title: 2019 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/848 dėl 2015 m. Tarptautinio susitarimo dėl alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sudarymo Europos Sąjungos vardu

text:
27.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 139/1

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/848
         2019 m. gegužės 17 d.
         dėl 2015 m. Tarptautinio susitarimo dėl alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sudarymo Europos Sąjungos vardu
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunkčiu ir 218 straipsnio 7 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
         kadangi:

                     (1)

                     2013 m. lapkričio 19 d. Taryba įgaliojo Komisiją Sąjungos vardu pradėti derybas dėl naujo tarptautinio susitarimo dėl alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sudarymo;

                     (2)

                     Jungtinių Tautų konferencijoje, skirtoje deryboms dėl 2005 m. Tarptautinį susitarimą dėl alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių pakeisiančio Susitarimo, Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) 24-ių valstybių narių atstovai ir dvi tarpvyriausybinės organizacijos 2015 m. spalio 9 d. priėmė 2015 m. Tarptautinio susitarimo dėl alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių (toliau – Susitarimas) tekstą;

                     (3)

                     vadovaujantis Tarybos sprendimu (ES) 2016/1892 (1), Susitarimas Sąjungos vardu buvo pasirašytas 2016 m. lapkričio 28 d. Jungtinių Tautų būstinėje Niujorke su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

                     (4)

                     Susitarimas pagal jo 31 straipsnio 2 dalį laikinai įsigaliojo 2017 m. sausio 1 d.;

                     (5)

                     Narių taryba yra Tarptautinės alyvuogių tarybos sprendimų priėmimo organas, kuris naudojasi visais įgaliojimais ir vykdo visas funkcijas, būtinas Susitarimo tikslams pasiekti. Įgaliojimai atstovauti Sąjungai Narių taryboje turėtų būti suteikti Komisijai;

                     (6)

                     pagal Susitarimo 19 straipsnio 2 dalį, Narių taryba gali iš dalies pakeisti alyvuogių aliejaus, alyvuogių išspaudų aliejaus ir valgomųjų alyvuogių pavadinimus ir apibrėžtis, pateiktus Susitarimo B ir C prieduose, ir taip iš dalies pakeisti Susitarimą;

                     (7)

                     siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tokių Susitarimo dalinių pakeitimų priėmimui Narių taryboje ir išvengti pavojaus, kai nėra Sąjungos pozicijos, Komisiją reikėtų įgalioti Sąjungos vardu patvirtinti tokius siūlomus dalinius pakeitimus konkrečiomis materialinėmis ir procedūrinėmis sąlygomis;

                     (8)

                     siekiant užtikrinti, kad Komisijos atliktas siūlomų Susitarimo B ir C priedų dalinių pakeitimų patvirtinimas atitiktų šiame sprendime nustatytas sąlygas, Komisija tuos siūlomus pakeitimus Tarybai turėtų pateikti pakankamai iš anksto;

                     (9)

                     Komisijos Tarybai pateiktų siūlomų dalinių pakeitimų atitiktis turėtų būti vertinama Nuolatinių atstovų komiteto (toliau – COREPER). Komisija turėtų patvirtinti tuos siūlomus dalinius pakeitimus, nebent valstybės narės, pagal ES sutarties 16 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą Taryboje sudarančios sprendimą blokuojančią mažumą, jiems paprieštarautų COREPER;

                     (10)

                     Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Sąjungos vardu patvirtinamas 2015 m. Tarptautinis susitarimas dėl alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių. (2)

            2 straipsnis
            Tarybos pirmininkas paskiria asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu deponuoti Susitarimo 28 straipsnio 4 dalyje numatytą patvirtinimo aktą. (3)

            3 straipsnis
            Narių taryboje Sąjungai atstovauja Komisija.

