title: 2009/743/EB: 2009 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Italijai atstovaujančio pakaitinio nario skyrimo

text:
9.10.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 265/38

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2009 m. rugsėjo 24 d.
   dėl Regionų komiteto Italijai atstovaujančio pakaitinio nario skyrimo
   (2009/743/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Italijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

               (2)

               Pasibaigus Flavio DELBONO kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui – iki 2010 m. sausio 25 d. – Regionų komiteto pakaitine nare skiriama:
   Maria Giuseppina MUZZARELLI, Vice Presidente della Regione Emilia Romagna.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. rugsėjo 24 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         M. OLOFSSON

      (1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.


title: 2004/815/EB: 2004 m. lapkričio 19 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Viduržemio jūros bendrajai žvejybos komisijai pateiktą Europos bendrijos deklaraciją dėl naudojimosi kompetencija ir balsavimo teisėmis

text:
2.12.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 357/30

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2004 m. lapkričio 19 d.
   iš dalies keičiantis Viduržemio jūros bendrajai žvejybos komisijai pateiktą Europos bendrijos deklaraciją dėl naudojimosi kompetencija ir balsavimo teisėmis
   (2004/815/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu ir 3 dalies pirmąja pastraipa,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1),
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2),
   kadangi:

               (1)

               Europos bendrija yra Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (GFCM) narė; prisijungdama prie šios organizacijos, Bendrija deponavo atskirą Bendrijos deklaraciją dėl naudojimosi kompetencija ir balsavimo teisėmis (3).

               (2)

               1997 m. spalio 13–16 d. vykusiame susitikime GFCM patvirtino susitarimo, kuriuo nustatomas savarankiškas biudžetas, teksto pakeitimus.

               (3)

               2000 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimu Bendrija pritarė Susitarimo dėl Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos įsteigimo pakeitimui, siekiant nustatyti savarankišką tos organizacijos biudžetą (4).

               (4)

               Pakeitimai dėl savarankiško biudžeto įsigaliojo 2004 m. balandžio 29 d.

               (5)

               GFCM savarankiško biudžeto vykdymas numato Bendrijos finansinį įnašą į tą biudžetą; dėl šio įnašo dydžio būtina patikslinti deklaraciją dėl kompetencijos ir balsavimo teisių, kuri buvo deponuota Bendrijai prisijungiant prie GFCM,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   1.   Europos bendrija iš dalies pakeičia savo atskirą deklaraciją dėl kompetencijos ir balsavimo teisių, kurią ji pateikė Viduržemio jūros bendrajai žvejybos komisijai prisijungdama prie šios organizacijos, kuri pakeičiama šio sprendimo priede pateikta Europos bendrijos deklaracija dėl naudojimosi kompetencija ir balsavimo teisėmis pagal GFCM susitarimo II straipsnio 6 dalį.
   2.   Tarybos pirmininkas įgaliojamas pranešti apie Europos bendrijos iš dalies pakeistą deklaraciją Maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. lapkričio 19 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. P. H. DONNER

      (1)  OL C 15, 1999 1 20, p. 13.

      (2)  OL C 150, 1999 5 28, p. 153.

      (3)  1998 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 98/416/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (OL L 190, 1998 7 4, p. 34).

      (4)  OL L 197, 2000 8 3, p. 35.

      PRIEDAS
      Europos bendrijos atskira deklaracija dėl naudojimosi kompetencija ir balsavimo teisėmis pagal GFCM susitarimo II straipsnio 6 dalį
      Ši deklaracija apibrėžia Europos bendrijos ir jos valstybių narių kompetenciją klausimais, kuriems taikomas Susitarimas dėl GFCM įsteigimo.
      1.   Europos bendrijos išimtinė kompetencija
      Europos bendrija turi išimtinę kompetenciją ir balsavimo teises darbotvarkės klausimais, susijusiais su gyvųjų jūrų išteklių apsauga ir tvarkymu.
      2.   Valstybių narių kompetencija
      Europos bendrijos valstybės narės turi kompetenciją ir balsavimo teises darbotvarkės klausimais, susijusiais su organizaciniais reikalais (teisiniai ir procedūriniai klausimai).
      3.   Bendra kompetencija

                  a)

                  Europos bendrija ir jos valstybės narės dalinasi kompetencija darbotvarkės klausimais, susijusiais su statistika ir akvakultūra. Europos bendrija turi balsavimo teises.

                  b)

                  Europos bendrija ir jos valstybės narės dalinasi kompetencija darbotvarkės klausimais, susijusiais su tyrimais ir plėtros pagalba. Valstybės narės turi balsavimo teises.

                  c)

                  Europos bendrija ir jos valstybės narės dalinasi kompetencija pagal tuos pačius kaip šioje deklaracijoje išdėstytus kompetencijos pasidalinimo principus darbotvarkės klausimais, susijusiais su ataskaitų svarstymu ir bendradarbiavimu su kitomis organizacijomis.

                  d)

                  Europos bendrija ir jos valstybės narės dalinasi kompetencija darbotvarkės klausimais, susijusiais su biudžeto klausimais. Europos bendrija turi balsavimo teises.

            Ši deklaracija pakeičia ankstesnę 2004 m. gruodžio 1 d. deklaraciją ir ji taikoma visiems GFCM susitikimams, nebent Europos bendrija padaro specialų pareiškimą dėl kurio nors susitikimo arba darbotvarkės klausimo.
      Pasikeitus kompetencijos, kuria Europos bendrija ir jos valstybės narės dalinasi, taikymo sričiai, ši deklaracija bus papildyta arba pakeista.


title: 2017 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/1560, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/1693 dėl ribojamųjų priemonių ISIL („Da'esh“) ir „Al-Qaida“ ir su jomis susijusiems asmenims, grupėms, susivienijimams ir subjektams

text:
15.9.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 237/71

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2017/1560
   2017 m. rugsėjo 14 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/1693 dėl ribojamųjų priemonių ISIL („Da'esh“) ir „Al-Qaida“ ir su jomis susijusiems asmenims, grupėms, susivienijimams ir subjektams
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
   atsižvelgdama į 2016 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2016/1693 dėl ribojamųjų priemonių ISIL („Da'esh“) ir „Al-Qaida“ ir su jomis susijusiems asmenims, grupėms, susivienijimams ir subjektams, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2002/402/BUSP (1),
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2016 m. rugsėjo 20 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/1693;

               (2)

               Sprendimo (BUSP) 2016/1693 2 straipsnio 2 dalyje ir 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytos ribojamosios priemonės taikomos iki 2017 m. rugsėjo 23 d. Remiantis to sprendimo peržiūros rezultatais, ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2018 m. spalio 31 d.;

               (3)

               todėl Sprendimas (BUSP) 2016/1693 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo (BUSP) 2016/1693 6 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

      „5.   2 straipsnio 2 dalyje ir 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytos priemonės taikomos iki 2018 m. spalio 31 d.“

   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. ANVELT

      (1)  OL L 255, 2016 9 21, p. 25.


title: 2011/21/ES: 2010 m. gruodžio 13 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl Europos centrinio banko kapitalo padidinimo apmokėjimo, kurį atlieka valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai (ECB/2010/27)

text:
15.1.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 11/54

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS
   2010 m. gruodžio 13 d.
   dėl Europos centrinio banko kapitalo padidinimo apmokėjimo, kurį atlieka valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai
   (ECB/2010/27)
   (2011/21/ES)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 28 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2008 m. gruodžio 12 d. Sprendimas ECB/2008/24, nustatantis nedalyvaujantiems nacionaliniams centriniams bankams Europos centrinio banko kapitalui apmokėti būtinas priemones (1), nustatė, kaip ir kokia apimtimi valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai (NCB) privalo apmokėti Europos centrinio banko (ECB) kapitalą 2009 m. sausio 1 d.

               (2)

               Pagal 2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimo ECB/2010/26 dėl Europos centrinio banko kapitalo padidinimo (2) 1 straipsnį nuo 2010 m. gruodžio 29 d. ECB kapitalas buvo padidintas 5 000 milijonų eurų, nuo 5 760 652 402,58 EUR iki 10 760 652 402,58 EUR.

               (3)

               2008 m. gruodžio 12 d. Sprendimas ECB/2008/23 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte (3) pagal ECBS statuto 29 straipsnio 3 dalį nustato ECB kapitalo pasirašymo raktą ir nuo 2009 m. sausio 1 d. nustato kiekvienam NCB skiriamus indeksus kapitalo rakte (toliau – indeksai kapitalo rakte).

               (4)

               Vadovaujantis ECBS statuto 28 straipsnio 3 dalimi, Valdančioji taryba, veikdama kvalifikuota balsų dauguma, kaip nurodyta ECBS statuto 10 straipsnio 3 dalyje, apibrėžia kapitalo apmokėjimo apimtį ir formą.

               (5)

               Vadovaujantis 2010 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimo 2010/416/ES pagal Sutarties 140 straipsnio 2 dalį dėl euro įvedimo Estijoje 2011 m. sausio 1 d. (4) 1 straipsniu, Estija atitinka būtinas euro įvedimo sąlygas ir Estijai taikoma išimtis, nurodyta 2003 m. Stojimo akto (5) 4 straipsnyje, bus panaikinta nuo 2011 m. sausio 1 d.

