliacijos lygio grąžinimo iki mažesnio kaip 2 %, bet jam artimo lygio vidutiniu laikotarpiu. TPP visiškai suderinama su Eurosistemos centrinių bankų įsipareigojimais pagal Sutartis, įskaitant piniginio finansavimo draudimą, ir netrikdo Eurosistemos veikimo vadovaujantis atviros rinkos ekonomikos esant laisvai konkurencijai principu;

               (3)

               2016 m. gruodžio 8 d. Valdančioji taryba, vadovaudamasi savo įgaliojimais užtikrinti kainų stabilumą, nusprendė, kad reikėtų patikslinti kai kuriuos TPP parametrus tam, kad būtų pasiekti TPP tikslai. Šie patikslinimai dera su Valdančiosios tarybos pinigų politikos įgaliojimais, yra visiškai suderinami su Eurosistemos centrinių bankų įsipareigojimais pagal Sutartis ir tinkamai atspindi rizikos valdymo reikalavimus;

               (4)

               tiksliau, terminas, kuriuo planuojama vykdyti pirkimus pagal TPP, turėtų būti pratęstas iki 2017 m. gruodžio mėn. pabaigos arba prireikus ilgiau ir bet kuriuo atveju iki tol, kol Valdančiosios tarybos vertinimu infliacijos tendencija bus tvari ir atitiks jos tikslą pasiekti, kad vidutiniu laikotarpiu infliacija būtų mažesnio kaip 2 %, bet jam artimo lygio;

               (5)

               rinkai suteiktas likvidumas iš visų per mėnesį įvykdytų pirkimų pagal TPP turėtų ir toliau sudaryti 80 milijardų eurų iki 2017 m. kovo mėn. pabaigos. Nuo 2017 m. balandžio mėn. iš viso per mėnesį įvykdyti pirkimai pagal TPP turėtų sudaryti 60 milijardų eurų iki 2017 m. gruodžio mėn. pabaigos arba prireikus ilgiau ir bet kuriuo atveju iki tol, kol Valdančiosios tarybos vertinimu infliacijos tendencija taps tvari ir atitiks jos infliacijos tikslą. Jeigu per tą laiką prognozė taptų mažiau palanki arba jeigu finansinės sąlygos taptų nesuderinamos su tolimesne pažanga siekiant tvarios infliacijos tendencijos korekcijos, Valdančioji taryba ketina padidinti programos apimtį ir (arba) trukmę;

               (6)

               Siekiant užtikrinti tęstinį sklandų pirkimų pagal TPP įgyvendinimą numatomu laikotarpiu, prireikus pagal TPP turėtų būti leidžiama pirkti vertybinius popierius, kurių pelno marža mažesnė už ECB indėlių galimybės normą;

               (7)

               todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą (ES) 2015/5 (ECB/2014/45),

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Dalinis pakeitimas
   Sprendimo (ES) 2015/5 (ECB/2014/45) 2 straipsnis papildomas šiuo 10 punktu:

                  „10.

                  Leidžiama pirkti nominalius TUVP, kurių pelno marža iki termino pabaigos yra neigiama (arba kurių pelno marža yra blogiausia iš galimų), bet lygi indėlių galimybės normai arba už ją didesnė. Prireikus leidžiama pirkti nominalius TUVP, kurių pelno marža iki termino pabaigos yra neigiama (arba kurių pelno marža yra blogiausia iš galimų), bet mažesnė už indėlių galimybės normą.“

   2 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja 2017 m. sausio 13 d.

      Pasirašyta Frankfurte prie Maino 2017 m. sausio 11 d.

            ECB valdančiosios tarybos vardu

            ECB Pirmininkas

         Mario DRAGHI

      (1)  2014 m. lapkričio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/5 dėl turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2014/45) (OL L 1, 2015 1 6, p. 4).


title: 2004/929/EB: Komisijos sprendimas 2004 m. gruodžio 22 d. dėl korekcinių koeficientų, taikomų nuo 2004 m. vasario 1 d., kovo 1 d., balandžio 1 d., gegužės 1 d. ir birželio 1 d. į trečiąsias šalis paskirtų Europos bendrijų pareigūnų, pagal sutartį dirbančių darbuotojų ir laikinai priimtų dirbti darbuotojų, o taip pat dalies pareigūnų, liekančių eiti savo pareigas dešimtyje naujųjų valstybių narių ne ilgesniam kaip penkiolikos mėnesių laikotarpiui po jų įstojimo, atlyginimams, koregavimo

text:
31.12.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 396/49

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2004 m. gruodžio 22 d.
   dėl korekcinių koeficientų, taikomų nuo 2004 m. vasario 1 d., kovo 1 d., balandžio 1 d., gegužės 1 d. ir birželio 1 d. į trečiąsias šalis paskirtų Europos bendrijų pareigūnų, pagal sutartį dirbančių darbuotojų ir laikinai priimtų dirbti darbuotojų, o taip pat dalies pareigūnų, liekančių eiti savo pareigas dešimtyje naujųjų valstybių narių ne ilgesniam kaip penkiolikos mėnesių laikotarpiui po jų įstojimo, atlyginimams, koregavimo
   (2004/929/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į Europos bendrijų pareigūnų Tarnybos nuostatus ir į tose Bendrijose kitiems tarnautojams taikomą režimą, nustatytą Reglamentu Nr. 259/68 (1) (EEB, Euratomas, EAPB), ypač į jo X priedo 13 straipsnio antrą pastraipą,
   atsižvelgdama į dešimties naujųjų valstybių narių stojimo sutartį, ypač į jos 33 straipsnio 4 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Paskutinį kartą Tarybos reglamentu Nr. 1785/2004 (2) (EB, Euratomas) ir, atsižvelgiant į buvusius Tarnybos nuostatus, taikant jų X priedo 13 straipsnio 1 pastraipą, buvo nustatyti korekciniai koeficientai, kurie nuo 2004 m. sausio 1 d. taikomi trečiosiose šalyse dirbančių Europos bendrijų pareigūnų atlyginimams, išmokamiems tos šalies, kurioje jie dirba, valiuta.

               (2)

               Atsižvelgiant į Tarnybos nuostatų X priedo 13 straipsnio antrą pastraipą, nuo 2004 m. vasario 1 d., kovo 1 d., balandžio 1 d., gegužės 1 d. ir birželio 1 d. reikėtų koreguoti kai kuriuos korekcinius koeficientus, nes, remiantis Komisijos turimais statistiniais duomenimis, paaiškėjo, kad pagal korekcinį koeficientą ir atitinkamą valiutų keitimo kursą apskaičiuojamų pragyvenimo išlaidų kitimas kai kuriose trečiosiose šalyse buvo 5 % didesnis nuo paskutinio jų nustatymo ir koregavimo,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Nuo 2004 m. vasario 1 d., kovo 1 d., balandžio 1 d., gegužės 1 d. ir birželio 1 d. įsigaliojančius korekcinius koeficientus, taikomus į trečiąsias šalis paskirtų Europos bendrijų pareigūnų, pagal sutartį dirbančių darbuotojų ir laikinai priimtų dirbti darbuotojų atlyginimams, o taip pat dalies pareigūnų, liekančių eiti savo pareigas dešimtyje naujųjų valstybių narių ne daugiau kaip penkiolikos mėnesių laikotarpiui po jų įstojimo, atlyginimams, išmokamiems tos šalies, kurioje jie dirba, valiuta, koreguoti taip, kaip nurodyta priede.
   Atlyginimų apskaičiavimui naudojami valiutų keitimo kursai nustatomi remiantis finansinio reglamento įgyvendinimo metodais ir atitinka pirmoje pastraipoje nurodytą datą.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 22 d.

            Komisijos vardu

         Benita FERRERO-WALDNER

            Komisijos narė

      (1)  OL L 56 1968 3 4, p. 1.

      (2)  OL L 317 2004 10 16, p. 1.