            4 straipsnis
            Jei Narių taryba raginama priimti alyvuogių aliejaus, alyvuogių išspaudų aliejaus ir valgomųjų alyvuogių pavadinimų ir apibrėžčių, pateiktų Susitarimo B ir C prieduose, dalinius pakeitimus pagal Susitarimo 19 straipsnio 2 dalį, Komisijai suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu patvirtinti siūlomus dalinius pakeitimus tokiomis sąlygomis:

                        1)

                        Komisija užtikrina, kad patvirtinimas Sąjungos vardu:

                                    —

                                    atitiktų Sąjungos interesus;

                                    —

                                    padėtų siekti tikslų, kurių Sąjunga siekia savo prekybos politikos srityje;

                                    —

                                    atsižvelgtų į Sąjungos gamintojų, veiklos vykdytojų ir vartotojų interesus;

                                    —

                                    neprieštarautų Sąjungos teisei ar tarptautinei teisei, visų pirma neprieštarautų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 1308/2013 (4), nepažeidžiant Komisijos teisės priimti deleguotuosius aktus, kuriais Sąjungos taisyklės būtų iš dalies pakeistos pagal Susitarimo dalinius pakeitimus, priimtus Narių taryboje, visų pirma kiek tai susiję su prekybos standartais alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuje, nurodytais to reglamento 75 straipsnyje;

                                    —

                                    kai taikytina, padėtų gerinti alyvuogių produktų kokybę tobulinant sukčiavimo bei klaidinančios praktikos ir klastojimo atvejų nustatymą;

                                    —

                                    kai taikytina, geriau atsižvelgtų į autentiškų alyvuogių produktų įvairovę;

                                    —

                                    kai taikytina, siektų tarptautinių standartų, susijusių su alyvuogių aliejaus, maišyto alyvuogių išspaudų aliejaus ir valgomųjų alyvuogių fizinėmis, cheminėmis ir juslinėmis savybėmis, suderinimo;

                                    —

                                    kai taikytina, nesudarytų kliūčių inovacijoms ir

                                    —

                                    kai taikytina sudarytų palankesnes sąlygas prekybai alyvuogių produktais.

                        2)

                        Prieš patvirtindama tokius siūlomus dalinius pakeitimus Sąjungos vardu, Komisija Tarybai pateikia juos apsvarstyti pakankamai iš anksto ir likus ne mažiau kaip 15 darbo dienų iki posėdžio, kuriame Narių taryba raginama priimti tuos siūlomus dalinius pakeitimus.
                        COREPER vertina siūlomų dalinių pakeitimų atitiktį šio straipsnio 1 daliai.
                        Komisija Sąjungos vardu patvirtina siūlomus dalinius pakeitimus, nebent valstybės narės, pagal ES sutarties 16 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą Taryboje sudarančios sprendimą blokuojančią mažumą, jiems paprieštarautų. Jeigu susidaro tokia sprendimą blokuojanti mažuma, Komisija Sąjungos vardu atmeta siūlomus dalinius pakeitimus.

            5 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 17 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  2016 m. spalio 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1892 dėl 2015 m. Tarptautinio susitarimo dėl alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir jo laikino taikymo (OL L 293, 2016 10 28, p. 2).

            (2)  Susitarimo tekstas paskelbtas OL L 293, 2016 10 28, p. 4 kartu su Sprendimu dėl pasirašymo.

            (3)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos generalinis sekretoriatas.

            (4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671).


title: 2019 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/851 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 74-oje sesijoje ir Jūrų saugumo komiteto 101-oje sesijoje, dėl Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos II priedo dalinių pakeitimų, 2011 m. Tarptautinio išplėstinės tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programos kodekso dalinių pakeitimų, Tarptautinio gelbėjimo priemonių kodekso dalinių pakeitimų, Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje priedėlio C, E ir P formų dalinių pakeitimų ir Tarptautinio laivų, naudojančių dujas ar kitą žemos pliūpsnio temperatūros kurą, saugos kodekso dalinių pakeitimų priėmimo

text:
27.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 139/10

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/851
         2019 m. gegužės 14 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 74-oje sesijoje ir Jūrų saugumo komiteto 101-oje sesijoje, dėl Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos II priedo dalinių pakeitimų, 2011 m. Tarptautinio išplėstinės tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programos kodekso dalinių pakeitimų, Tarptautinio gelbėjimo priemonių kodekso dalinių pakeitimų, Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje priedėlio C, E ir P formų dalinių pakeitimų ir Tarptautinio laivų, naudojančių dujas ar kitą žemos pliūpsnio temperatūros kurą, saugos kodekso dalinių pakeitimų priėmimo
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Sąjungos veiksmais jūrų transporto sektoriuje turėtų būti siekiama apsaugoti jūros aplinką ir didinti jūrų saugumą;