               (6)

               Vadovaujantis 2010 m. gruodžio 31 d. Sprendimu ECB/2010/34 dėl Eesti Pank atliekamų kapitalo apmokėjimų, užsienio atsargų pervedimų ir įnašų į Europos centrinio banko rezervus ir atidėjinius (6) nuo 2011 m. sausio 1 d.Eesti Pank turi sumokėti likusią savo pasirašyto ECB kapitalo dalį, atsižvelgdamas į nuo 2010 m. gruodžio 29 d. padidintą ECB kapitalą ir į kapitalo apmokėjimo formą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pasirašyto ir apmokėto kapitalo apimtis ir forma
   1.   Atsižvelgiant į Sprendimo ECB/2008/23 2 straipsnyje nustatytus indeksus kapitalo rakte ir ECB kapitalo padidinimą pagal Sprendimo ECB/2010/26 1 straipsnį, kiekvienas NCB turi tokį pasirašyto kapitalo dydį, koks nurodytas šalia jo pavadinimo šioje lentelėje:

               NCB

               EUR

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               261 010 384,68

               Deutsche Bundesbank

               2 037 777 027,43

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

               119 518 566,24

               Bank of Greece

               211 436 059,06

               Banco de España

               893 564 575,51

               Banque de France

               1 530 293 899,48

               Banca d’Italia

               1 344 715 688,14

               Central Bank of Cyprus

               14 731 333,14

               Banque centrale du Luxembourg

               18 798 859,75

               Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

               6 800 732,32

               De Nederlandsche Bank

               429 156 339,12

               Oesterreichische Nationalbank

               208 939 587,70

               Banco de Portugal

               188 354 459,65

               Banka Slovenije

               35 381 025,10

               Národná banka Slovenska

               74 614 363,76

               Suomen Pankki

               134 927 820,48

         2.   Kiekvienas NCB sumoka papildomą sumą, nurodytą šalia jo pavadinimo šioje lentelėje:

               NCB

               EUR

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               121 280 000

               Deutsche Bundesbank

               946 865 000

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

               55 535 000

               Bank of Greece

               98 245 000

               Banco de España

               415 200 000

               Banque de France

               711 060 000

               Banca d’Italia

               624 830 000

               Central Bank of Cyprus

               6 845 000

               Banque centrale du Luxembourg

               8 735 000

               Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

               3 160 000

               De Nederlandsche Bank

               199 410 000

               Oesterreichische Nationalbank

               97 085 000

               Banco de Portugal

               87 520 000

               Banka Slovenije

               16 440 000

               Národná banka Slovenska

               34 670 000

               Suomen Pankki

               62 695 000

         3.   NCB 2 dalyje nurodytas sumas sumoka ECB atskiru pervedimu per Transeuropinę automatizuotą realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemą (TARGET2).
   4.   Kiekvienas NCB apmoka savo padidintą kapitalo dalį trimis lygiomis metinėmis įmokomis. Pirmoji įmoka sumokama 2010 m. gruodžio 29 d., o kitos įmokos sumokamos per dvi darbo dienas prieš paskutinę TARGET2 darbo dieną antraisiais ir trečiaisiais metais.
   2 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. gruodžio 29 d.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2010 m. gruodžio 13 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OL L 21, 2009 1 24, p. 69.

      (2)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 53.

      (3)  OL L 21, 2009 1 24, p. 66.

      (4)  OL L 196, 2010 7 28, p. 24.

      (5)  Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL L 236, 2003 9 23, p. 33).

      (6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 58.


title: 2004/928/EB:2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas, dėl Pietryčių Europos stabilumo pakto specialiojo koordinatoriaus paskyrimo

text:
31.12.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 396/47

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2004 m. gruodžio 22 d.
   dėl Pietryčių Europos stabilumo pakto specialiojo koordinatoriaus paskyrimo
   (2004/928/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1080/2000 dėl paramos Jungtinių Tautų laikinajai misijai Kosove (UNMIK), Vyriausiojo įgaliotinio biurui Bosnijoje ir Hercegovinoje (OHR) ir Pietryčių Europos stabilumo paktui (SP) (1), ypač į jo 1a straipsnį.
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               1999 m. birželio 10 d. Europos Sąjungos valstybių narių užsienio reikalų ministrai ir Europos Bendrijų Komisija kartu su kitomis Pietryčių Europos stabilumo pakto dalyvėmis susitarė sudaryti Pietryčių Europos stabilumo paktą, toliau – Stabilumo paktas.

               (2)

               Reglamento (EB) Nr. 1080/2000 1a straipsnyje numatyta kasmet paskirti Stabilumo pakto specialųjį koordinatorių.

               (3)

               Skiriant specialųjį koordinatorių kartu reikia nustatyti ir jo mandatą. Patirtis parodė, kad 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2003/910/EB dėl Pietryčių Europos stabilumo pakto specialiojo koordinatoriaus paskyrimo (2) 2004 metams nustatytas mandatas yra tinkamas.

               (4)

               Reikia nustatyti aiškias atsakomybės ribas ir koordinavimo bei atskaitomybės gaires,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Dr. Erhard BUSEK skiriamas Pietryčių Europos stabilumo pakto specialiuoju koordinatoriumi.
   2 straipsnis
   Specialusis koordinatorius atlieka 1999 m. birželio 10 d. Stabilumo pakto dokumento 13 punkte numatytas funkcijas.
   3 straipsnis
   Siekiant 2 straipsnyje minėtų tikslų specialiojo koordinatorius mandatas įpareigoja:

               a)

               skatinti siekti Stabilumo pakto tikslų atskirose šalyse ir joms bendradarbiaujant, kai Stabilumo paktas kuria pridedamąją vertę;

               b)

               pirmininkauti Pietryčių Europos regioniniam diskusijų stalui;

               c)

               palaikyti glaudų ryšį su visomis Stabilumo pakto dalyvėmis ir padedančiomis valstybėmis, organizacijomis ir institucijomis, taip pat svarbiomis regioninėmis iniciatyvomis ir organizacijomis, siekiant skatinti regioninį bendradarbiavimą ir stiprinti regioninę nuosavybę;

               d)

               glaudžiai bendradarbiauti su visomis Europos Sąjungos ir jos valstybių narių institucijomis siekiant nušviesti Europos Sąjungos vaidmenį Stabilumo pakte laikantis Stabilumo pakto dokumento 18, 19 ir 20 punktų ir užtikrinant, kad Stabilumo pakto darbas ir stabilizavimo bei asociacijos procesas papildytų vienas kitą;

               e)

               atitinkamai rengti reguliarius ir bendrus susitikimus su darbo diskusijų stalų pirmininkais užtikrinant bendrą strateginį koordinavimą ir organizuoti Pietryčių Europos regioninio diskusijų stalo ir jo priemonių sekretoriatą;

               f)

               dirbti remiantis Stabilumo pakto 2005 m. įgyvendinamų prioritetinių veiksmų sąrašu, kuris yra suderintas iš anksto konsultuojantis su Stabilumo pakto dalyvėmis, ir reguliariai peržiūrėti Stabilumo pakto darbo metodus ir struktūras tuo užtikrinant nuoseklumą bei veiksmingą išteklių naudojimą.

         4 straipsnis
   Specialusis koordinatorius sudaro finansinį susitarimą su Komisija.
   5 straipsnis
   Specialiojo koordinatoriaus veikla koordinuojama su Tarybos generalinio sekretoriaus/BUSP vyriausiojo įgaliotinio, Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ir Komisijos veikla, ypač neformaliame konsultaciniame komitete. Vietoje glaudus ryšys palaikomas su Tarybai pirmininkaujančia valstybe nare, Komisija, valstybių narių misijų vadovais, Europos Sąjungos specialiaisiais įgaliotiniais, taip pat su Vyriausiojo įgaliotinio biuru Bosnijoje ir Hercegovinoje ir Jungtinių Tautų civiline administracija Kosove.
   6 straipsnis
   Specialusis koordinatoriaus atitinkamai atsiskaito Tarybai ir Komisijai. Jis toliau reguliariai informuos Europos Parlamentą apie savo veiklą.
   7 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis taikomas nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. VEERMAN

      (1)  OL L 122, 2000 5 24, p. 27. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2098/2003 (OL L 316, 2003 11 29, p. 1).

      (2)  OL L 342, 2003 12 30, p. 51.


title: 1996 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Bendrijos veiksmų programos Europos pramonės konkurencingumui didinti įgyvendinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31996D0413