      PRIEDAS

                  Paskyrimo vieta

                  Korekciniai koeficientai
                  2004 m. vasaris

                  Dominikos Respublika

                  33,1

                  Surinamis

                  49,3

                  Zimbabvė

                  31,9

                  Paskyrimo vieta

                  Korekciniai koeficientai
                  2004 m. kovas

                  Dominikos Respublika

                  38,9

                  Zimbabvė

                  33,5

                  Paskyrimo vieta

                  Korekciniai koeficientai
                  2004 m. balandis

                  Dominikos Respublika

                  43,8

                  Siera Leonė

                  65,6

                  Zimbabvė

                  38,7

                  Paskyrimo vieta

                  Korekciniai koeficientai
                  2004 m. gegužė

                  Gruzija

                  87,4

                  Malavis

                  71,6

                  Dominikos Respublika

                  48,6

                  Zimbabvė

                  42,9

                  Paskyrimo vieta

                  Korekciniai koeficientai
                  2004 m. birželis

                  Kazachstanas

                  94,0

                  Dominikos Respublika

                  46,4

                  Siera Leonė

                  71,0

                  Zimbabvė

                  44,7


title: 2011/256/ES: 2011 m. balandžio 11 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą pasirašymo Europos Sąjungos vardu

text:
29.4.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 110/13

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. balandžio 11 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą pasirašymo Europos Sąjungos vardu
   (2011/256/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. sausio 29 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su tam tikromis kitomis Pasaulio prekybos organizacijos narėmis pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį, į Europos Sąjungą stojant Bulgarijos Respublikai ir Rumunijai.

               (2)

               Komisija vedė derybas vadovaudamasi Tarybos patvirtintais derybų nurodymais.

               (3)

               Šios derybos buvo baigtos ir 2010 m. rugsėjo 22 d. parafuotas Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (toliau – Susitarimas).

               (4)

               Susitarimas turėtų būti pasirašytas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (toliau – Susitarimas) pasirašymas su sąlyga, kad Susitarimas (1) bus sudarytas.
   2 straipsnis
   Tarybos Pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2011 m. balandžio 11 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         PINTÉR S.

      (1)  Susitarimo tekstas kartu su sprendimu dėl jo sudarymo bus paskelbti kartu.


title: 2012 m. birželio 18 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriama pusė Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos narių ir iš dalies keičiamas 2010 m. birželio 24 d. sprendimas

text:
30.6.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 192/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. birželio 18 d.
   kuriuo skiriama pusė Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos narių ir iš dalies keičiamas 2010 m. birželio 24 d. sprendimas
   2012/C 192/01
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (1), ypač į jo 25 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos Tarybai pateiktą kandidatų sąrašą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pareikštą nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               labai svarbu užtikrinti Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) nepriklausomumą, aukštą mokslinę kokybę, skaidrumą ir veiksmingumą. Bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis taip pat būtinas;

               (2)

               pusė EFSA valdančiosios tarybos narių savo kadenciją baigia 2012 m. birželio 30 d. Trys iš šių narių yra iš vartotojus ir kitus maisto grandinės dalyvius atstovaujančių organizacijų;

               (3)

               siekiant paskirti septynis naujus EFSA valdančiosios tarybos narius, Komisijos pateiktas sąrašas buvo išnagrinėtas remiantis Komisijos pateiktais dokumentais ir atsižvelgiant į Europos Parlamento pareikštą nuomonę. Tuo siekiama, kad būtų užtikrinti aukščiausi kompetencijos standartai, patirtis įvairiose srityse, pavyzdžiui, valdymo ir viešojo administravimo srityse, ir kuo didesnis geografinis pasiskirstymas Sąjungos teritorijoje;

               (4)

               nagrinėdama Komisijos pateiktą sąrašą Taryba atsižvelgė į faktą, kad Komisija nedelsdama turi siekti pakeisti neseniai atsistatydinusį EFSA valdančiosios tarybos narį taikydama atskirą procedūrą ir tuo tikslu turi pateikti kandidatų sąrašą Reglamento (EB) Nr. 178/2002 25 straipsnio 1 dalyje nustatytomis sąlygomis;

               (5)

               Taryba taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad vienas iš dabartinių EFSA valdančiosios tarybos narių, kurio kadencija baigiasi 2014 m. birželio 30 d., dėl pasikeitusių jo pareigų galėtų būti laikomas nariu iš kitus maisto grandinės dalyvius atstovaujančių organizacijų;

               (6)

               todėl 2010 m. birželio 24 d. sprendimas, kuriuo skiriama pusė Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos narių (2), turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Šie asmenys skiriami Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos nariais laikotarpiui nuo 2012 m. liepos 1 d. iki 2016 m. birželio 30 d.:

               Valérie BADUEL

               Sue DAVIES (3)
                   (4)

               Piergiuseppe FACELLI (4)

               Jaana HUSU-KALLIO

               Radu ROATIȘ CHEȚAN

               Jiří RUPRICH (4)

               Tadeusz WIJASZKA

         2 straipsnis
   2010 m. birželio 24 d. sprendimo 1 straipsnyje ženklas „(**)“ pridedamas prie įrašo „Jan MOUSING“.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         M. GJERSKOV

      (1)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

      (2)  OL C 171, 2010 6 30, p. 3.

      (3)  Narys iš vartotojus atstovaujančių organizacijų.

      (4)  Dabartinis EFSA valdančiosios tarybos narys.


title: 2017 m. sausio 23 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/122 dėl galimybės Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnį taikyti skiriamoms sutartims dėl veiklos, susijusios su durpių gamyba Suomijoje (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 237) (Tekstas svarbus EEE. )

text:
25.1.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 19/33

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2017/122
   2017 m. sausio 23 d.
   dėl galimybės Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnį taikyti skiriamoms sutartims dėl veiklos, susijusios su durpių gamyba Suomijoje

         (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 237)

   (Tekstas autentiškas tik suomių ir švedų kalbomis)
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (1), ypač į jos 30 straipsnio 5 dalį,
   atsižvelgdama į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (2), ypač į jos 35 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į „Vapo Oy“ pateiktą prašymą,
   pasikonsultavusi su Viešųjų sutarčių patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   1.   FAKTAI

   1.1.   Prašymas

               (1)

               2016 m. vasario 2 d. Komisija gavo „Vapo Oy“ (toliau – „Vapo“ arba pareiškėjas) prašymą pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį (toliau – prašymas).

               (2)

               „Vapo“ yra valstybinė įmonė, kurios 50,1 % akcijų priklauso Suomijos valstybei, o 49,9 % akcijų priklauso „Suomen Energiavarat Oy“ – įmonei, kurios savininkai yra savivaldybių energetikos bendrovės ir elektros energijos kooperatyvai.

               (3)

               Prašymas pateiktas dėl veiklos, susijusios su durpių gamyba Suomijoje.

               (4)

               Prie prašymo pridėtas 2015 m. lapkričio 2 d. Suomijos konkurencijos ir vartotojų teisių agentūros (toliau – NCA) pareiškimas. Komisija mano, kad šis dokumentas nėra motyvuota ir pagrįsta nuomonė pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnio 2 dalį, nes tai tėra paprastas teiginys, kad nurodytos sąlygos tenkinamos, ir nepateikiama jokių argumentų šiam teiginiui pagrįsti (3).

               (5)

               2016 m. kovo 10 d., 2016 m. birželio 2 d., 2016 m. liepos 6 d., 2016 m. liepos 8 d. ir 2016 m. rugsėjo 23 d. Komisija pareiškėjui siuntė elektroninius laiškus, kuriuose prašė pateikti papildomos informacijos. Atsakymus į prašymą pateikti informacijos pareiškėjas pateikė 2016 m. balandžio 6 d., 2016 m. birželio 16 d., 2016 m. rugpjūčio 26 d. ir 2016 m. rugsėjo 30 d. elektroniniuose laiškuose.

               (6)

               Be to, 2016 m. birželio 7 d. Komisija paprašė, kad Suomijos institucijos pateiktų papildomos informacijos. Atsakymą Suomijos institucijos atsiuntė 2016 m. rugsėjo 26 d. elektroniniu laišku. Jame pateiktos išvados pagrįstos Suomijos NCA atlikta 24 „Vapo“ klientų ir aštuonių jos konkurentų apklausa ir iš durpių gamintojų asociacijos gauta informacija. Respondentams buvo užduoti klausimai apie jų kuro naudojimo įpročius, galimybę rinktis kitos rūšies kurą, spėjamų kuro kainos pokyčių poveikį, ekonominiu požiūriu priimtiną gabenimo atstumą, kuro kainas, patekimo į rinką kliūtis, durpynų viešųjų pirkimų procesą ir durpių bei medienos kuro rinkų raidą per ateinančius kelerius metus.

         1.2.   Durpių gamyba Suomijoje

               (7)

               Durpės – drėgnuosiuose regionuose aptinkama organinė medžiaga, kurią sudaro iš dalies supuvusi augalinė medžiaga; jos supjaustomos ir išdžiovinamos, kad jas būtų galima naudoti kurui. Suomijoje durpės daugiausia naudojamos elektros energijai ir centralizuotai tiekiamai šilumai gaminti. Iš viso 2014 m. Suomijoje durpės sudarė 4 % viso naudojamo kuro (4).