                     (2)

                     2019 m. gegužės 13–17 d. vyksiančioje Tarptautinės jūrų organizacijos (toliau – IMO) Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 74-oje sesijoje (toliau – MEPC 74) tikimasi priimti Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos II priedo (toliau – MARPOL II priedas) dalinius pakeitimus;

                     (3)

                     2019 m. birželio 5–14 d. vyksiančioje IMO Jūrų saugumo komiteto 101-oje sesijoje (toliau – MSC 101) numatoma priimti 2011 m. Tarptautinio išplėstinės tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programos kodekso (toliau – 2011 m. IAP kodeksas) dalinius pakeitimus, Tarptautinio gelbėjimo priemonių kodekso (toliau – GP kodeksas) dalinius pakeitimus, įrangos sąrašų (Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (toliau – SOLAS) priedėlio C, E ir P formų) dalinius pakeitimus ir Tarptautinio laivų, naudojančių dujas ar kitą žemos pliūpsnio temperatūros kurą, saugos kodekso (toliau – TDK kodeksas) A ir A-1 dalių dalinius pakeitimus;

                     (4)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi MEPC 74, nes MARPOL II priedo daliniai pakeitimai galės daryti lemiamą įtaką Sąjungos teisės, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/35/EB (1) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/59/EB (2), turiniui;

                     (5)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi MSC 101, nes: 2011 m. IAP kodekso daliniai pakeitimai galės daryti lemiamą įtaką Sąjungos teisės, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 530/2012 (3), turiniui; GP kodekso daliniai pakeitimai galės daryti lemiamą įtaką Sąjungos teisės, t. y. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/773 (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/90/ES (5), turiniui; SOLAS konvencijos daliniai pakeitimai galės daryti lemiamą įtaką Sąjungos teisės, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB (6), turiniui; ir TDK kodekso daliniai pakeitimai galės daryti lemiamą įtaką Sąjungos teisės, t. y. Direktyvos 2009/45/EB, turiniui;

                     (6)

                     MARPOL II priedo daliniais pakeitimais turėtų būti užtikrintas su krovinių likučiuose ir cisternų paplavose esančiais patvariais plūdriais didelės klampos ir (arba) aukštos lydymosi temperatūros produktais susijusio poveikio aplinkai sumažinimas;

                     (7)

                     2011 m. IAP kodekso daliniai pakeitimai turėtų apimti kodekso redakcinius pakeitimus, kuriais būtų nustatyti visi privalomieji reikalavimai ir patobulintos lentelės ir formos, taip pat tie redakciniai pakeitimai turėtų būti sujungti su tekstu dėl naujų esminių reikalavimų atsižvelgiant į neseniai atnaujintą Tarptautinės klasifikacinių bendrovių asociacijos suvienodintų reikalavimų Z10 eilutę;

                     (8)

                     GP kodekso 6.1.1.3 punkto daliniais pakeitimais turėtų būti užtikrinta, kad būtų vienodai įgyvendinamos nuostatos dėl mažų gelbėjimo valčių, kurios nėra laivo plūdriosios gelbėjimo priemonės, rankinio nuleidimo į vandenį;

                     (9)

                     GP kodekso 4.4.8.1 punkto daliniais pakeitimais turėtų būti užtikrinta, kad gelbėjimosi valtims su dviem savarankiškomis varymo sistemomis būtų taikoma išimtis dėl pareigos turėti pakankamai plūdriųjų irklų su reikiamais įtaisais, skirtų judėti ramioje jūroje;

                     (10)