Oficialusis leidinys L 167 , 06/07/1996 p. 0055 - 0057

		Tarybos sprendimas1996 m. birželio 25 d.dėl Bendrijos veiksmų programos Europos pramonės konkurencingumui didinti įgyvendinimo(96/413/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 130 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę [3],(1) kadangi 1993 m. gruodžio 10 d. ir 11 d. Briuselyje posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad Baltoji knyga apie plėtrą, konkurenciją ir užimtumą yra gairė Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms imtis veiksmų, remiančių požiūrį į pramonės plėtrą, pagrįstą tarptautiniu konkurencingumu kaip veiksniu, skatinančiu augimą ir užimtumą;(2) kadangi 1994 m. balandžio 22 d. Taryba pritarė išvadoms, kad Europos pramonės konkurencingumas būtų didinamas pagal pirmiau minėtą Baltąją knygą;(3) kadangi Taryba, remdamasi Komisijos 1994 m. rugsėjo mėnesio komunikatu, 1994 m. lapkričio 21 d. priėmė rezoliuciją [4] dėl Bendrijos pramonės konkurencingumo didinimo, kurioje ypač pabrėžė, kad siekiant ilgalaikės ekonominės plėtros ir kuriant naujas darbo vietas konkurencinga ir diegianti naujoves Bendrijos pramonė yra būtina sąlyga; kadangi pagrindinės konkurencingumo ir konkurencijos sąlygos turi būti pagerintos, kad Europos Sąjunga išliktų verslui palanki vieta, kurioje būtų steigiamos naujos įmonės ir kuriamos naujos darbo vietos;(4) kadangi 1994 m. spalio 10 d. Taryba priėmė rezoliuciją, remiančią Komisijos integruotą programą, skirtą SVV ir amatų sektoriui;(5) kadangi 1995 m. birželio 26 d. ir 27 d. Kanuose posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba pritarė Konkurencingumo patariamosios grupės (Ciampi grupės) ataskaitai;(6) kadangi 1995m. birželio 29 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos pramonės konkurencingumo politikos;(7) kadangi pramonės gamyba ir paslaugos vis dažniau papildo viena kitą; kadangi dėl to, siekiant išnaudoti visas galimybes paslaugų sektoriuje kurti darbo vietas, yra būtinas konkurencingas pramonės sektorius;(8) kadangi, siekiant sparčiai didinti to sektoriaus ir pramonės apskritai konkurencingumą, turi būti sukurtos energetikos ir telekomunikacijų vidaus rinkos;(9) kadangi ekonominė ir socialinė sanglauda bei Europos pramonės konkurencingumas yra taip susieti, kad Europos pramonė gali skatinti sanglaudą, o sanglauda gali pramonei suteikti galimybę naudotis platesnio prekybinio ir geografinio pagrindo privalumais;(10) kadangi pramonės konkurencingumo išlaikymas ir didinimas – tai pirmiausia verslo uždavinys ir Bendrija bei valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų taikomos būtinos sąlygos; kadangi ypač svarbu, kad siekdamos to tikslo Bendrija ir valstybės narės pagal atitinkamus savo įgaliojimus patvirtintų atitinkamas priemones;(11) kadangi technikos pažangos sparta, didėjantis rinkų globalizavimas, tarptautinės konkurencijos intensyvėjimas bei didėjanti aplinkos apsaugos svarba reikalauja didesnių pastangų iš visų, kurie atsakingi už ekonomines, politines ir socialines sritis, kad, inter alia, būtų lengviau atlikti būtini struktūriniai pertvarkymai, užtikrinta subalansuota plėtra ir kuriamos naujos darbo vietos;(12) kadangi didesnis dėmesys rinkos poreikiams, kurie sąlygojami mokslo tyrimų politikos ir informacinės visuomenės sukūrimo, turės lemiamos įtakos visai Europos Sąjungos pramoninei veiklai;(13) kadangi būtina vengti konkurencijos iškraipymo ir būtina skatinti atverti rinkas tiek Bendrijoje, tiek ir už jos ribų;(14) kadangi žmogiškųjų išteklių plėtra, ypač organizuojant profesinį mokymą – yra esminis struktūrinių pertvarkymų, kurie būtini siekiant padidinti pramonės konkurencingumą, aspektas;(15) kadangi būtina paaiškinti priemonių, kurių pramonės srityje imamasi įgyvendinant veiksmus, paskelbtus komunikate dėl Europos Sąjungos pramonės konkurencingumo politikos, teisinį pagrindą;(16) kadangi investicijos vaidina strateginį vaidmenį stiprinant pramonės įmonių bendradarbiavimą ir kurios, atsižvelgiant į jų ypač veiksmingą poveikį, yra prioritetinė tautas suartinanti bei socialinės ir ekonominės plėtros priemonė,NUSPRENDĖ:1 straipsnisSiekiant, kad būtų didinamas Europos pramonės konkurencingumas, kuris yra ilgalaikės ekonominės plėtros ir naujų darbo vietų kūrimo prielaida bei skatina ekonominę ir socialinę sanglaudą, priede nustatytoje veiksmų programoje nurodytos rekomendacijos priimamos šiuo sprendimu; programos tikslai:a) siekiant, kad būtų pašalinti bereikalingi teisiniai ir administraciniai įmonių, ypač mažų ir vidutinių, suvaržymai, reikia modernizuoti valstybinių valdžios institucijų vaidmenį administruojant pramonę;b) užtikrinti, kad nebūtų iškraipoma Bendrijoje ir už jos ribų vykstanti konkurencija;c) stiprinti pramonės įmonių bendradarbiavimą;d) skatinti nematerialius konkurencingumo veiksnius.2 straipsnisKiekvienais metais Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų bei Regionų komitetams siunčia ataskaitą, kurioje vertinami pasiekti rezultatai ir, jeigu reikia, pateikiami atitinkami pasiūlymai.Priimta Liuksemburge, 1996 birželio 25 d.Tarybos varduPirmininkasM. Pinto[1] OL C 308, 1995 11 20, p. 470.[2] OL C 39, 1996 2 12, p. 1.[3] OL C 100, 1996 4 2, p. 14.[4] OL C 343, 1994 12 6, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASEUROPOS SĄJUNGOS VEIKSMŲ PROGRAMA PRAMONĖS KONKURENCINGUMUI DIDINTIPagrindinės rekomendacijos1. Įgyvendinti komunikate dėl Europos Sąjungos pramonės konkurencingumo politikos paskelbtas iniciatyvas dėl:- nematerialiųjų investicijų,- pramonės įmonių bendradarbiavimo,- pramonės konkurencijos aspektų,- valstybinės valdžios institucijų vaidmens modernizavimo.2. Padėti besimokančios visuomenės atsiradimui, daugiausia skatinant nuolatinį mokymąsi.3. Pramonės įmonių bendradarbiavimo plėtra atsižvelgiant į konkrečią:- Vidurio ir Rytų Europos šalių, Baltijos valstybių ir Nepriklausomų valstybių sandraugos šalių,- Viduržemio jūros šalių ir Lotynų Amerikos,- Azijos,- Afrikos, Karibų jūros ir Didžiojo vandenyno šalių bei Pietų Afrikos padėtį.4. Stiprinti ir plėsti Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų santykius daugiausia skatinant transatlantinį verslo dialogą.5. Bendradarbiaujant kompetentingam prekybos politikos komitetui, nacionalinėms Vyriausybėms ir pramonei, parengti duomenų bazes apie kliūtis, su kuriomis susiduria Europos įmonės trečiosiose šalyse ir atskirai konkrečioje rinkoje.6. Tirti problemas, susijusias su verslo ir paslaugų perkėlimu į kitas vietas, ir supažindinti pramonės įmonių generalinius direktorius su šių tyrimų rezultatais.7. Gerinti vidaus rinkos veikimą, ypač siekiant spartinti standartizavimo procesą ir stengiantis geriau koordinuoti nacionalines iniciatyvas, kurios padėtų įmonėms, susiduriančiomis su prekybos kliūtimis Europos Sąjungoje.8. Tirti ir skatinti papildomumą tarp pramonės veiklos ir su ja susijusių paslaugų.9. Pateikti metines ataskaitas apie Europos pramonės konkurencingumo plėtrą, remiantis informacija iš Europos pramonės panoramos.10. Pateikti pramonės įmonių generaliniams direktoriams reguliarias metines ataskaitas apie pažangą, padarytą įgyvendinant veiksmų programą, ir apie galimus pakoregavimus programoje ateinantiems metams.--------------------------------------------------


title: 2011/814/BUSP: 2011 m. gruodžio 6 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUTM Somalia/2/2011 dėl prie Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Somalio saugumo pajėgų mokymo (EUTM Somalia) prisidedančių šalių komiteto įsteigimo

text:
7.12.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 324/34

         POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUTM SOMALIA/2/2011
   2011 m. gruodžio 6 d.
   dėl prie Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Somalio saugumo pajėgų mokymo (EUTM Somalia) prisidedančių šalių komiteto įsteigimo
   (2011/814/BUSP)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 15 d. Tarybos sprendimą 2010/96/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Somalio saugumo pajėgų mokymo (1) (EUTM Somalia), ypač į jo 8 straipsnio 5 dalį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Tarybos sprendimo 2010/96/BUSP 8 straipsnio 5 dalį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) priimti atitinkamus sprendimus dėl prie EUTM Somalia prisidedančių šalių komiteto (toliau – Komitetas) įsteigimo;

               (2)

               2000 m. gruodžio 7, 8 ir 9 d. Nicos Europos Vadovų Tarybos išvadose ir 2002 m. spalio 24 ir 25 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatyta trečiųjų valstybių dalyvavimo krizių valdymo operacijose ir Komiteto įsteigimo tvarka;

               (3)

               Komitetui teks vienas svarbiausių vaidmenų vykdant kasdienį EUTM Somalia valdymą. Tai bus pagrindinis forumas, kuriame prisidedančios valstybės kartu spręs klausimus, susijusius su jų pajėgų naudojimu misijoje. PSK, vykdantis misijos politinę priežiūrą ir jai strategiškai vadovaujantis, atsižvelgs į Komiteto nuomonę;

               (4)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusių Sąjungos sprendimų bei veiksmų. Todėl Danija nedalyvauja įgyvendinant šį sprendimą ir finansuojant EUTM Somalia,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Įsteigimas ir kompetencija
   Šiuo sprendimu įsteigiamas prie Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Somalio saugumo pajėgų mokymo (EUTM Somalia) prisidedančių šalių komitetas (toliau – Komitetas). Jo kompetencija nustatyta 2000 m. gruodžio 7, 8 ir 9 d. Nicos Europos Vadovų Tarybos išvadose ir 2002 m. spalio 24 ir 25 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos išvadose.
   2 straipsnis
   Sudėtis
   1.   Komiteto nariai yra:

               —

               visų valstybių narių atstovai, ir

               —

               misijoje dalyvaujančių ir svarų karinį indėlį teikiančių trečiųjų valstybių, nurodytų priede, atstovai.