               (8)

               Suomijoje iš viso yra 9 mln. ha durpynų, iš jų 1,2 mln. ha tinka durpių gamybai (5). Tačiau durpių gamybai iš tikrųjų naudojama mažiau nei 10 % gamybai tinkamo ploto (6). Atsižvelgiant į tai, kad ekonominiu požiūriu priimtinas durpių gabenimo atstumas yra palyginti trumpas – tik 150 km, aktyvios gamybos veiklos vieta nustatoma pagal konkurencinę padėtį (7).

               (9)

               Suomija turi apie 23 mln. ha miško ir yra svarbi miško produktų tiekėja pasaulinėms rinkoms (8).

               (10)

               Durpės ir mediena kurui naudojamos maždaug 400 Suomijos elektrinių ir šiluminių jėgainių.

               (11)

               „Vapo“ yra vienintelė visoje valstybės teritorijoje veikianti durpių gamintoja. Suomijoje taip pat yra regioninių gamintojų, apie 300 vietos gamintojų, o kelios didesnės elektrinės turi savo durpių gamybos plotus.

               (12)

               Medienos kurą tiekia penki nacionaliniai gamintojai, 79 miškų valdymo asociacijos ir šimtai vietos gamintojų (9).

         2.   TEISINIS PAGRINDAS

               (13)

               Direktyva 2014/25/ES taikoma sutarčių dėl veiklos, susijusios su geografinės vietovės eksploatavimu siekiant išgauti anglis arba kitą kietąjį kurą, vykdymo skyrimui, išskyrus atvejus, kai šiai veiklai taikomos išimtys pagal tos direktyvos 34 straipsnį.

               (14)

               Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnyje nustatyta, kad sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę vykdyti kurią nors į direktyvos taikymo sritį įtrauktą veiklą, ta direktyva netaikoma, jeigu valstybėje narėje, kurioje vykdoma ši veikla, ją tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra apribojimų.

               (15)

               Tiesioginis konkurencijos poveikis vertinamas remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į konkrečius susijusio sektoriaus ypatumus. Laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jeigu valstybė narė yra įgyvendinusi ir taiko atitinkamus Sąjungos teisės aktus, kuriais tas sektorius ar jo dalis atveriami konkurencijai. Šie teisės aktai išvardyti Direktyvos 2014/25/ES III priede. Tačiau tame priede nenurodytas joks atitinkamas su anglių ir kito kietojo kuro gavyba susijęs teisės aktas, kuriuo būtų liberalizuotas šis sektorius. Todėl negalima daryti prielaidos, kad į rinką galima laisvai patekti, ir tokią galimybę reikia įrodyti de facto ir de jure.

               (16)

               Šiuo sprendimu nedaromas poveikis konkurencijos ir kitų ES teisės sričių taisyklių taikymui. Visų pirma kriterijai ir metodai, taikyti pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnį vertinant tiesioginį konkurencijos poveikį, nebūtinai visiškai sutampa su kriterijais ir metodais, taikytais atliekant vertinimą pagal Sutarties 101 ar 102 straipsnį arba Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (10). Šiai nuomonei pritarta ir neseniai priimtame Teisingumo Teismo sprendime (11).

         3.   VERTINIMAS

   3.1.   Galimybė laisvai patekti į rinką

               (17)

               Kadangi negalima daryti prielaidos, kad į rinką galima laisvai patekti, tokią galimybę reikia įrodyti de facto ir de jure.

               (18)

               Pareiškėjas teigia, kad teisinių apribojimų patekti į durpių rinką nėra. Durpių gamybai reikalingas aplinkosaugos leidimas, tačiau tai negali būti laikoma patekimo į rinką apribojimu. Be to, nėra jokių su durpių gamyba susietų specialiųjų ar išskirtinių teisių.

               (19)

               Išnagrinėjus teisines nuostatas, taikytinas durpių gamybos licencijų išdavimui Suomijoje, matyti, kad tokios licencijos šiuo metu išduodamos nediskriminuojant. Kad būtų galima pradėti durpių gamybą, reikalingas aplinkosaugos leidimas. Nors tokio leidimo gavimo procesas gali labai užtrukti (nuo vienų iki ketverių metų), visiems rinkos dalyviams taikoma vienoda leidimo išdavimo procedūra ir vienodi jo išdavimo kriterijai, todėl viešųjų pirkimų požiūriu tai negali būti laikoma patekimo į rinką apribojimu. Šiame sprendime galėtų būti laikoma, kad de jure durpių gamybos licenciją galima gauti laisvai.

               (20)

               Didelė durpių gamybai tinkamų durpynų dalis dar nebuvo naudota (12). Pareiškėjas taip pat teigia, kad pastaraisiais metais durpių gamintojų padaugėjo (13), o tai patvirtina argumentą, kad į šią rinką de facto galima patekti laisvai.

               (21)

               Tai, kad šią veiklą galima laisvai vykdyti, patvirtino Suomijos institucijos (14).

               (22)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, siekiant įvertinti, ar tenkinamos Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnyje nustatytos sąlygos, ir nedarant poveikio konkurencijos teisės ar kitų ES teisės sričių taisyklių taikymui, galima laikyti, kad, siekiant durpių gavybos tikslais eksploatuoti geografinę vietovę, į rinką de facto ir de jure galima patekti laisvai.

         3.2.   Tiesioginis konkurencijos poveikis

               (23)

               Tiesioginis konkurencijos poveikis turėtų būti vertinamas remiantis įvairiais rodikliais, ir nė vienas jų nėra per se lemiamas. Kalbant apie rinkas, kurioms taikomas šis sprendimas, vienas iš kriterijų, į kurį reikėtų atsižvelgti, yra pagrindinių rinkos dalyvių užimama atitinkamos rinkos dalis. Turint omenyje šių rinkų ypatybes, būtų galima atsižvelgti ir į kitus kriterijus.

               (24)

               Be to, tokia apibrėžtimi, kaip pateikta pirmiau, nedaroma jokio poveikio Sutarties 101 ir (arba) 102 straipsnių ir bendrovių susijungimo kontrolės taisyklių pagal Reglamentą (EB) Nr. 139/2004, taip pat visų taikytinų reglamentų ir Komisijos pranešimų bei gairių, susijusių su Sąjungos konkurencijos taisyklių vykdymo užtikrinimu, įskaitant atitinkamas nuostatas dėl rinkos apibrėžties ir rinkos dalių apskaičiavimo, taikymui.

               (25)

               Šiuo sprendimu siekiama nustatyti, ar prašyme nurodytų paslaugų viešųjų pirkimų srityje esama tokio lygio konkurencijos (rinkose, į kurias patekti nėra apribojimų, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnyje), kad (net jeigu netaikomos drausminės priemonės, nustatytos išsamiomis Direktyvos 2014/25/ES viešųjų pirkimų taisyklėmis) su atitinkamos veiklos vykdymu susiję pirkimai bus vykdomi skaidriai, be diskriminacijos, remiantis kriterijais, kurių pagrindu pirkėjai gali priimti ekonominiu požiūriu naudingiausią sprendimą.

               (26)

               „Vapo“ yra vienintelis Suomijos durpių rinkoje veikiantis perkantysis subjektas, taigi vienintelis subjektas, kuriam taikomos Sąjungos viešųjų pirkimų taisyklės. Atsižvelgiant į tai, svarbu atminti, kad įmonės, kurioms netaikomos viešųjų pirkimų procedūros, veikdamos šiose rinkose turi galimybę daryti konkurencinį spaudimą pareiškėjui.

         3.2.1.   Atitinkama produkto rinka

               (27)

               Prašymas apima durpių gamybą ir didmeninį tiekimą. Gamintojai išgauna ir perdirba durpes ir jas tiesiogiai, be tarpininkų, parduoda įvairioms jėgainėms. Svarstant konkurencijos durpių gamybos rinkoje klausimą, turi būti atsižvelgiama į išgautų durpių gamybos ir pirminės prekybos jomis ir (arba) jų didmeninio platinimo sąsajas. Šiame sprendime, nedarant poveikio kitų ES teisės aktų taikymui, durpių gamyba ir didmeninis tiekimas toje pačioje produkto rinkoje bus svarstomi kartu.

               (28)

               Pareiškėjas teigia, kad durpės priklauso tai pačiai atitinkamai rinkai kaip ir (bent jau) medienos kuras (t. y. medžių skiedros ir šalutiniai miško pramonės produktai). „Vapo“ vykdo veiklą ir durpių, ir medienos rinkose, tačiau daugiausia parduoda durpes.