                     SOLAS konvencijos priedėlyje pateiktų įrangos sąrašų C, E ir P formų 8.1 punkto daliniais pakeitimais turėtų būti užtikrintas aiškumas, kad ne visi iš išvardytų indikatorių yra taikytini visiems laivams, todėl indikatorius atitinkamai galima išbraukti;

                     (11)

                     TDK kodekso A ir A-1 dalių daliniais pakeitimais, nustatant būtinus dalinius pakeitimus, pagrįstus taikant kodeksą įgyta patirtimi, turėtų būti užtikrintas esamų reikalavimų laivams, kuriuose kaip kuras naudojamos gamtinės dujos, nuoseklumas;

                     (12)

                     Sąjunga nėra nei IMO narė, nei atitinkamų konvencijų ir kodeksų susitariančioji šalis. Todėl Taryba turėtų įgalioti valstybes nares pareikšti Sąjungos poziciją ir savo sutikimą būti saistomoms tų dalinių pakeitimų tiek, kiek tie daliniai pakeitimai priklauso Sąjungos išimtinei kompetencijai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IMO Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 74-oje sesijoje, yra pritarti IMO dokumento MEPC 74/3/1 priede nustatytų Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos II priedo dalinių pakeitimų, susijusių su cisternų paplavose esančių patvarių plūdrių didelės klampos ir (arba) aukštos lydymosi temperatūros produktų šalinimo reikalavimais, priėmimui.

            2 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IMO Jūrų saugumo komiteto 101-oje sesijoje, yra pritarti tam, kad būtų:

                        a)

                        priimti 2011 m. Tarptautinio išplėstinės tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programos kodekso daliniai pakeitimai, nustatyti IMO dokumente SDC 6/13/Add.1;

                        b)

                        priimti Tarptautinio gelbėjimo priemonių kodekso 6.1.1.3 punkto daliniai pakeitimai, nustatyti IMO dokumento MSC 101/3 4 priede;

                        c)

                        priimti Tarptautinio gelbėjimo priemonių kodekso 4.4.8.1 punkto daliniai pakeitimai, nustatyti IMO dokumento MSC 101/3 4 priede;

                        d)

                        priimti Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje priedėlyje pateiktų įrangos sąrašų C, E ir P formų 8.1 punkto daliniai pakeitimai, nustatyti IMO dokumento MSC 101/3 1 priede;

                        e)

                        priimti Tarptautinio laivų, naudojančių dujas ar kitą žemos pliūpsnio temperatūros kurą, saugos kodekso A ir A-1 dalių daliniai pakeitimai, nustatyti IMO dokumento MSC 101/3 3 priede.

            3 straipsnis

               1.   1 straipsnyje išdėstytą poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui pareiškia valstybės narės, kurios visos yra IMO narės.

               2.   2 straipsnyje išdėstytą poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui pareiškia valstybės narės, kurios visos yra IMO narės.

               3.   Dėl nedidelių 1 ir 2 straipsniuose nurodytų pozicijų pakeitimų galima susitarti be papildomo Tarybos sprendimo.

            4 straipsnis
            Valstybės narės įgaliojamos pareikšti savo sutikimą būti saistomoms Sąjungos interesų labui 1 ir 2 straipsniuose nurodytų dalinių pakeitimų tiek, kiek tie daliniai pakeitimai priklauso Sąjungos išimtinei kompetencijai.

            5 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               P. DAEA

            (1)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už taršos pažeidimus, įskaitant baudžiamąsias, įvedimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 11).

            (2)  2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams (OL L 332, 2000 12 28, p. 81).

            (3)  2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 530/2012 dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (OL L 172, 2012 6 30, p. 3).

            (4)  2018 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/773 dėl laivų įrenginių modelio, konstrukcijos ir veikimo charakteristikų reikalavimų ir bandymo standartų, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/306 (OL L 133, 2018 5 30, p. 1).

            (5)  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/90/ES dėl laivų įrenginių, kuria panaikinama Tarybos direktyva 96/98/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 146).