         2.   ES misijos vadas arba jo atstovas, Europos Sąjungos karinio štabo generalinis direktorius arba jo atstovas ir Komisijos atstovai dalyvauja Komiteto posėdžiuose.
   3.   Prireikus tretieji asmenys gali būti kviečiami dalyvauti atitinkamose diskusijų dalyse.
   3 straipsnis
   Pirmininkas
   Komitetui pirmininkauja Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai arba jo atstovas, aktyviai konsultuodamasis su Europos Sąjungos karinio komiteto (toliau – ESKK) pirmininku arba jo atstovu.
   4 straipsnis
   Posėdžiai
   1.   Pirmininkas reguliariai šaukia Komiteto posėdžius. Pirmininko iniciatyva arba nario prašymu prireikus gali būti šaukiami neeiliniai posėdžiai.
   2.   Pirmininkas iš anksto išsiunčia preliminarią posėdžio darbotvarkę ir su posėdžiu susijusius dokumentus. Po kiekvieno posėdžio išsiuntinėjami jo protokolai.
   5 straipsnis
   Tvarkos taisyklės
   1.   Nedarant poveikio 3 daliai ir PSK kompetencijai bei ES misijos vado pareigoms,

               —

               Komiteto sprendimus dėl kasdienio misijos valdymo prie misijos prisidedančių valstybių atstovai turi priimti vieningai,

               —

               Komiteto rekomendacijas dėl galimų veiklos planavimo pakeitimų, įskaitant galimus tikslų keitimus, Komiteto nariai turi priimti vieningai.

         Komiteto nario susilaikymas balsuojant neturi įtakos balsų vieningumui.
   2.   Pirmininkas nustato, ar dalyvauja valstybių, turinčių teisę dalyvauti svarstymuose, atstovų dauguma.
   3.   Visi procedūriniai klausimai sprendžiami paprasta posėdyje dalyvaujančių Komiteto narių balsų dauguma.
   4.   Danija nedalyvauja priimant Komiteto sprendimus.
   6 straipsnis
   Konfidencialumas
   1.   Komiteto posėdžiams ir protokolams pagal 2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimą 2011/292/EB dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (2) taikomos Tarybos saugumo taisyklės. Visų pirma Komiteto nariai turi turėti reikiamus patikimumo pažymėjimus.
   2.   Komiteto svarstymams taikoma profesinės paslapties pareiga, išskyrus atvejus, kai Komitetas vieningai nusprendžia kitaip.
   7 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 6 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         O. SKOOG

      (1)  OL L 44, 2010 2 19, p. 16.

      (2)  OL L 141, 2011 5 27, p. 17.

      PRIEDAS

         Trečiųjų valstybių, nurodytų 2 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje, sąrašas

                  —

                  Serbija


title: 2013/100/ES: 2012 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo

text:
22.2.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 49/1

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2012 m. gegužės 10 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo
   (2013/100/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. birželio 5 d. Sprendimu Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl galiojančių dvišalių susitarimų tam tikrų nuostatų pakeitimo Sąjungos lygmens susitarimu;

               (2)

               laikydamasi 2003 m. birželio 5 d. Tarybos sprendimo priede nustatytos tvarkos ir nurodymų, Komisija Sąjungos vardu derėjosi su Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybe dėl susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų (toliau – Susitarimas);

               (3)

               Susitarimas turėtų būti pasirašytas ir laikinai taikomas, kol bus užbaigtos jo sudarymui būtinos procedūros,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu įgaliojama pasirašyti Europos Sąjungos ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimą dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų su sąlyga, kad minėtas Susitarimas bus sudarytas.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą.
   3 straipsnis
   Kol Susitarimas įsigalios, jis pagal Susitarimo 7 straipsnio 2 dalį laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos (1).
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         U. ELBÆK

      (1)  Susitarimo pasirašymo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

      Europos Sąjungos ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės

         SUSITARIMAS

      dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų
      EUROPOS SĄJUNGA
      (toliau – Sąjunga)
      ir
      ŠRI LANKOS DEMOKRATINĖS SOCIALISTINĖS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖ
      (toliau – Šri Lanka)
      (toliau – Šalys),
      ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad kai kurios Sąjungos valstybės narės ir Šri Lanka yra sudariusios dvišalius oro susisiekimo paslaugų susitarimus,
      PRIPAŽINDAMOS, kad tam tikros Sąjungos teisės neatitinkančios Sąjungos valstybių narių ir Šri Lankos dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų nuostatos turi būti suderintos su Sąjungos teise, kad oro susisiekimo paslaugos tarp Sąjungos ir Šri Lankos būtų teikiamos remiantis tvirtu teisiniu pagrindu ir kad būtų užtikrintas tokių oro susisiekimo paslaugų tęstinumas,
      ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad kai kurie klausimai, kurie gali būti įtraukti į Sąjungos valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišalius oro susisiekimo paslaugų susitarimus, priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai,
      ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad pagal Sąjungos teisę vienoje iš valstybių narių įsisteigę Bendrijos oro vežėjai turi vienodas galimybes vykdyti skrydžius oro susisiekimo maršrutais, jungiančiais Sąjungos valstybes nares su trečiosiomis šalimis,
      ATSIŽVELGDAMOS į Sąjungos ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimus, kuriuose numatyta, kad tokių trečiųjų šalių (nurodytų 3 priede) piliečiai gali nuosavybės teise įsigyti oro vežėjus, kuriems licencija išduota pagal Sąjungos teisę,
      ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad pagal Sąjungos teisę oro vežėjai iš esmės negali sudaryti susitarimų, kurie galėtų daryti poveikį Sąjungos valstybių narių tarpusavio prekybai ir kuriais būtų siekiama užkirsti kelią konkurencijai, ją apriboti ar iškreipti arba būtų užkirstas kelias konkurencijai, ji būtų apribota ar iškreipta,
      PRIPAŽINDAMOS, kad veiksmingai taikyti įmonėms skirtas konkurencijos taisykles gali trukdyti Sąjungos valstybių narių ir Šri Lankos dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų nuostatos, kuriomis i) reikalaujama arba skatinama, kad įmonės priimtų susitarimus, įmonių asociacijos – sprendimus ar kad būtų imamasi kitų suderintų veiksmų, kuriais atitinkamuose maršrutuose būtų užkertamas kelias oro vežėjų konkurencijai, ji būtų iškreipiama ar ribojama, arba ii) stiprinamas tokių susitarimų, sprendimų ar suderintų veiksmų poveikis, arba iii) oro vežėjai ar kiti privatūs ekonominės veiklos vykdytojai įgaliojami imtis priemonių, kuriomis atitinkamuose maršrutuose būtų užkertamas kelias oro vežėjų konkurencijai, ji būtų iškreipiama ar ribojama,
      PRIPAŽINDAMOS, kad tais atvejais, kai valstybė narė paskiria oro vežėją, kurio reguliuojamąją saugos priežiūros kontrolę vykdo ir užtikrina kita valstybė narė, Šri Lankos teisės pagal oro vežėją paskyrusios valstybės narės ir Šri Lankos susitarimo saugos nuostatas turėtų būti vienodai taikomos ir tai kitai valstybei narei,
      ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad 1 priede išvardyti dvišaliai oro susisiekimo paslaugų susitarimai grindžiami bendru principu, kad Šalių paskirtos oro transporto bendrovės turi sąžiningas ir lygias galimybes nustatytais maršrutais teikti sutarto susisiekimo paslaugas,
      ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad šiuo Susitarimu nesiekiama didinti oro eismo tarp Sąjungos ir Šri Lankos intensyvumo, daryti poveikio Bendrijos oro vežėjų ir Šri Lankos oro vežėjų veiklos pusiausvyrai arba derėtis dėl galiojančių dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų nuostatų, susijusių su skrydžių teisėmis, pakeitimų,
      SUSITARĖ:
      1 straipsnis
      Bendrosios nuostatos
      1.   Šiame Susitarime valstybės narės – Europos Sąjungos valstybės narės, o ES Sutartys – Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo.
      2.   Kiekviename iš 1 priede išvardytų susitarimų nuorodos į tą susitarimą pasirašiusios valstybės narės piliečius suprantamos kaip nuorodos į valstybių narių piliečius.
      3.   Kiekviename iš 1 priede išvardytų susitarimų nuorodos į tą susitarimą pasirašiusios valstybės narės oro vežėjus ar oro transporto bendroves suprantamos kaip nuorodos į tos valstybės narės paskirtus oro vežėjus ar oro transporto bendroves.
      4.   Skrydžių teisės ir toliau bus suteikiamos pagal dvišalius susitarimus.
      2 straipsnis
      Valstybės narės oro vežėjo skyrimas
      1.   Šio straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatomis pakeičiamos atitinkamos 2 priedo a ir b dalyse išvardytų straipsnių nuostatos dėl atitinkamos valstybės narės paskirto oro vežėjo, Šri Lankos jam suteiktų įgaliojimų ir leidimų ir atitinkamai dėl atsisakymo oro vežėjui suteikti įgaliojimus ar leidimus, jų atšaukimo, galiojimo sustabdymo ar apribojimo.
      2.   Gavusi pranešimą apie valstybės narės oro vežėjo paskyrimą, Šri Lanka kuo greičiau atlieka procedūras ir suteikia atitinkamus įgaliojimus ir leidimus, jeigu:

                  a)

                  oro vežėjas pagal ES Sutartis yra įsisteigęs jį skiriančios valstybės narės teritorijoje ir turi Sąjungos teisės aktus atitinkančią galiojančią licenciją vykdyti oro susisiekimą, ir

                  b)

                  už oro vežėjo pažymėjimo išdavimą atsakinga valstybė narė vykdo ir užtikrina faktinę reguliuojamąją oro vežėjo kontrolę, o paskyrimo dokumente aiškiai nurodyta atitinkama aviacijos institucija, ir

                  c)

                  oro vežėją tiesiogiai arba jo kontrolinį akcijų paketą valdo ir jį faktiškai kontroliuoja valstybės narės ir (arba) valstybių narių piliečiai, ir (arba) kitos 3 priede išvardytos valstybės, ir (arba) tų kitų valstybių piliečiai, ir tokia valstybė ir (arba) tokie piliečiai visą laiką jį faktiškai kontroliuoja.