               (29)

               Anksčiau (15) Suomijos NCA durpes ir medieną laikė atskiroms produkto rinkoms priklausančiais produktais, tačiau tikslios apibrėžties nenustatė. Durpių ir medienos rinkų apibrėžčių atskyrimas buvo grindžiamas šiais argumentais: didelėmis investicinėmis sąnaudomis, susijusiomis su technologijų keitimu, skirtingomis durpių ir medienos techninėmis savybėmis, medienos pasiūlos trūkumu, konkrečios medienos kuro rinkos kainos nebuvimu ir ilgalaikiais susitarimais. Komisija dabartinę padėtį rinkoje įvertino atsižvelgdama į nurodytų argumentų svarbą.

      Technologiniai pokyčiai

               (30)

               Pareiškėjas teigia, kad vienas iš svarbiausių pokyčių, palyginti su anksčiau Suomijos NCA priimtais sprendimais, yra susijęs su jėgainės deginimo technologijų pokyčiais, dėl kurių naudojama daugiau medienos kuro ir mažiau durpių kuro. Visų pirma pareiškėjas teigia, kad šiandien durpes ir medieną galima deginti beveik visose Suomijos šiluminėse jėgainėse. Todėl per pastaruosius penkiolika metų padidėjo medienos kuro sunaudojimas (16).

               (31)

               Suomijos NCA patvirtino, kad per pastaruosius kelerius metus vis didesnę konkurenciją durpių sektoriui sudarė medienos sektorius (17). Suomijos NCA atkreipė dėmesį į tai, kad energijos gamintojai, siekdami kuo didesnio lankstumo, kad galėtų prisitaikyti prie įvairių rinkos sąlygų, taip pat prie aplinkos ir mokesčių politikos, investavo į įvairų kurą deginančius įrenginius, kuriuose galima naudoti durpes, medieną ir netgi anglis.

               (32)

               Šiuo metu visi 20 didžiausių Suomijos durpių naudotojų (18) durpių kurą naudoja kartu su mediena ir anglimis (jūros pakrantėje esančiose jėgainėse) (19).

               (33)

               Iš 400 elektrinių ir šiluminių jėgainių, naudojančių durpes ir medieną, tik mažiau nei 20 mažų šiluminių jėgainių naudoja vien durpes (20). Tačiau šiose jėgainėse sunaudojamas durpių kiekis yra labai nedidelis (21).

      Durpių ir medienos techninės savybės

               (34)

               Dėl techninių skirtumų Komisija pažymi, kad šiandien techniškai efektyvų deginimą galima užtikrinti kartu su mediena deginant chemines medžiagas.

               (35)

               Nustatyta, kad, naudojant tik medieną, katilas yra labiau pažeidžiamas korozijos, todėl, siekiant užkirsti kelią korozijai, į deginimo įrenginį paprastai dedamas nedidelis procentas durpių (kurios yra natūraliai sieringos), anglių arba cheminių medžiagų, pavyzdžiui, sieros ar kalkių. Optimali durpių kuro procentinė dalis labai skiriasi, atsižvelgiant į jėgainės technologiją ir planuojamą išmesti teršalų kiekį, ir sudaro 0–60 % (22).

               (36)

               Komisija pareiškėjui pateikė užklausą (23) dėl tiekiamo durpių ir medienos kuro derinio sezoninių tendencijų per metus, o konkrečiau – ar klientams tenka de facto naudoti tik durpes arba tik medieną. Pareiškėjas paaiškino (24), kad daugiausia durpių sunaudojama sausio–kovo mėn., o vasarą jų sunaudojama mažai, nes nereikia kuro šildymui. Kaip pavyzdį pareiškėjas nurodė 2015 m. padėtį, kai temperatūra buvo labai žema (25) ir šiluminės jėgainės vietoj medienos sunaudojo daugiau durpių ir naftos. Tačiau pakeisto kuro kiekis sudarė labai nedidelę bendro sunaudoto kuro kiekio dalį.

      Galimybės gauti medienos kuro

               (37)

               Dėl medienos trūkumo pareiškėjas teigia, kad dabartinė padėtis visiškai skiriasi nuo tos, kuri buvo galiojant ankstesniems NCA sprendimams, nes veiklos vykdytojai investavo į miško kirtimo įrangą, todėl medienos rinka labai padidėjo (26).

               (38)

               Remiantis prašyme pateikta informacija (27), galimybės gauti durpėms alternatyvaus kuro yra geros. Šiaurės ir Rytų Suomijoje medienos kuro galima gauti lengvai, o pietinėje ir vakarinėje šalies dalyse dėl ribotų galimybių gauti vietinio medienos kuro medžių skiedrų naudojimas ateityje gali didėti lėtai (28). Alternatyvus naudojamas kuras yra anglys (pakrantės regionuose), iš Rusijos importuojama mediena ir dujos (tose vietose, kur yra dujotiekiai). Nors medienos paklausa gali viršyti pasiūlą, tokia padėtis laikina (29).

               (39)

               Suomijos NCA nurodė: „Šiandien medžių skiedrų ir šalutinių miško pramonės produktų rinkos tapo labiau komercializuotos ir sustiprino savo pozicijas, palyginti su durpių rinka.“ (30)

               (40)

               Remiantis viešai paskelbtais duomenimis (31), iš elektros energijos gamybos šaltinių laiko eilučių matyti, kad medienos kuro sunaudojimas, ypač nuo 2010 m., nuolat didėjo, o durpių – mažėjo.

      Kuro kainos

               (41)

               Suomija naudojasi medžių skiedromis kūrenamoms elektrinėms skirtomis veiklos pagalbos schemomis (32), kurių tikslas – padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą skatinant nuo durpių pereiti prie biomasės naudojimo.

               (42)

               Strategijoje „Europa 2020“ Suomijai nustatytas tikslas, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija sudarytų 38 % Suomijoje suvartojamos atsinaujinančių išteklių energijos dalis bendrame galutiniame energijos suvartojime padidėjo nuo 28,5 % 2005 m. iki 36,8 % 2013 m. (33).

               (43)

               Pareiškėjas patvirtina (34), kad visi jo pagrindiniai klientai atitinka minėtos pagalbos gavimo kriterijus.

               (44)

               2016 m. kovo 1 d. įsigaliojo Vyriausybės nustatyto pagalbos dydžio pakeitimas (35). Pagal šį teisės aktą didžiausia iš medžių skiedrų gaunamai elektros energijai skiriama subsidijų suma padidėjo nuo 15,90 EUR už MWh iki 18 EUR už MWh.

               (45)

               Suomijoje energijos mokesčiais apmokestinama elektra, anglys, gamtinės dujos, durpių kurui, talo alyva ir skystasis kuras. Pagal naujausius teisės aktus (36) naujas durpių kuro mokestis sumažėjo nuo 3,40 iki 1,90 EUR už MWh. Šis naujas mokestis taip pat įsigaliojo 2016 m. kovo 1 d.

               (46)

               Kitaip nei medienos kurui, durpių ir kito iškastinio kuro naudojimui energetikos sektoriuje taikomas anglies dioksido mokestis. Galiojant ankstesniam NCA sprendimui (37), anglies dioksido mokestis nebuvo taikomas. Įvedus šį mokestį, paskatintos didelės investicijos į naujus įvairų kurą deginančius įrenginius ir į senų įrenginių pertvarkymą, kad juose būtų galima deginti ir medieną, ir kitą iškastinį kurą.

               (47)

               Pareiškėjas teigia (38), kad, atsižvelgiant į visus durpių kuro mokesčius ir už medienos kuro naudojimą skiriamą pagalbą, palyginus durpių kuro (įskaitant durpių mokestį ir leidimo išmesti anglies dioksidą kainą) ir medienos kuro kainą klientams, matyti, jog ir medienos, ir durpių kuro kaina klientui yra panaši, o mediena vis dar yra pigesnė nei durpės.

               (48)

               Suomijos institucijos patvirtino (39), kad, atliekant „Vapo“ klientų ir konkurentų apklausą, „daugelis respondentų nurodė, kad dėl skiriamos pagalbos, taikomų mokesčių ir apyvartinių taršos leidimų šiuo metu galutinė durpių ir medienos kaina klientams praktiškai yra vienoda“.

      Ilgalaikės sutartys

               (49)

               Galiojant ankstesniems NCA sprendimams, trūko durpių atsargų, o medienos nebuvo galima naudoti kaip alternatyvaus kuro tokiu mastu, kaip šiandien. Kad užsitikrintų pakankamą atsargų kiekį, klientai buvo pasirengę sudaryti ilgalaikes sutartis.