            (6)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).


title: 2019 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/852, kuriuo nustatoma Regionų komiteto sudėtis

text:
27.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 139/13

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/852
         2019 m. gegužės 21 d.
         kuriuo nustatoma Regionų komiteto sudėtis
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Sutarties 300 straipsnyje nustatytos Regionų komiteto sudėties taisyklės;

                     (2)

                     Regionų komiteto sudėtis po Kroatijos įstojimo buvo pakeista Tarybos sprendimu 2014/930/ES (1). Narių skaičius Estijos, Kipro ir Liuksemburgo atveju buvo sumažintas po vieną siekiant panaikinti neatitikimą tarp Sutarties 305 straipsnio pirmoje pastraipoje nustatyto didžiausio Regionų komiteto narių skaičiaus ir Regionų komiteto narių skaičiaus po Kroatijos įstojimo;

                     (3)

                     Sprendimo 2014/930/ES preambulėje nurodoma, kad tas sprendimas turi būti peržiūrimas laiku, prieš 2020 m. prasidėsiančią Regionų komiteto kadenciją;

                     (4)

                     2018 m. liepos 3 d. Regionų komitetas priėmė rekomendacijas Komisijai ir Tarybai dėl jo būsimos sudėties;

                     (5)

                     dabartinė Regionų komiteto sudėties pusiausvyra turėtų, kiek įmanoma, likti tokia pati, nes ji yra kelių iš eilės tarpvyriausybinių konferencijų rezultatas;

                     (6)

                     Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos Regionų komitete atsilaisvins 24 vietos. Todėl turėtų būti atkurta prieš priimant Sprendimą 2014/930/ES buvusi vietų paskirstymo pusiausvyra,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis

               1.   Regionų komiteto narių skaičius yra:

                           Belgija

                           12

                           Bulgarija

                           12

                           Čekija

                           12

                           Danija

                           9

                           Vokietija

                           24

                           Estija

                           7

                           Airija

                           9

                           Graikija

                           12

                           Ispanija

                           21

                           Prancūzija

                           24

                           Kroatija

                           9

                           Italija

                           24

                           Kipras

                           6

                           Latvija

                           7

                           Lietuva

                           9

                           Liuksemburgas

                           6

                           Vengrija

                           12

                           Malta

                           5

                           Nyderlandai

                           12

                           Austrija

                           12

                           Lenkija

                           21

                           Portugalija

                           12

                           Rumunija

                           15

                           Slovėnija

                           7

                           Slovakija

                           9

                           Suomija

                           9

                           Švedija

                           12.

               2.   Jei šio sprendimo taikymo dieną Jungtinė Karalystė vis dar bus Sąjungos narė, Regionų komiteto narių skaičius atitiks Tarybos sprendimo 2014/930/ES 1 straipsnyje numatytą narių skaičių, kol teisiškai įsigalios Jungtinės Karalystės išstojimas iš Sąjungos. Nuo dienos, kurią teisiškai įsigalioja Jungtinės Karalystės išstojimas iš Sąjungos, Regionų komiteto narių skaičius atitinka šio straipsnio 1 dalyje numatytą narių skaičių.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
            Jis taikomas nuo 2020 m. sausio 26 d.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 21 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               G. CIAMBA

            (1)  2014 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas 2014/930/ES, kuriuo nustatoma Regionų komiteto sudėtis (OL L 365, 2014 12 19, p. 143).


title: 2019 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/853, kuriuo nustatoma Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto sudėtis

text:
27.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 139/15

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/853
         2019 m. gegužės 21 d.
         kuriuo nustatoma Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto sudėtis
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 301 straipsnį,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Sutarties 300 straipsnyje nustatytos Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto sudėties taisyklės;

                     (2)

                     Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto sudėtis po Kroatijos įstojimo buvo priderinta Tarybos sprendimu (ES) 2015/1157 (1). Narių skaičius Estijos, Kipro ir Liuksemburgo atveju buvo sumažintas po vieną siekiant panaikinti neatitikimą tarp Sutarties 301 straipsnio pirmoje pastraipoje nustatyto didžiausio Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narių skaičiaus ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narių skaičiaus po Kroatijos įstojimo;