            3.   Šri Lanka gali atsisakyti valstybės narės paskirtam oro vežėjui išduoti įgaliojimus ar leidimus arba juos atšaukti, sustabdyti jų galiojimą ar juos apriboti, jeigu:

                  a)

                  oro vežėjas pagal ES Sutartis nėra įsisteigęs jį skiriančios valstybės narės teritorijoje arba neturi Sąjungos teisės aktų atitinkančios galiojančios licencijos vykdyti oro susisiekimą; arba

                  b)

                  už oro vežėjo pažymėjimo išdavimą atsakinga valstybė narė nevykdo arba neužtikrina faktinės reguliuojamosios oro vežėjo kontrolės arba paskyrimo dokumente nėra aiškiai nurodyta atitinkama aviacijos institucija; arba

                  c)

                  oro vežėjas tiesiogiai ar per jo kontrolinį akcijų paketą nuosavybės teise nepriklauso valstybėms narėms ir (arba) valstybių narių piliečiams, ir (arba) kitoms 3 priede išvardytoms valstybėms, ir (arba) tų valstybių piliečiams arba nėra jų faktiškai kontroliuojamas; arba

                  d)

                  pagal dvišalį Šri Lankos ir kitos valstybės narės susitarimą oro vežėjas jau turi leidimą vykdyti oro susisiekimą, todėl pagal šį Susitarimą naudodamasis skrydžių teisėmis maršrute, kuris apima vietovę toje kitoje valstybėje narėje, pažeistų tuo kitu susitarimu nustatytus skrydžių teisių apribojimus; arba

                  e)

                  paskirtasis oro vežėjas turi valstybės narės, su kuria Šri Lanka nėra sudariusi dvišalio oro susisiekimo paslaugų susitarimo, išduotą oro vežėjo pažymėjimą, ir ta valstybė narė nesuteikė Šri Lankai skrydžių teisių.

            Naudodamasi šioje dalyje nustatyta teise, Šri Lanka nediskriminuoja Bendrijos oro vežėjų dėl jų nacionalinės priklausomybės.
      3 straipsnis
      Sauga
      1.   Atitinkamos 2 priedo c dalyje išvardytų straipsnių nuostatos papildomos šio straipsnio 2 dalies nuostatomis.
      2.   Jeigu valstybė narė paskiria oro vežėją, kurio reguliuojamąją kontrolę vykdo ir užtikrina kita valstybė narė, Šri Lankos teisės, numatytos oro vežėją paskyrusios valstybės narės ir Šri Lankos susitarimo saugos nuostatose, taikomos ir kai ta kita valstybė narė priima, taiko ar užtikrina saugos standartus, ir kai tai susiję su tam oro vežėjui išduotu leidimu vykdyti veiklą.
      4 straipsnis
      Konkurencijos taisyklių laikymasis
      1.   Nepaisant priešingų nuostatų, jokia 1 priede išvardytų susitarimų nuostata i) nereikalaujama arba neskatinama sudaryti įmonių susitarimų, priimti įmonių asociacijų sprendimų arba imtis kitų suderintų veiksmų, kuriais būtų užkertamas kelias konkurencijai arba ji būtų iškreipiama, ii) nestiprinamas tokio susitarimo, sprendimo ar suderintų veiksmų poveikis, arba iii) privatūs ekonominės veiklos vykdytojai neįgaliojami imtis priemonių, kuriomis būtų užkertamas kelias konkurencijai, ji iškreipiama ar apribojama.
      2.   1 priede išvardytų susitarimų nuostatos, kurios nėra suderinamos su šio straipsnio 1 dalimi, netaikomos.
      5 straipsnis
      Susitarimo priedai
      Šio Susitarimo priedai yra neatskiriama jo dalis.
      6 straipsnis
      Persvarstymas, peržiūra ar keitimas
      Šalys šį Susitarimą gali bet kada bendru sutarimu persvarstyti, peržiūrėti arba iš dalies pakeisti.
      7 straipsnis
      Įsigaliojimas ir laikinas taikymas
      1.   Šis Susitarimas įsigalioja, kai Šalys viena kitai raštu praneša, kad jam įsigalioti būtinos jų vidaus procedūros yra baigtos.
      2.   Šalys, nepaisydamos 1 dalies, susitaria šį Susitarimą laikinai taikyti nuo jo pasirašymo dienos iki jo įsigaliojimo dienos.
      3.   Šis Susitarimas taikomas visiems 1 priede išvardytiems susitarimams ir priemonėms, įskaitant šio Susitarimo pasirašymo dieną dar neįsigaliojusius ir laikinai netaikomus susitarimus ir priemones.
      8 straipsnis
      Susitarimo nutraukimas
      1.   Jeigu kuris nors iš 1 priede išvardytų susitarimų nutraukiamas, kartu netenka galios visos su atitinkamu 1 priede nurodytu susitarimu susijusios šio Susitarimo nuostatos.
      2.   Jeigu nutraukiami visi 1 priede išvardyti susitarimai, kartu netenka galios ir šis Susitarimas.

         TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti atstovai pasirašė šį Susitarimą.
         Priimta dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir sinhalų kalbomis; visi tekstai yra vienodai autentiški.
         Съставено в Брюксел на двадесет и седми септември две хиляди и дванадесета година.
         Hecho en Bruselas, el veintisiete de septiembre de dos mil doce.
         V Bruselu dne dvacátého sedmého září dva tisíce dvanáct.
         Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende september to tusind og tolv.
         Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten September zweitausendzwölf.
         Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta septembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.
         Done at Brussels on the twenty-seventh day of September in the year two thousand and twelve.
         Fait à Bruxelles, le vingt-sept septembre deux mille douze.
         Fatto a Bruxelles, addì ventisette settembre duemiladodici.
         Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit septītajā septembrī.
         Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų rugsėjo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év szeptember havának huszonhetedik napján.
         Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tnax.
         Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste september tweeduizend twaalf.
         Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego września roku dwa tysiące dwunastego.
         Feito em Bruxelas, em vinte e sete de setembro de dois mil e doze.
         Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte septembrie două mii doisprezece.
         V Bruseli dvadsiateho siedmeho septembra dvetisícdvanásť.
         V Bruslju, dne sedemindvajsetega septembra leta dva tisoč dvanajst.
         Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.
         Som skedde i Bryssel den tjugosjunde september tjugohundratolv.

            За Европейския сьюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Правителството на Демократична социалистическа република Шри Ланка
            Por el Gobierno de la República Socialista Democrática de Sri Lanka
            Za vládu Srílanské demokratické socialistické republiky
            For Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering
            Für die Regierung der Demokratischen Sozialistischen Republik Sri Lanka
            Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse nimel
            Για την Κυβέρνηση της Λαϊκής Σοσιαλιστικής Δημοκρατίας της Σρι Λάνκα
            For the Government of the Democratic Socialist Republic of Sri Lanka
            Pour le Gouvernement de la République Socialiste Démocratique de Sri Lanka
            Per il governo della Repubblica democratica socialista di Sri Lanka
            Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības vārdā –
            Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės vardu
            A Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya részéről
            Għall-Gvern tar-Repubblika Demokratika Soċjalista tas-Sri Lanka
            Voor de regering van de Democratische Socialistische Republiek Sri Lanka
            W imieniu Rządu Demokratyczno-Socjalistycznej Republiki Sri Lanki
            Pelo Governo da República Democrática Socialista do Sri Lanca
            Pentru Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka
            Za vládu Srílanskej demokratickej socialistickej republiky
            Za vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke
            Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen puolesta
            För demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering

         1 PRIEDAS

            ŠIO SUSITARIMO 1 STRAIPSNYJE NURODYTŲ SUSITARIMŲ SĄRAŠAS

         Iki šio Susitarimo pasirašymo dienos sudaryti, pasirašyti arba parafuoti Šri Lankos ir valstybių narių oro susisiekimo paslaugų susitarimai ir kitos sutartys su pakeitimais ar pataisymais:

                     —

                     Austrijos Federacinės Vyriausybės ir Šri Lankos Respublikos oro susisiekimo susitarimas, pasirašytas 1978 m. vasario 15 d. Kolombe, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Austrijos susitarimas,

                     —

                     Belgijos Karalystės Vyriausybės ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės oro susisiekimo susitarimas, pasirašytas 1998 m. gruodžio 15 d. Briuselyje, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Belgijos susitarimas,

                     —

                     Bulgarijos Liaudies Respublikos Vyriausybės ir Ceilono Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo tarp jų atitinkamų teritorijų ir už jų ribų, pasirašytas 1970 m. lapkričio 27 d. Kolombe, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Bulgarijos susitarimas,

                     —

                     Kipro Respublikos Vyriausybės ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės oro susisiekimo susitarimas, parafuotas 2002 m. lapkričio 15 d. Kolombe, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Kipro susitarimas,

                     —

                     Čekijos Respublikos Vyriausybės ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės oro susisiekimo paslaugų susitarimas, pasirašytas 2004 m. balandžio 20 d. Prahoje, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Čekijos susitarimas,

                     —

                     Danijos Vyriausybės ir Ceilono Vyriausybės oro susisiekimo paslaugų susitarimas, pasirašytas 1959 m. gegužės 29 d. Kolombe, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Danijos susitarimas,

                     —

                     Prancūzijos Respublikos ir Ceilono oro susisiekimo susitarimas, pasirašytas 1966 m. balandžio 18 d. Kolombe, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Prancūzijos susitarimas,

                     —

                     Vokietijos Federacinės Respublikos ir Šri Lankos Respublikos oro susisiekimo susitarimas, pasirašytas 1973 m. liepos 24 d. Kolombe, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Vokietijos susitarimas,

                     —

                     Graikijos Respublikos Vyriausybės ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės oro susisiekimo susitarimas, parafuotas 2002 m. lapkričio 5 d. Atėnuose, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Graikijos susitarimas,

                     —

                     Italijos Respublikos Vyriausybės ir Ceilono Vyriausybės oro susisiekimo paslaugų susitarimas, pasirašytas 1959 m. birželio 1 d. Kolombe, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Italijos susitarimas,

                     —

                     Nyderlandų Karalystės Vyriausybės ir Ceilono Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo tarp jų atitinkamų teritorijų ir už jų ribų, pasirašytas 1953 m. rugsėjo 14 d. Kolombe, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Nyderlandų susitarimas,

                     —

                     Lenkijos Liaudies Respublikos Vyriausybės ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo tarp jų atitinkamų teritorijų ir už jų ribų, pasirašytas 1982 m. sausio 26 d. Kolombe, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Lenkijos susitarimas,

                     —

                     Švedijos Vyriausybės ir Ceilono Vyriausybės oro susisiekimo paslaugų susitarimas, pasirašytas 1959 m. gegužės 29 d. Kolombe, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Švedijos susitarimas,

                     —

                     Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės Vyriausybės ir Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės oro susisiekimo paslaugų susitarimas, pasirašytas 1998 m. balandžio 22 d. Kolombe, su pakeitimais, toliau 2 priede – Šri Lankos ir Jungtinės Karalystės susitarimas.