               (50)

               Šiuo metu „Vapo“ vykdo veiklą pagal preliminariąsias sutartis su klientais. Šios preliminariosios sutartys paprastai galioja ilgiau nei vienus metus, tačiau dėl atsargų kainų ir kiekių, atsižvelgiant į padėtį rinkoje, susitariama vieniems metams arba trumpesniam laikotarpiui. „Vapo“ nėra sudariusi išimtinio platinimo sutarčių, ir visi jos klientai turi galimybę pirkti durpes iš kitų gamintojų. Taigi, nepaisant esamų preliminariųjų sutarčių, klientai nėra saistomi ilgalaikių įsipareigojimų pirkti durpes iš „Vapo“.

               (51)

               Deramai atsižvelgiant į dabartinę padėtį durpių ir medienos rinkoje, apibūdintą 27–50 konstatuojamosiose dalyse, taip pat atsižvelgiant į dabartinę valstybės pagalbos medienai schemą, atrodo, kad durpių sektorius patiria didelį konkurencinį, inter alia, medienos sektoriaus spaudimą.

               (52)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, siekdama įvertinti, ar tenkinamos Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnyje nustatytos sąlygos, ir nedarydama poveikio konkurencijos teisės ar kitų ES teisės aktų taikymui, Komisija mano, kad šiuo metu vyksta durpių ir medienos kuro (medžių skiedrų ir šalutinių miško pramonės produktų) sektorių tarpusavio konkurencija.

         3.2.2.   Atitinkama geografinė rinka

               (53)

               Anot pareiškėjo, atitinkama rinka apima Suomijos nacionalinę teritoriją. Pareiškėjas, taip pat kiti durpių ir medienos gamintojai, vykdo veiklą Suomijoje.

               (54)

               Ankstesniame NCA sprendime (40) nustatyta, kad geografinė durpių rinka yra nacionalinė rinka. Tą pačią išvadą Suomijos valdžios institucijos pateikė 2016 m. rugsėjo 26 d. laiške (41).

               (55)

               Durpių kuras paprastai gaminamas kuo arčiau kliento. Paprastai vienam klientui durpės tiekiamos iš dešimčių skirtingose vietose esančių durpynų (42). Pareiškėjas nustatė, kad ekonominiu požiūriu priimtinas didžiausias durpių kuro gabenimo atstumas yra apie 150 km, medžių skiedrų – 50 km, šalutinių medienos produktų – 150 km.

               (56)

               2016 m. NCA atlikus rinkos tyrimą, nustatyta, kad ekonominiu požiūriu priimtinas durpių kuro gabenimo atstumas – 160 km, medžių skiedrų – 110 km, šalutinių medienos produktų – 155 km (43).

               (57)

               Pareiškėjas teigia, kad ekonominiu požiūriu priimtinoje jėgainės, naudojančios durpių ar medienos kurą, kuro tiekimo teritorijoje yra keli durpynai arba medienos šaltiniai, ir, iš kitos pusės, durpių ir medienos tiekėjai savo kuro produktus parduoda įvairioms jėgainėms. Tais pačiais argumentais NCA rėmėsi ankstesniame sprendime (44), apibrėždama geografinę rinką kaip nacionalinę.

               (58)

               Komisija pažymi, kad visi 20 didžiausių Suomijos durpių naudotojų durpių kurą naudoja kartu su mediena bei anglimis ir kiekvienas jų turi daugiau kaip vieną durpių ir medienos tiekėją, taip pat daug galimų tiekėjų ekonominiu požiūriu priimtinu gabenimo atstumu.

               (59)

               Suomijos NCA tvirtina (45), kad, palyginti su padėtimi, kuri buvo galiojant ankstesniam 2001 m. NCA sprendimui, padėtis geografinėje rinkoje neatrodo pasikeitusi, todėl geografinę rinką galima apibrėžti kaip nacionalinę.

               (60)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, siekiant įvertinti, ar tenkinamos Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnyje nustatytos sąlygos, ir nedarant poveikio konkurencijos teisės ar kitų Sąjungos teisės aktų taikymui, Komisijai nereikia daryti išvados dėl tikslios geografinės rinkos aprėpties, nes bet kuriuo atveju konkurencinės padėties vertinimo rezultatai būtų vienodi.

         3.2.3.   Konkurencijos vertinimas

               (61)

               Laikoma, kad durpių ir medienos rinkoje vienas konkurencijos laipsnio nacionalinėse rinkose rodiklis yra trijų didžiausių gamintojų bendra rinkos dalis. Tai atitinka anksčiau Komisijos nagrinėtus atvejus (46).

               (62)

               2012 m. trijų didžiausių gamintojų rinkos dalis pagal pardavimo vertę siekė […] (47) %, 2013 m. – […] %, o 2014 m. (48) – […] %. „Vapo Oy“ yra pagrindinė šios rinkos dalyvė, tačiau pastaraisiais metais jos rinkos dalis mažėjo ([…] 2012 m.; […] 2013 m. ir […] 2014 m.).

               (63)

               Iš konkurencinės padėties analizės, atliktos atsižvelgiant į kiekvieną iš 20 didžiausių naudotojų, matyti, kad „Vapo“ rinkos dalis sudaro […]–[…] (49) (su dviem išimtimis (50)), o apskritai „Vapo“ tiems 20 didžiausių klientų pristato […] (51) viso tiekiamo durpių kiekio.

               (64)

               Iš to, kad „Vapo“ užimama durpių tiekimo didžiausiems klientams rinkos dalis yra didesnė nei nacionaliniu lygmeniu apskaičiuota bendra rinkos dalis, galima spręsti, jog „Vapo“, aptarnaudama mažuosius klientus, nebūtinai gali pasinaudoti savo rinkoje užimama padėtimi.

               (65)

               Netgi hipotetiškai svarstant alternatyvų scenarijų, pagal kurį Suomija padalyta į keturias regionines tiekimo teritorijas (šiaurės, rytų, vakarų ir pietų), vertinimo rezultatas iš esmės lieka tas pats, o „Vapo“ rinkos dalis (52) sudaro […]–[…] (53).

               (66)

               Kaip paaiškinta 50 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjas durpes ir medieną parduoda vykdydamas preliminariąsias sutartis su klientais, pagal kurias dėl pristatytinų kiekių ir kainų susitariama metams arba trumpesniam laikotarpiui. Visi 20 didžiausių Suomijos durpių naudotojų (54), įsisteigusių įvairiose šalies dalyse, durpes naudoja kartu su mediena ir kartais su anglimis. Visos jėgainės turi daugiau kaip vieną durpių ir medienos tiekėją, o pareiškėjas nėra sudaręs jokių išimtinio tiekimo sutarčių.

               (67)

               Dėl perėjimo prie kito kuro pažymėtina, kad dėl jėgainių technologijų pokyčių, durpėms taikomų mokesčių ir medienai skiriamų subsidijų durpių naudojimas sumažėjo. Pareiškėjas neteko dalies durpes pirkusių klientų, kurie perėjo prie kitų tiekėjų tiekiamo kuro, o kiti klientai sumažino iš pareiškėjo perkamus durpių kiekius.

               (68)

               Pastaraisiais metais į durpių rinką atėjo naujų tiekėjų (55), tačiau dėl sumažėjusios durpių paklausos jų skaičius yra ribotas.

               (69)

               Suomijos Vyriausybė energijos reikmėms skatina naudoti medienos kurą. Durpių kuro mokestis buvo sumažintas, bet kartu padidintos subsidijos medienos kurui – iš to matyti, kad Vyriausybė ketina šalyje išlaikyti durpių ir medienos kuro tarpusavio konkurenciją. Mediena jau yra daugiausia naudojamas energijos šaltinis; jos naudojimas nuo 2000 m. didėja, o atitinkama durpių kuro dalis mažėja.

               (70)

               Kaip paaiškinta 41–48 konstatuojamosiose dalyse, galutinė kaina klientui, įskaitant kuro mokestį, apyvartinius taršos leidimus (durpėms) ir subsidijas (medienai), yra panaši, bet mediena vidutiniškai pigesnė nei durpės.

               (71)

               Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu durpių sektoriaus patiriamo konkurencinio spaudimo priežastis iš esmės yra taikoma reglamentavimo sistema (durpių kuro mokestis, anglies dioksido mokestis ir subsidijos medžių skiedroms) ir kad, pakeitus šią politiką, gali pasikeisti durpių ir medienos sektorių rinkos dinamika, jų galimybės konkuruoti vienas su kitu ir apskritai „Vapo“ patiriamas konkurencinis spaudimas.

         4.   IŠVADOS

               (72)

               Su durpių gamyba ir didmeniniu tiekimu susijusią padėtį galima apibendrinti taip: bendros trijų didžiausių konkurentų užimamos rinkos dalys yra nedidelės, o klientai turi galimybę nuo durpių pereiti prie medienos ir kitų rūšių kuro.