                     (3)

                     Sprendimo (ES) 2015/1157 preambulėje nurodoma, kad tas sprendimas turi būti peržiūrimas laiku, prieš 2020 m. prasidėsiančią Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto kadenciją;

                     (4)

                     2018 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė rekomendacijas Komisijai ir Tarybai dėl jo būsimos sudėties;

                     (5)

                     dabartinė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto sudėties pusiausvyra turėtų, kiek įmanoma, likti tokia pati, nes ji yra kelių iš eilės Tarpvyriausybinių konferencijų rezultatas;

                     (6)

                     Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitete atsilaisvintų 24 vietos. Todėl turėtų būti atkurta prieš priimant Sprendimą (ES) 2015/1157 buvusi vietų paskirstymo pusiausvyra,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis

               1.   Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narių skaičius yra:

                           Belgija

                           12

                           Bulgarija

                           12

                           Čekija

                           12

                           Danija

                           9

                           Vokietija

                           24

                           Estija

                           7

                           Airija

                           9

                           Graikija

                           12

                           Ispanija

                           21

                           Prancūzija

                           24

                           Kroatija

                           9

                           Italija

                           24

                           Kipras

                           6

                           Latvija

                           7

                           Lietuva

                           9

                           Liuksemburgas

                           6

                           Vengrija

                           12

                           Malta

                           5

                           Nyderlandai

                           12

                           Austrija

                           12

                           Lenkija

                           21

                           Portugalija

                           12

                           Rumunija

                           15

                           Slovėnija

                           7

                           Slovakija

                           9

                           Suomija

                           9

                           Švedija

                           12.

               2.   Jei šio sprendimo taikymo dieną Jungtinė Karalystė vis dar bus Sąjungos valstybė narė, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narių skaičius atitiks Sprendimo (ES) 2015/1157 1 straipsnyje numatytą skaičių kol teisiškai įsigalios Jungtinės Karalystės išstojimas iš Sąjungos. Nuo dienos, kurią teisiškai įsigalioja Jungtinės Karalystės išstojimas iš Sąjungos, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narių skaičius atitinka šio straipsnio 1 dalyje numatytą narių skaičių.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
            Jis taikomas nuo 2020 m. rugsėjo 21 d.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 21 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               G. CIAMBA

            (1)  2015 m. liepos 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1157, kuriuo nustatoma Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto sudėtis (OL L 187, 2015 7 15, p. 28).


title: 2019 m. gegužės 27 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/937 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl Jungtinės Karalystės pateiktos prisijungimo prie Konvencijos dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante paraiškos

text:
7.6.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 149/61

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/937
         2019 m. gegužės 27 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl Jungtinės Karalystės pateiktos prisijungimo prie Konvencijos dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante paraiškos
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Konvencija dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante (1) (toliau – NASCO konvencija) patvirtinta Tarybos sprendimu 82/886/EEB (2) ir įsigaliojo 1983 m. spalio 1 d.;

                     (2)

                     2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė apie savo ketinimą išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį. Sutartys Jungtinei Karalystei nebebus taikomos nuo susitarimo dėl išstojimo įsigaliojimo dienos arba, jei tokio susitarimo nebus, pagal Europos Vadovų Tarybos sprendimą (ES) 2019/584 (3) nuo 2019 m. lapkričio 1 d., nebent Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, vieningai nuspręstų pratęsti tą terminą;

                     (3)

                     kol neišstojo iš Sąjungos, Jungtinė Karalystė tebėra valstybė narė, kuri turi visas Sutartyse numatytas teises ir kuriai privalomos visos Sutartyse numatytos pareigos, tarp jų pareiga laikytis lojalaus bendradarbiavimo principo;

                     (4)

                     2017 m. balandžio 29 d. priimtose gairėse Europos Vadovų Taryba pripažino, kad dėl tarptautinio konteksto būtina atsižvelgti į Jungtinės Karalystės kaip išstojančios valstybės narės specifiškumą, tačiau, kol tebėra valstybė narė, Jungtinė Karalystė turi laikytis įsipareigojimų ir likti lojali Sąjungos interesams;