         2 PRIEDAS

            ŠIO SUSITARIMO 1 PRIEDE IŠVARDYTŲ IR 2–4 STRAIPSNIUOSE NURODYTŲ SUSITARIMŲ STRAIPSNIŲ SĄRAŠAS

                     a)

                     Valstybės narės oro vežėjo skyrimas:

                                 —

                                 Šri Lankos ir Austrijos susitarimo 3 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Belgijos susitarimo 3 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Kipro susitarimo 4 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Čekijos susitarimo 3 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Danijos susitarimo 2 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Prancūzijos susitarimo 3 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Vokietijos susitarimo 3 straipsnio 4 dalis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Graikijos susitarimo 3 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Italijos susitarimo 4 straipsnio 1–3 dalys,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Nyderlandų susitarimo 2 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Lenkijos susitarimo 3 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Švedijos susitarimo 2 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Jungtinės Karalystės susitarimo 4 straipsnis.

                     b)

                     Atsisakymas išduoti įgaliojimus ar leidimus, jų atšaukimas, galiojimo sustabdymas ar apribojimas:

                                 —

                                 Šri Lankos ir Austrijos susitarimo 4 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Belgijos susitarimo 5 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Bulgarijos susitarimo 3 straipsnio 4 dalis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Kipro susitarimo 5 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Čekijos susitarimo 4 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Danijos susitarimo 6 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Prancūzijos susitarimo 3 straipsnio 4 dalis ir 4 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Vokietijos susitarimo 4 straipsnio 1 dalis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Graikijos susitarimo 4 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Italijos susitarimo 4 straipsnio 4–6 dalys,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Nyderlandų susitarimo 3 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Švedijos susitarimo 6 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Jungtinės Karalystės susitarimo 5 straipsnis.

                     c)

                     Sauga:

                                 —

                                 Šri Lankos ir Austrijos susitarimo 7 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Belgijos susitarimo 7 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Kipro susitarimo 10 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Čekijos susitarimo 7 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Danijos susitarimo 4 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Graikijos susitarimo 7 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Lenkijos susitarimo 7 straipsnis,

                                 —

                                 Šri Lankos ir Švedijos susitarimo 4 straipsnis.

         3 PRIEDAS

            ŠIO SUSITARIMO 2 STRAIPSNYJE NURODYTŲ KITŲ VALSTYBIŲ SĄRAŠAS

                     a)

                     Islandijos Respublika (pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą);

                     b)

                     Lichtenšteino Kunigaikštystė (pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą);

                     c)

                     Norvegijos Karalystė (pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą);

                     d)

                     Šveicarijos Konfederacija (pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl oro transporto).


title: 2009 m. gruodžio 17 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nustatomas Čekijai, Vengrijai ir Slovėnijai mokėtinas arba iš jų susigrąžintinas galutinis likutis, susidaręs baigus vieną iš pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros programų, finansuojamų Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 10032)

text:
19.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 338/95

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2009 m. gruodžio 17 d.
   kuriuo nustatomas Čekijai, Vengrijai ir Slovėnijai mokėtinas arba iš jų susigrąžintinas galutinis likutis, susidaręs baigus vieną iš pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros programų, finansuojamų Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF)
   (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 10032)
   (Tekstas autentiškas tik čekų, vengrų ir slovakų kalbomis)
   (2009/984/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2004 m. sausio 5 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 27/2004, nustatantį pereinamąsias išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 taikymo taisykles dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos kaimo plėtros priemonių finansavimo iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus (1), ypač į jo 3 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų (2), ypač į jo 32 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai ir iš dalies pakeičiantį bei panaikinantis tam tikrus reglamentus (3), ypač į jo 47 straipsnio 3 dalį,
   pasikonsultavusi su Žemės ūkio fondų komitetu,
   kadangi:

               (1)

               Remiantis Čekijos, Vengrijos ir Slovėnijos metinėmis sąskaitomis, susijusiomis su išlaidomis kaimo plėtros priemonėms, pateiktomis kartu su reikalaujama informacija, patvirtintos mokėjimo agentūrų, nurodytų 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (4) 6 straipsnio 2 dalyje, 2005 (5), 2006 (6), 2007 (7) ir 2008 (8) finansinių metų sąskaitos. Priimti atitinkami sprendimai dėl patvirtinimo.

               (2)

               Už 2004–2006 m. pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros programas atsakingos Čekijos, Vengrijos ir Slovėnijos mokėjimo agentūros iki 2008 m. spalio 15 d. pateikė galutinę išlaidų deklaraciją ir galutinio mokėjimo prašymą; taigi, minėtais sprendimais dėl sąskaitų patvirtinimo patvirtinamos visos pagal programą patirtos išlaidos.

               (3)

               Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 32 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad susumuota bendra mokėjimų, kurie atliekami programos atžvilgiu prieš sumokant galutinį likutį, suma neturi būti didesnė kaip 95 % Bendrijos įsipareigoto įnašo, skirto tai programai.

               (4)

               Kaimo plėtros išlaidų, kurioms taikoma Reglamento (EB) Nr. 27/2004 3 straipsnio 4 dalis, galutinis mokėtinas arba susigrąžintinas likutis apskaičiuojamas remiantis naujausiu sprendimu dėl sąskaitų patvirtinimo ir papildoma informacija, kurią pagal 5 konstatuojamąją dalį pateikė Čekija, Vengrija ir Slovėnija.

               (5)

               Atsižvelgiant į tai, kad pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros programos baigiamos, atitinkamų valstybių narių paprašyta pateikti informaciją apie negrąžintas skolas, susijusias su programomis. Komisija patikrino duomenis apie skolas ir į juos atsižvelgė skaičiuodama galutinį likutį.

               (6)

               Kadangi Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija ir Slovakija nepateikė galutinės išlaidų deklaracijos ir galutinio mokėjimo prašymo iki 2008 m. spalio 15 d., užbaigti atitinkamas programas bus siūloma būsimame sprendime.

               (7)

               Pagal Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 30 straipsnio 2 dalį šiuo sprendimu nepažeidžiamos Komisijos vėliau priimtų sprendimų nuostatos, pagal kurias Bendrija nefinansuoja išlaidų, patirtų nesilaikant Bendrijos taisyklių,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pagal šį sprendimą iš kiekvienos valstybės narės susigrąžintinos arba joms mokėtinos galutinio likučio sumos kaimo plėtros priemonių, taikomų Čekijoje, Vengrijoje ir Slovėnijoje, srityje nustatytos priede.
   2 straipsnis
   Atsižvelgiant į valstybių narių mokėjimo agentūrų sąskaitas, susijusias su kaimo plėtros priemonėmis, taikomomis Estijoje, Kipre, Latvijoje, Lietuvoje, Maltoje, Lenkijoje ir Slovakijoje, sprendimas dėl pereinamojo laikotarpio kaimo plėtros programos užbaigimo bus priimtas ateityje.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Čekijos Respublikai, Vengrijos Respublikai ir Slovėnijos Respublikai.

      Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 17 d.

            Komisijos vardu

         Mariann FISCHER BOEL

            Komisijos narė

      (1)  OL L 5, 2004 1 9, p. 36.

      (2)  OL L 161, 1999 6 26, p. 1.

      (3)  OL L 160, 1999 6 26, p. 80.

      (4)  OL L 209, 2005 8 11, p. 1.

      (5)  OL L 118, 2006 5 3, p. 20 ir OL L 122, 2007 5 11, p. 47.

      (6)  OL L 122, 2007 5 11, p. 41.

      (7)  OL L 139, 2008 5 29, p. 25.

      (8)  OL L 111, 2009 5 5, p. 35.