               (73)

               Atsižvelgiant į 23–71 konstatuojamosiose dalyse išnagrinėtus veiksnius, Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 1 dalyje nustatyta tiesioginio konkurencijos poveikio sąlyga durpių gamybos ir didmeninio tiekimo Suomijoje srityje turėtų būti laikoma įvykdyta.

               (74)

               Be to, kadangi pripažįstama, kad neribojamo patekimo į rinką sąlyga tenkinama, Direktyva 2014/25/ES neturėtų būti taikoma, kai perkantieji subjektai skiria sutartis, skirtas suteikti galimybę Suomijoje gaminti ir didmeniniu būdu tiekti durpes, ir kai jie rengia projektų konkursus dėl tokios veiklos vykdymo toje geografinėje teritorijoje.

               (75)

               Šis sprendimas pagrįstas 2016 m. vasario–spalio mėn. teisine ir faktine padėtimi, remiantis pareiškėjo ir Suomijos institucijų pateikta informacija. Sprendimas gali būti persvarstytas, jeigu teisinė ar faktinė padėtis iš esmės pasikeistų ir dėl to Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikymo sąlygos būtų nebevykdomos.

               (76)

               Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Viešųjų sutarčių patariamojo komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Direktyva 2014/25/ES netaikoma sutartims, kurios skiriamos perkančiųjų subjektų ir kurių paskirtis yra sudaryti sąlygas vykdyti durpių gamybos ir didmeninio tiekimo veiklą Suomijoje.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Suomijos Respublikai.

      Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 23 d.

            Komisijos vardu

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            Komisijos narė

      (1)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1.

      (2)  OL L 94, 2014 3 28, p. 243.

      (3)  Remiantis šia nuomone, NCA „nemato jokios priežasties neleisti taikyti viešųjų pirkimų taisyklių išimties“. Tačiau NCA nuomonėje pateiktos išvados nepagrįstos. Visų pirma nuomonėje niekur neužsimenama apie pirmąją išimties taikymo sąlygą – galimybę laisvai patekti į rinką – ir nepateikiama išvada dėl tikslios šiuo metu taikomos atitinkamos produkto rinkos arba geografinės rinkos apibrėžties.

      (4)  2016 m. nacionalinė ataskaita Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai ir Europos Komisijai, p. 35.

      (5)  2016 m. rugpjūčio 26 d. pareiškėjo laiškas, p. 6

      (6)  2016 m. rugpjūčio 26 d. pareiškėjo laiškas, p. 6 ir 7.

      (7)  Prašymo 3.2 skirsnis, p. 12.

      (8)  „Trumpai apie Suomijos miškus“ http://www.metla.fi/metinfo/tilasto/julkaisut/muut/Forest-Finland_2013.pdf.

      (9)  Prašymo 5.1 skirsnis, p 13.

      (10)  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

      (11)  Sprendimo Österreichische Post AG prieš Komisiją, T-463/14, ES:T:2016:243, 28 punktas.

      (12)  Žr. 6 išnašą.

      (13)  Pareiškėjo 2016 m. birželio 16 d. laiško 3 puslapio paskutinė pastraipa ir 4 puslapio pirmos trys pastraipos.

      (14)  2016 m. rugsėjo 26 d. Suomijos institucijų laiškas, p. 3.

      (15)  2000 m. rugsėjo 5 d. Sprendimas Nr. 267/61/94, 2001 m. kovo 8 d. Sprendimas Nr. 021/81/2000, p. 5, 7, 8.

      (16)  Pagal 2016 m. sausio 22 d. pareiškėjo pateiktą medžiagą (2 puslapis, 2 punktas) ir pareiškėjo 2016 m. birželio 16 d. laišką (5 puslapis, priešpaskutinis ir paskutinis punktas).

      (17)  2016 m. rugsėjo 26 d. Suomijos institucijų laiškas, p. 2.

      (18)  2014 m. tai sudarė 56 % viso sunaudoto durpių kiekio.

      (19)  Prašymo 3.1 skirsnis, p. 9.

      (20)  2016 m. balandžio 6 d. pareiškėjo laiškas, p. 14.

      (21)  Mažiau nei 1 % viso sunaudojamo durpių kiekio.

      (22)  2016 m. rugsėjo 26 d. Suomijos institucijų laiškas, p. 2. 2016 m. rugsėjo 30 d. pareiškėjo laiškas, p. 2.

      (23)  2016 m. birželio 2 d. Komisijos laiškas, p. 3.

      (24)  2016 m. birželio 16 d. pareiškėjo laiškas, p. 10.

      (25)  Žemesnė nei 20 °C temperatūra laikėsi tris savaites.

      (26)  2016 m. birželio 16 d. pareiškėjo laiškas, p. 1.

      (27)  Prašymo 3.2 skirsnis, p. 13.

      (28)  2016 m. birželio 16 d. pareiškėjo laiškas, p. 7.

      (29)  Žr. 28 išnašą.

      (30)  2016 m. rugsėjo 26 d. Suomijos institucijų laiškas, p. 2.

      (31)  Suomijos statistikos departamentas, http://pxweb2.stat.fi/sahkoiset_julkaisut/energia2015/html/engl0002.htm.

      (32)  Suomijos suteikta valstybės pagalba SA.42218(2015/N) – veiklos pagalba medžių skiedromis kūrenamoms elektrinėms; C(2016) 976; Suomijos suteikta valstybės pagalba SA.31204(2011/N) – veiklos pagalba mažoms mediena kūrenamoms kogeneracinėms jėgainėms ir medžių skiedromis kūrenamoms elektrinėms; C(2011) 1950 (OL C 153, 2011 5 24, p. 2).

      (33)  http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:4f8722ce-1347-11e5-8817-01aa75ed71a1.0001.02/DOC_2&format=PDF, p. 2.

      (34)  2016 m. rugpjūčio 26 d. pareiškėjo laiškas, p. 5.

      (35)  Vyriausybės nutarimas dėl subsidijų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaunamos elektros gamybai.

      (36)  Teisės aktas, kuriuo iš dalies keičiamas elektros ir tam tikrų rūšių kuro akcizų įstatymo priedėlis (1724/2015).

      (37)  2001 m. kovo 8 d. NCA sprendimas Nr. 021/81/00.

      (38)  2016 m. birželio 16 d. pareiškėjo laiškas, p. 13.

      (39)  2016 m. rugsėjo 26 d. Suomijos institucijų laiškas, p. 2.

      (40)  2001 m. kovo 8 d. Sprendimas Nr. 021/81/2000, p. 9.

      (41)  2016 m. rugsėjo 26 d. Suomijos institucijų laiškas, p. 3.

      (42)  2016 m. birželio 16 d. pareiškėjo laiškas, p. 12.

      (43)  Žr. 41 išnašą.

      (44)  Žr. 40 išnašą.

      (45)  2016 m. rugsėjo 26 d. Suomijos institucijų laiškas, p. 3, ir 2011 m. lapkričio 2 d. NCA nuomonė, p. 3.

      (46)  2011 m. gegužės 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/306/ES, kuriuo nustatoma, kad Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo 30 straipsnio 1 dalis netaikoma bituminių akmens anglių kasybai Čekijos Respublikoje (OL L 137, 2011 5 25, p. 55).

      (47)  […] konfidenciali informacija.

      (48)  Prašymas, p. 15 ir 17.

      (49)  2016 m. birželio 16 d. pareiškėjo laiškas, p. 6.

      (50)  Dėl šių dviejų išimčių problemų nekyla, nes viena jėgainė yra toje pačioje vietoje kaip ir kitos jėgainės, kuriose „Vapo“ priklauso nedidelė rinkos dalis, o kita yra viena iš mažiausių jėgainių.

      (51)  Rinkos dalys nurodytos remiantis 2014 m. duomenimis.

      (52)  Rinkos dalys nurodytos remiantis 2013 m. duomenimis.

      (53)  2016 m. balandžio 6 d. pareiškėjo laiškas, p. 13.

      (54)  20 didžiausių durpių naudotojų sunaudoja 56 % visų durpių.

      (55)  2016 m. birželio 16 d. pareiškėjo laiškas, p. 3.


title: 2006/41/EB: 2006 m. sausio 24 d.  Tarybos sprendimas, dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Gruzijai

text:
28.1.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 25/28

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2006 m. sausio 24 d.
   dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Gruzijai
   (2006/41/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               Taryba Sprendimu 97/787/EB (2) Armėnijai ir Gruzijai suteikė išskirtinę finansinę pagalbą ilgalaikių paskolų ir dotacijų forma.

               (2)

               Taryba Sprendimu 2000/244/EB suteikė išskirtinę finansinę pagalbą Tadžikistanui ir iki 2004 m. pratęsė pagalbos Armėnijai ir Gruzijai įgyvendinimo laikotarpį.

               (3)

               Gruzijos atveju pagalbos tikslai nebuvo visiškai pasiekti dėl nepalankios ekonominės politikos aplinkos šalyje beveik per visą įgyvendinimo laikotarpį.

               (4)

               Todėl tik 31,5 mln. EUR iš visos 65 mln. EUR Gruzijai paskirtos dotacijos sumos buvo paskirstyta ir išmokėta pagal išskirtinės finansinės pagalbos sąlygas.

               (5)

               Dabartinės Gruzijos valdžios institucijos yra įsipareigojusios stabilizuoti ekonomiką ir vykdyti struktūrines reformas, kurias remia Tarptautinis valiutos fondas (TVF) pagal Skurdo mažinimo ir augimo programą sudarytu trejų metų susitarimu, kuris buvo patvirtintas 2004 m. birželio 4 d. ir kurio vertė lygi 98 mln. specialiųjų skolinimosi teisių (SDR) sumai. Vėliau, 2004 m. liepos mėn., Paryžiaus klubo kreditoriai sutarė dėl Gruzijos dvišalės oficialiosios skolos restruktūrizavimo pagal Hiūstono sąlygas.

               (6)

               Naująją Gruzijos Vyriausybę taip pat labai parėmė tarptautinė bendruomenė per 2004 m. birželio 16 d. Briuselyje įvykusią pagalbos teikėjų konferenciją.

               (7)

               2004 m. birželio mėn. Pasaulio bankas patvirtino 24 mln. USD kreditą reformoms paremti ir toliau teiks pagalbą Gruzijai pagal naująją Šalies partnerystės strategiją Skurdo mažinimo paramos operacijų forma.

               (8)

               Gruzijos valdžios institucijos, norėdamos padidinti skolos tvarumą, išreiškė savo ketinimą siekti skolos grąžinimo Bendrijai anksčiau termino.

               (9)

               Kadangi ES ir Gruzijos santykiai plėtojami pagal Europos kaimynystės politiką, kuri, kaip tikimasi, skatins gilesnę ekonominę integraciją, Bendrijos parama Vyriausybės ekonomikos reformos programai laikoma tinkama.

               (10)

               Sumos, prilygstančios išskirtinės finansinės pagalbos nepaskirstytos dotacijos sumai, kuri paremtų šalies ekonomikos reformas ir padėtų sumažinti įsiskolinimą užsieniui, suteikimas yra atitinkamas Bendrijos indėlis Gruzijoje mažinant skurdą ir įgyvendinant augimo strategijas.

               (11)

               Siekiant užtikrinti veiksmingą Bendrijos finansinių interesų apsaugą, susijusią su dabartine makrofinansine pagalba, Gruzijai būtina numatyti atitinkamas priemones, susijusias su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su pagalba siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais, Komisijai – kontrolę, o Audito Rūmams – auditus.

               (12)

               Komisijos tarnybos, padedamos atitinkamai įgaliotų išorės ekspertų, 2004 m. spalio mėn. Gruzijos finansų ministerijoje ir Gruzijos nacionaliniame banke atliko finansinių ir administracinių procedūrų veikimo įvertinimą, siekdamos nustatyti, ar veikia patikimo finansų valdymo sistema.

               (13)

               Šios pagalbos dotacijos forma suteikimas nepažeidžia biudžeto valdymo institucijos galių.

               (14)

               Prieš pateikdama pasiūlymą, Komisija konsultavosi su Ekonomikos ir finansų komitetu.

               (15)

               Šiam sprendimui priimti Sutartyje nenumatomi kiti įgaliojimai, be numatytųjų 308 straipsnyje,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   1.   Bendrija Gruzijai suteikia ne didesnę kaip 33,5 mln. EUR makrofinansinę pagalbą tiesioginių dotacijų forma, siekdama paremti ekonomikos reformas ir padėti šaliai padidinti skolos tvarumą.
   2.   Šią Bendrijos makrofinansinę pagalbą valdo Komisija, konsultuodamasi su Ekonomikos ir finansų komitetu ir visiškai laikydamasi TVF ir Gruzijos sudarytų susitarimų.
   3.   Bendrijos makrofinansinė pagalba teikiama dvejus metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo pirmosios dienos. Tačiau atsižvelgdama į aplinkybes ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Komisija gali nuspręsti pratęsti teikimo laikotarpį ne ilgiau kaip vieneriems metams.
   2 straipsnis
   1.   Komisija turi įgaliojimus, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, susitarti su Gruzijos valdžios institucijomis dėl su šia pagalba susijusių ekonominės politikos ir finansinių sąlygų, kurios turi būti nustatytos susitarimo memorandume. Šios sąlygos atitinka TVF ir Gruzijos sudarytus susitarimus.
   2.   Bendrijos pagalbos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija stebi Gruzijos finansinių procedūrų, administracinių procedūrų bei vidaus ir išorės kontrolės mechanizmų, kurie svarbūs šios Bendrijos makrofinansinės pagalbos atžvilgiu, patikimumą.
   3.   Komisija reguliariai tikrina, ar Vyriausybės ekonominė politika atitinka šios pagalbos tikslus ir ar įgyvendinama sutarta ekonominė politika ir finansinės sąlygos.
   3 straipsnis
   1.   Dotacijos suma Gruzijai išmokama mažiausiai dviem dalimis, paprastai tiek, kiek sumažinama jos kaip grynojo skolininko pozicija Bendrijos atžvilgiu, tačiau bent jau panašia suma.
   2.   Dotacijos dalis išmokama atsižvelgus į patenkinamą TVF remiamos ekonominės programos įgyvendinimą pagal Skurdo mažinimo ir augimo programą.
   Antra ir tolesnės dalys išmokamos atsižvelgus į patenkinamą TVF remiamos ekonominės programos įgyvendinimą ir visas kitas priemones, nustatytas 2 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarimo memorandume, tačiau ne anksčiau kaip po trijų mėnesių nuo ankstesnės dalies išmokėjimo.
   3.   Lėšos mokamos Gruzijos nacionaliniam bankui. Galutinis lėšų gavėjas yra Gruzijos finansų ministerija.
   4 straipsnis
   Ši pagalba įgyvendinama pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3) ir jo įgyvendinimo taisykles. 2 straipsnio 1 dalyje nurodytame Susitarimo memorandume visų pirma numatomos atitinkamos priemonės, kurių imasi Gruzija ir kurios yra susiję su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su pagalba siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais. Jame numatoma Komisijos, įskaitant Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF), kontrolė ir teisė atlikti patikrinimus ir inspektavimus, Audito Rūmams – auditus, kurie prireikus atliekami vietoje.
   5 straipsnis
   Ne rečiau kaip kartą per metus iki rugsėjo mėn. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje pateikiamas šio sprendimo įgyvendinimo per praėjusius metus vertinimas.
   6 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. sausio 24 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         K.-H. GRASSER

      (1)  Nuomonė pareikšta 2005 m. gruodžio 15 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  OL L 322, 1997 11 25, p. 37. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2000/244/EB (OL L 77, 2000 3 28, p. 11).