      PRIEDAS

         PLKPP programos: deklaruotos 2000–2006 m. išlaidos, galutinis likutis ir ES bendrojo finansavimo įsipareigojimo panaikinimas

                  (EUR)

                     Naujosios valstybės narės:

                     CZ

                     HU

                     SI

                     Deklaruotos 2004–2008 m. išlaidos

                  A

                  Bendra programai skirta suma

                  542 800 000,00

                  602 300 000,00

                  281 600 000,00

                  B

                  Iki 2008 10 15 valstybių narių (VN) patirtos reikalavimus atitinkančios išlaidos

                  542 799 982,00

                  602 096 646,00

                  282 041 275,00

                  C

                  Patvirtintos išlaidos pagal metus:

                  2004

                  2005

                  145 160 224,00

                  37 272 434,19

                  73 638 853,19

                  2006

                  176 481 317,23

                  296 024 258,77

                  118 941 385,27

                  2007

                  188 407 840,07

                  178 498 827,76

                  88 853 612,73

                  2008

                  32 399 539,50

                  90 290 537,46

                  607 424,53

                  Bendros 2004–2008 m. patvirtintos išlaidos

                  542 448 920,80

                  602 086 058,18

                  282 041 275,72

                     Galutinis likutis ir ES bendrojo finansavimo įsipareigojimo panaikinimas (padėtis užbaigimo metu)

                  D

                  Bendros reikalavimus atitinkančios išlaidos (mažiausios: B arba C)

                  542 448 920,80

                  602 086 058,18

                  282 041 275,00

                  E

                  Atėmus su pažeidimais susijusias išlaidas, kurias VN susigrąžino ir kurios turi būti atimtos iš galutinio likučio

                  249 112,34

                  1 352 932,08

                  2 438 683,32

                  F

                  Bendros grąžintinos reikalavimus atitinkančios išlaidos (D-E)

                  542 199 808,46

                  600 733 126,10

                  279 602 591,68

                  G

                  Atėmus jau sumokėtą avansą

                  86 848 000,00

                  96 368 000,00

                  45 056 000,00

                  H

                  Atėmus jau atliktus tarpinius mokėjimus

                  428 812 000,00

                  475 817 000,00

                  222 464 000,00

                  I

                  Sumokamas arba susigrąžinamas grynasis galutinis likutis (F-G-H)

                  26 539 808,46

                  28 548 126,10

                  12 082 591,68


title: 2010/284/: 2010 m. sausio 19 d. Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito Čekijos Respublikoje

text:
21.5.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 125/36

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. sausio 19 d.
   dėl perviršinio deficito Čekijos Respublikoje
   (2010/284/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį kartu su 126 straipsnio 13 dalimi,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Čekijos Respublikos pateiktas pastabas,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 1 dalį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito.

               (2)

               Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.

               (3)

               Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnyje numatytą perviršinio deficito procedūrą (PDP), kuri paaiškinta 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (1) (kuris yra Stabilumo ir augimo pakto sudėtinė dalis), numatyta priimti sprendimą dėl perviršinio deficito. Reglamente (EB) Nr. 1467/97 taip pat išdėstytos nuostatos Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsniui, kuris tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsniu, įgyvendinti. Prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtame Protokole dėl perviršinio deficito procedūros nustatomos papildomos nuostatos, susijusios su PDP įgyvendinimu. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009 (2) nustatytos išsamios taisyklės ir apibrėžtys, susijusios su minėto protokolo nuostatų taikymu.

               (4)

               2005 m. Stabilumo ir augimo pakto reforma siekiama sustiprinti jo veiksmingumą ir ekonominius pagrindus bei užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Ja siekiama užtikrinti, kad visuose PDP etapuose būtų visų pirma atsižvelgta į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo pakte numatyta struktūra, kuria remiama Vyriausybės politika greitai atkurti patikimą biudžeto būklę atsižvelgiant į ekonominę padėtį.

               (5)

               Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 5 dalyje, kuri tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 5 dalimi, buvo reikalaujama, kad Komisija pateiktų Tarybai nuomonę, jeigu Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs arba galėtų susidaryti perviršinis deficitas. Atsižvelgusi į savo pranešimą pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 3 dalį, kuri tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 3 dalimi, ir į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 4 dalį, kuri tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 4 dalimi, Komisija padarė išvadą, kad Čekijos Respublikoje susidarė perviršinis deficitas. Todėl 2009 m. lapkričio 11 d. Komisija tokią nuomonę dėl Čekijos Respublikos pateikė Tarybai (3).

               (6)

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 6 dalyje teigiama, kad Taryba, prieš priimdama sprendimą, ar yra susidaręs perviršinis deficitas, turėtų apsvarstyti ir nuodugniai įvertinti visas pastabas, kurias atitinkama valstybė narė pageidauja pateikti. Čekijos atveju, atlikus bendrą vertinimą daromos šiame sprendime išdėstytos išvados.

               (7)

               Remiantis 2009 m. spalio mėn. Čekijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, numatoma, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas Čekijoje bus 6,6 % BVP – t. y. ir toliau gerokai viršys 3 % BVP pamatinę vertę. Remiantis Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognoze, numatomas pamatinės vertės perviršis gali būti laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma jis, be kita ko, susidarė dėl didelio ekonomikos nuosmukio, kaip apibrėžta Sutartyje bei Stabilumo ir augimo pakte. Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2009 m. realusis BVP sumažės 4,8 %, palyginti su teigiamu 2,5 % augimu 2008 m., o tai didele dalimi susiję su pasaulinės ekonominės krizės poveikiu. Nors nominalusis deficitas pradėjo didėti tik 2008 m., struktūrinis blogėjimas prasidėjo anksčiau, kai ekonomika dar išgyveno gerus laikus. Be to, planuotas pamatinės vertės perviršis negali būti laikomas laikinu, nes Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 5,5 % BVP, o 2011 m. – 5,7 % BVP, jei politika nesikeis. Prognozėje atsižvelgiama į antikrizinių priemonių, kurios dar bus taikomos 2010 m. (dvi priemonės, sudarančios apytikriai 0,7 % BVP, yra nuolatinės), poveikį, taip pat į 2010 m. fiskalinio konsolidavimo priemonių paketą, kurį Čekijos valdžios institucijos patvirtino 2009 m. Sutartyje nustatytas deficito kriterijus nėra įvykdytas.

               (8)

               Remiantis 2009 m. spalio mėn. Čekijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, valdžios sektoriaus skola išlieka gerokai mažesnė nei 60 % BVP pamatinė vertė ir numatoma, kad 2009 m. ji bus 35,5 % BVP. Pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę skolos santykis turėtų greitai didėti ir 2011 m. pasiekti 44 % BVP, jei politika nesikeis.

               (9)

               Pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalį, priimant Tarybos sprendimą dėl perviršinio deficito pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 6 dalį, į svarbius veiksnius galima atsižvelgti tik tuomet, jeigu visapusiškai laikomasi dvigubos sąlygos – kad deficitas išliktų artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės perviršis būtų laikinas. Čekijos atveju ši dviguba sąlyga nėra įvykdyta. Todėl priimant šį sprendimą į svarbius veiksnius neatsižvelgiama,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Atlikus bendrą vertinimą nustatyta, kad Čekijos Respublikoje yra susidaręs perviršinis deficitas.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Čekijos Respublikai.

      Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 19 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. SALGADO

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

      (2)  OL L 145, 2009 6 10, p. 1.

      (3)  Visus su PDP susijusius Čekijai skirtus dokumentus galima rasti interneto svetainėje http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode = _m2


title: 2003 m. kovo 21 d. Tarybos, susitikusios valstybių arba vyriausybių vadovų sudėties, sprendimas dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 10.2 straipsnio pakeitimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D0223