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.


title: 2011 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimo dėl pinigų, susijusio su tolesniu euro naudojimu Sen Bartelemi, pastarojo statusui pasikeitus Europos Sąjungos atžvilgiu, pasirašymo ir sudarymo

text:
20.7.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 189/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. liepos 12 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimo dėl pinigų, susijusio su tolesniu euro naudojimu Sen Bartelemi, pastarojo statusui pasikeitus Europos Sąjungos atžvilgiu, pasirašymo ir sudarymo
   (2011/433/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 219 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į 2011 m. balandžio 13 d. Tarybos sprendimą dėl Susitarimo dėl pinigų su Prancūzijos Respublika, veikiančia Prancūzijos Sen Bartelemi užjūrio bendrijos naudai, derybų tvarkos, ypač į jo 4 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos centrinio banko nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. spalio 29 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu 2010/718/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sen Bartelemi salos statusas Europos Sąjungos atžvilgiu (1), numatoma, kad nuo 2012 m. sausio 1 d. Sen Bartelemi sala nebebus Europos Sąjungos atokiausias regionas, o nuo tos datos jai bus suteiktas užjūrio šalies ir teritorijos statusas, nurodytas Sutarties ketvirtojoje dalyje. Prancūzijos Respublika įsipareigojo sudaryti reikalingus susitarimus, kad užtikrintų, kad vykstant šiam pasikeitimui būtų apsaugoti Europos Sąjungos interesai;

               (2)

               Prancūzijos Respublika Sąjungos institucijoms pranešė apie savo ketinimą ir toliau naudoti eurą kaip vienintelę Sen Bartelemi valiutą. Todėl turėtų būti sudarytas susitarimas dėl pinigų;

               (3)

               2011 m. balandžio 13 d. Taryba suteikė įgaliojimus Komisijai derėtis su Prancūzijos Respublika, veikiančia Prancūzijos užjūrio bendrijos Sen Bartelemi naudai, ir į derybas visapusiškai įtraukti Europos centrinį banką bei siekti jo sutikimo jo kompetencijai priskirtais klausimais, kad būtų sudarytas susitarimas dėl pinigų. Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimas dėl pinigų, susijęs su tolesniu euro naudojimu Sen Bartelemi, pastarojo statusui pasikeitus Europos Sąjungos atžvilgiu (toliau – Susitarimas), buvo parafuotas 2011 m. gegužės 30 d.;

               (4)

               Susitarimas turėtų būti pasirašytas ir sudarytas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos susitarimas dėl pinigų, susijęs su tolesniu euro naudojimu Sen Bartelemi, pastarojo statusui pasikeitus Europos Sąjungos atžvilgiu (toliau – Susitarimas).
   2.   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, kad įpareigotų Sąjungą.
   3 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 11 straipsnyje numatytą pranešimą.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  OL L 325, 2010 12 9, p. 4.

      VERTIMAS
      Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos
      SUSITARIMAS DĖL PINIGŲ, susijęs su tolesniu euro naudojimu Sen Bartelemi, pastarojo statusui pasikeitus Europos Sąjungos atžvilgiu
      EUROPOS SĄJUNGA, atstovaujama Europos Komisijos,
      ir
      PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA, veikianti Sen Bartelemi salos naudai,
      kadangi:

                  (1)

                  Sen Bartelemi yra neatskiriama Prancūzijos Respublikos dalis, tačiau, remiantis 2010 m. spalio 29 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu 2010/718/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sen Bartelemi salos statusas Europos Sąjungos atžvilgiu (1), nuo 2012 m. sausio 1 d. jis nebebus Europos Sąjungos dalis;

                  (2)

                  Prancūzijos Respublika pageidauja, kad Sen Bartelemi ir toliau naudotų tą pačią valiutą, kaip ir žemyninė Prancūzija, todėl planuoja ir toliau suteikti Eurosistemos ir eurą įsivedusių valstybių narių išleistiems eurų banknotams ir monetoms teisėtos atsiskaitymo priemonės statusą Sen Bartelemi teritorijoje;

                  (3)

                  reikėtų užtikrinti, kad Sen Bartelemi ir toliau būtų taikomos Europos Sąjungos dabartinės ir būsimos teisės nuostatos, reikalingos Ekonominei ir pinigų sąjungai veikti, ypač tam, kad būtų užtikrintas Eurosistemos pinigų politikos vientisumas, suvienodintos euro zonoje įsisteigusių finansų įstaigų konkurencijos sąlygos ir užkirstas kelias sukčiavimui ir grynųjų ir negrynųjų mokėjimo priemonių padirbinėjimui, taip pat pinigų plovimui;

                  (4)

                  šis Susitarimas sudaromas su valstybe nare, veikiančia nesuverenaus subjekto naudai, todėl Susitarime nenumatoma teisė kalti naujas monetas. Pinigai, bankininkystės ir finansų teisė priklauso Prancūzijos kompetencijai. Geram Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui svarbiose srityse Sen Bartelemi automatiškai taikomos Prancūzijos įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatos atsižvelgiant į jo statusą,

            SUSITARĖ DĖL ŠIŲ NUOSTATŲ:
      1 straipsnis
      Euro lieka Sen Bartelemi valiuta.
      2 straipsnis
      Prancūzijos Respublika Sen Bartelemi ir toliau eurų banknotams ir monetoms suteikia teisėtos atsiskaitymo priemonės statusą.
      3 straipsnis
      1.   Prancūzijos Respublika Sen Bartelemi toliau taiko Europos Sąjungos teisės aktus ir taisykles, reikalingus Ekonominei ir pinigų sąjungai veikti, visų pirma šiose srityse:

                  a)

                  eurų banknotai ir monetos;

                  b)

                  sukčiavimo ir grynųjų ir negrynųjų mokėjimo priemonių padirbinėjimo prevencija;

                  c)

                  medaliai ir žetonai;

                  d)

                  priemonės, reikalingos naudoti eurą kaip bendrą valiutą, nustatytos remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 133 straipsniu;

                  e)

                  bankininkystės ir finansų teisės aktai, įskaitant Europos centrinio banko priimtus teisės aktus;

                  f)

                  pinigų plovimo prevencija;

                  g)

                  Eurosistemos nustatytos statistinių duomenų perdavimo prievolės.

            2.   Prancūzijos Respublika įsipareigoja Sen Bartelemi teritorijoje visapusiškai bendradarbiauti su Europolu sukčiavimo, mokėjimo priemonių padirbinėjimo ir pinigų plovimo prevencijos ir kovos su pinigų plovimu srityse.
      4 straipsnis
      Nuostatos, kurias priima Prancūzijos institucijos, siekdamos perkelti Europos Sąjungos priimtus aktus, įskaitant Europos centrinio banko teisės aktus, į nacionalinę teisę 3 straipsnio 1 dalyje minėtose srityse, automatiškai tokiomis pačiomis sąlygomis taikomos ir Sen Bartelemi.
      5 straipsnis
      Valstybėse narėse tiesiogiai taikomi 3 straipsnio 1 dalies minėtų sričių Europos Sąjungos aktai, įskaitant Europos centrinio banko aktus, automatiškai tokiomis pačiomis sąlygomis taikomi ir Sen Bartelemi.
      6 straipsnis
      Kredito įstaigos ir, jei reikia, kitos finansų įstaigos, turinčios teisę vykdyti veiklą Sen Bartelemi, prieiga prie euro zonos tarpbankinių mokėjimo ir atsiskaitymo sistemų ir vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų naudojasi tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir įstaigos žemyninėje Prancūzijoje.
      7 straipsnis
      Prancūzijos Respublika kas dvejus metus Komisijai ir Europos centriniam bankui pateikia Europos Sąjungos teisės aktų ir taisyklių, patenkančių į šio Susitarimo taikymo sritį, taikymo Sen Bartelemi ataskaitą. Tokioje ataskaitoje visų pirma pateikiamas tiesiogiai taikomų Europos Sąjungos aktų, įskaitant Europos centrinio banko aktus, kurie, remiantis 5 straipsniu, automatiškai taikomi Sen Bartelemi, sąrašas. Pirmoji ataskaita pateikiama ne vėliau kaip 2012 m. pabaigoje.
      8 straipsnis
      1.   Prireikus rengiamas jungtinio komiteto posėdis. Iš Europos Sąjungos ir Prancūzijos Respublikos atstovų sudarytam komitetui pirmininkauja Komisija.
      2.   Europos Sąjungos delegacijai, kurioje yra Europos centrinio banko atstovų, vadovauja Komisija.
      3.   Jungtinis komitetas posėdžio susirenka kuriam nors Europos Sąjungos ar Prancūzijos Respublikos delegacijos nariui prašant, kad būtų išnagrinėta bet kokia problema, galinti kilti taikant šį Susitarimą.
      9 straipsnis
      Išskirtinė kompetencija spręsti bet kokį šalių ginčą, kuris gali kilti taikant šį Susitarimą ir kurio nepavyko išspręsti jungtiniame komitete, priklauso Europos Sąjungos Teisingumo Teismui.
      10 straipsnis
      Europos Sąjunga ar Prancūzijos Respublika gali nutraukti šio Susitarimo galiojimą apie tai pranešusios likus vieneriems metams iki planuojamo nutraukimo.
      11 straipsnis
      Šis Susitarimas įsigalioja 2012 m. sausio 1 d. po to, kai šalys viena kitai praneša apie savo ratifikavimo procedūrų užbaigimą.
      12 straipsnis
      Šis Susitarimas parengiamas dviem egzemplioriais anglų ir prancūzų kalbomis; abu tekstai yra vienodai autentiški.

         Priimta Briuselyje du tūkstančiai vienuoliktų metų liepos dvyliktą dieną.

               Europos Sąjungos vardu

               Prancūzijos Respublikos vardu

         (1)  OL L 325, 2010 12 9, p. 4.