Oficialusis leidinys L 083 , 01/04/2003 p. 0066 - 0068

		Tarybos, susitikusios valstybių arba vyriausybių vadovų sudėties, Sprendimas2003 m. kovo 21 d.dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 10.2 straipsnio pakeitimo(2003/223/EB)TARYBA, SUSITIKUSI VALSTYBIŲ ARBA VYRIAUSYBIŲ VADOVŲ SUDĖTIES,atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą [1], ypač į jo 10.6 straipsnį,atsižvelgdama į Europos centrinio banko rekomendaciją [2],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [3],atsižvelgdama į Komisijos nuomonę [4],kadangi:(1) Dėl euro zonos plėtros padidės Europos centrinio banko (ECB) Valdančiosios tarybos narių skaičius. Būtina išsaugoti Valdančiosios tarybos gebėjimą veiksmingai ir laiku priimti sprendimus išplėstoje euro zonoje, nepriklausomai nuo valstybių narių, kurios įsiveda eurą, skaičiaus. Norint to pasiekti, balsavimo teisę turinčių valdytojų skaičius turės būti mažesnis už Valdančiosios tarybos visą valdytojų skaičių. Rotacijos sistema yra veiksmingas, teisingas ir priimtinas būdas paskirti balsavimo teises valdytojams Valdančiojoje taryboje. 15 balsavimo teisių suteikimas valdytojams tinkamai subalansuoja, viena vertus, dabartinės sistemos, pagal kurią balsavimo teisės tolygiai paskirstomos šešiems Vykdomosios valdybos nariams ir kitiems Valdančiosios tarybos nariams, tęstinumą ir, kita vertus, būtinybę užtikrinti veiksmingą sprendimų priėmimą labai padidėjusioje Valdančioje taryboje.(2) Atsižvelgiant į jų paskyrimą Europos lygiu pagal Sutartyje nustatytą tvarką ir jų vaidmenį ECB, kurio kompetencija apima visą euro zoną, kiekvienas Vykdomosios valdybos narys turi turėti nuolatinę balsavimo teisę Valdančiojoje taryboje.(3) Balsavimo Valdančiojoje taryboje būdai patikslinti pagal Statuto 10.6 straipsnį. Kadangi šis straipsnis yra susijęs tik su Statuto 10.2 straipsnio pakeitimu, balsavimo būdų patikslinimai nedaro įtakos balsavimui dėl sprendimų, priimtų pagal Statuto 10.3, 10.6 ir 41.2 straipsnius.(4) Pasirinktos rotacijos sistemos sudėtiniai elementai parodo penkis pagrindinius principus. "Vieno nario, vieno balso" principas, kuris yra pagrindinis Valdančiosios tarybos sprendimų priėmimo principas, ir toliau taikomas visiems balsavimo teisę turintiems Valdančiosios tarybos nariams. Visi Valdančiosios tarybos nariai ir toliau asmeniškai ir savarankiškai dalyvauja jos posėdžiuose, nepriklausomai nuo to, ar jie turi balsavimo teisę, ar ne. Rotacijos sistema yra stipri dėl to, kad ji gali pritaikyti bet kokią euro zonos plėtrą prie šiuo metu numatyto maksimalaus valstybių narių skaičiaus. Be to, rotacijos sistema nesukuria situacijų, kuriose balsavimo teisę turintys valdytojai būtų iš valstybių narių, kurios bendrai paėmus laikomos neatstovaujančiomis visai euro zonos ekonomikai, nacionalinių centrinių bankų (NC bankų). Galiausiai, rotacijos sistema yra skaidri.(5) Valdytojų suskirstymas į grupes ir konkretaus balsavimo teisių skaičiaus paskyrimas šioms grupėms leidžia užtikrinti, kad balsavimo teisę turintys valdytojai būtų iš valstybių narių, kurios bendrai paėmus atstovauja visai euro zonos ekonomikai, nacionalinių centrinių bankų. Valdytojų naudojimosi balsavimo teise dažnumas skiriasi priklausomai nuo jų nacionalinio centrinio banko valstybės narės ekonomikos santykinio dydžio euro zonoje. Todėl valdytojų suskirstymas į grupes priklauso nuo jų nacionalinio centrinio banko valstybės narės įvertinimo, kurį nulemia dviejų komponentų rodiklis: jų nacionalinio centrinio banko valstybės narės dalies dydis i) eurą įsivedusių valstybių narių agreguotame bendrajame vidaus produkte rinkos kainomis (toliau – BVP rk); ir ii) eurą įsivedusių valstybių narių pinigų finansinių institucijų bendrame agreguotame balanse (toliau – PFI-BAB). Valstybės narės ekonominė svarba, parodyta jos BVP rk, yra tinkamas komponentas, nes centrinio banko sprendimų poveikis didesnių ekonomikų valstybėse narėse yra didesnis už poveikį mažesnių ekonomikų valstybėse narėse. Taip pat, valstybės narės finansinio sektoriaus dydis yra ypač svarbus centrinio banko sprendimams, nes centrinio banko operacijų sandorio šalys priklauso šiam sektoriui. BVP rk suteikiamas 5/6 svoris, o FPI-BAB – 1/6 svoris. Toks svorių pasirinkimas tinkamas, nes reikš pakankamą ir reikšmingą atstovavimą finansiniam sektoriui.(6) Siekiant nustatyti sklandų rotacijos sistemos įvedimą, ji kuriama dviem pakopomis. Pirmoje pakopoje, kai tik valdytojų skaičius viršija 15, jie suskirstomi į dvi grupes. Pirmai grupei priskirti valdytojai balsavimo teise naudojasi ne rečiau nei antros grupės valdytojai. Kai prie euro zonos prisijungia didelis skaičius naujų valstybių narių, t. y., valdytojų skaičius viršija 21, valdytojai suskirstomi į tris grupes. Kiekvienoje grupėje valdytojai naudojasi balsavimo teise vienodą laiko tarpą. Šių dviejų principų išsamias įgyvendinimo nuostatas bei bet kurį įmanomą sprendimą atidėti rotacijos sistemos pradžią tam, kad būtų išvengta situacijos, kai valdytojai vienoje grupėje balsuoja 100 % dažnumu, turi priimti Valdančioji taryba dviejų trečiųjų visų jos narių, turinčių balsavimo teisę ir ne, dauguma.(7) Kiekvienos nacionalinio centrinio banko valstybės narės dalys eurą įvedusių valstybių narių agreguotame BVP rk ir PFI-BAB turi būti patikslintos, jei suvestinis agreguotas BVP rk patikslinamas pagal Statuto 29.3 straipsnį arba, jei padidėja valdytojų skaičius Valdančiojoje taryboje. Naujos dalys, atsirandančios dėl įprastų patikslinimų, taikomos nuo pirmos kitų metų dienos. Kai vienas ar keli valdytojai tampa Valdančiosios tarybos nariais, jų atitinkamo nacionalinio centrinio banko (NC banko) valstybės narės dalims eurą įvedusių valstybių narių BVP rk ir PFI-BAB skaičiuoti naudojami orientaciniai laikotarpiai turėtų būti tokie patys kaip ir laikotarpiai, naudoti paskutiniam kas penkerius metus atliekamam dalių patikslinimui. Naujos dalys, atsirandančios dėl tokių neįprastų patikslinimų, taikomos nuo tos dienos, kurią valdytojas arba valdytojai įsijungia į Valdančiąją tarybą. Ši išsami veiklos informacija yra įgyvendinimo nuostatų, kurias turi priimti Valdančioji taryba, dalis,NUSPRENDĖ:1 straipsnisEuropos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutas iš dalies keičiamas taip:Statuto 10.2 straipsnis pakeičiamas taip:"(10.2) Kiekvienas Valdančiosios tarybos narys turi vieną balsą. Nuo datos, kai Valdančiosios tarybos narių skaičius viršija 21, kiekvienam Vykdomosios valdybos nariui suteikiama po vieną balsą ir 15 valdytojų įgauna balsavimo teisę. Pastarosios balsavimo teisės bus paskirtos ir keisis taip:- nuo datos, kai valdytojų skaičius viršija 15 iki jis pasiekia 22, valdytojai suskirstomi į dvi grupes priklausomai nuo jų nacionalinio centrinio banko valstybės narės dalies dydžio pagal eurą įsivedusių valstybių narių agreguotą bendrąjį vidaus produktą rinkos kainomis ir pinigų finansinių institucijų suvestinio balanso sumą. Agreguoto bendrojo vidaus produkto rinkos kainomis ir pinigų finansinių institucijų bendro suvestinio balanso sumos dalims atitinkamai paskiriami 5/6 ir 1/6 svoriai. Pirmąją grupę sudaro penki valdytojai, o antrąją – likusieji. Pirmajai grupei priskirti valdytojai balsavimo teise naudojasi ne rečiau nei antrosios grupės valdytojai. Atsižvelgiant į prieš tai esantį sakinį pirmajai grupei skiriamos keturios balsavimo teisės, o antrajai grupei – vienuolika balsavimo teisių,- nuo datos, kai valdytojų skaičius padidėja iki 22, valdytojai suskirstomi į tris grupes pagal įvertinimą, nustatomą pagal prieš tai minėtus kriterijus. Pirmąją grupę sudaro penki valdytojai ir jiems skiriamos keturios balsavimo teisės. Antrąją grupę sudaro viso valdytojų skaičiaus pusė, trupmenos atveju suapvalinta iki artimiausio sveikojo skaičiaus, ir šiai grupei skiriamos aštuonios balsavimo teisės. Trečiąją grupę sudaro likusieji valdytojai, kuriems skiriamos trys balsavimo teisės,- kiekvienoje grupėje valdytojai savo balsavimo teisėmis naudojasi vienodą laiko tarpą,- skaičiuojant dalis agreguotame bendrajame vidaus produkte rinkos kainomis taikomas 29.2 straipsnis. Pinigų finansinių institucijų suvestinio balanso suma skaičiuojama pagal statistikos sistemą, taikomą Europos bendrijoje skaičiavimo metu,- jei agreguotas bendrasis vidaus produktas rinkos kainomis koreguojamas pagal 29.3 straipsnį arba, jei padidėja valdytojų skaičius, grupių dydis ir (arba) sudėtis pakoreguojama pagal pirmiau minėtus principus,- Valdančioji taryba, veikdama dviejų trečdalių visų savo narių, turinčių balsavimo teisę ir be jos, dauguma, imasi visų priemonių, būtinų pirmiau minėtiems principams įgyvendinti, ir gali nuspręsti atidėti rotacijos sistemos pradžią iki datos, kai valdytojų skaičius viršys 18.Tik asmeniškai dalyvaujantieji turi teisę balsuoti. Šiai taisyklei taikant išlygą, 12.3 straipsnyje minimame Darbo reglamente gali būti nustatyta, kad Valdančiosios tarybos nariai gali balsuoti telekonferencijos būdu. Šiame reglamente taip pat numatoma, kad Valdančiosios tarybos narys, kuris negali dalyvauti Valdančiosios tarybos posėdžiuose ilgesnį laiką, gali paskirti pakaitinį Valdančiosios tarybos narį.Prieš tai esančių straipsnio dalių nuostatos nepažeidžia Valdančiosios tarybos visų narių, turinčių balsavimo teisę ir be jos, balsavimo teisių pagal 10.3, 10.6 ir 41.2 straipsnius.Jeigu šiame Statute nenustatyta kitaip, Valdančioji taryba sprendimus priima balsavimo teisę turinčių narių paprasta balsų dauguma. Balsams pasiskirsčius po lygiai, lemia pirmininko balsas.Kad Valdančioji taryba galėtų balsuoti, turi būti dviejų trečdalių jos narių, turinčių balsavimo teisę, kvorumas. Jeigu kvorumo nėra, pirmininkas gali kviesti neeilinį posėdį, kuriame sprendimai gali būti priimami nesant kvorumo."2 straipsnis1. Šį sprendimą ratifikuoja visos valstybės narės pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus. Ratifikavimo dokumentų depozitaras – Italijos Respublikos Vyriausybė.2. Šis sprendimas įsigalioja antro mėnesio po to, kurį paskutinė valstybė narė signatarė, įgyvendindama šį formalumą, perduoda depozitarui ratifikavimo dokumentą, pirmą dieną.Priima Briuselyje, 2003 m. kovo 21 d.Tarybos, susitikusios valstybių arba vyriausybių vadovų sudėties, varduPirmininkasC. Simitis[1] Prie Europos bendrijos steigimo sutarties su pakeitimais, padarytais Nicos sutartimi, pridėtame protokole nustatytas statutas.[2] OL C 29, 2003 2 7, p. 6.[3] Nuomonė pareikšta 2003 m. kovo 13 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[4] Nuomonė pareikšta 2003 m. vasario 21 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).--------------------------------------------------