                     (5)

                     2019 m. balandžio 25 d.Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje paskelbtame Susitarime dėl išstojimo (4) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) numatyta Sąjungos teisės nuostatų taikymo Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje po to, kai jai ir jos teritorijoje nustos galioti Sutartys, tvarka (toliau – pereinamasis laikotarpis). Jeigu Susitarimas dėl išstojimo įsigalios, Sąjungos teisė (įskaitant tarptautinius susitarimus, prie kurių Sąjunga yra prisijungusi) pagal Susitarimą dėl išstojimo ir toliau bus taikoma Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje pereinamuoju laikotarpiu ir nustos galioti pereinamojo laikotarpio pabaigoje;

                     (6)

                     šiuo metu NASCO konvencija taikoma Jungtinei Karalystei, nes Sąjunga yra šios konvencijos susitariančioji šalis;

                     (7)

                     pagal NASCO konvencijos 17 straipsnio 3 dalį prie tos konvencijos gali prisijungti bet kuri valstybė, kurios jurisdikcijai priklauso žvejybos plotai Šiaurės Atlanto vandenyne arba kuri yra lašišų išteklių kilmės valstybė, jei tam pritaria pagal NASCO konvenciją įsteigtos Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos taryba;

                     (8)

                     2019 m. vasario 28 d. Jungtinė Karalystė pateikė paraišką prisijungti prie NASCO konvencijos kaip susitariančioji šalis, atsižvelgdama į tai, kad Susitarimas dėl išstojimo gali būti nesudarytas iki tos dienos, kai Jungtinei Karalystei nustos būti taikomos Sutartys;

                     (9)

                     remiantis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) (5) 66 straipsniu, valstybės, kurių upėse neršia anadrominių išteklių žuvys, turi būti labiausiai suinteresuotos tokiais ištekliais ir atsakingos už juos. Anadrominių išteklių kilmės valstybė turi užtikrinti jų išsaugojimą nustatydama tinkamas reguliavimo priemones, taikomas žvejybai visuose vandenyse, kurie yra į kranto pusę nuo jos išskirtinės ekonominės zonos išorinių ribų. Tais atvejais, kai anadrominiai ištekliai migruoja į arba per vandenis, kurie yra į kranto pusę nuo valstybės, kuri nėra kilmės valstybė, išskirtinės ekonominės zonos išorinių ribų, ta valstybė turi bendradarbiauti su kilmės valstybe tų išteklių išsaugojimo ir valdymo klausimais;

                     (10)

                     siekdama užkirsti kelią netausiai žvejybai, Sąjunga suinteresuota, kad Jungtinė Karalystė bendradarbiautų užtikrinant, kad lašišų ištekliai būtų valdomi laikantis visų UNCLOS ir 1995 m. rugpjūčio 4 d. Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (6) (UNFSA) ar bet kokio kito tarptautinio susitarimo nuostatų ar tarptautinės teisės normų;

                     (11)

                     kaip nustatyta UNCLOS 66 straipsnyje, anadrominių išteklių kilmės valstybė ir kitos tuos išteklius žvejojančios valstybės privalo susitarti dėl to straipsnio įgyvendinimo tvarkos. Tokį bendradarbiavimą galima organizuoti per regionines žvejybos valdymo organizacijas;

                     (12)

                     Jungtinės Karalystės prisijungimas prie NASCO konvencijos suteiks jai galimybę bendradarbiauti dėl būtinų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, tinkamai atsižvelgiant į kitų šalių ir Sąjungos teises, interesus ir pareigas, ir užtikrinti, kad žvejybos veikla būtų vykdoma taip, kad atitinkami lašišų ištekliai būtų naudojami tausiai;

                     (13)

                     todėl Sąjunga suinteresuota pritarti Jungtinės Karalystės pateiktai prisijungimo prie NASCO konvencijos paraiškai nuo to momento, kai Sąjungos teisė nustos būti taikoma Jungtinei Karalystei,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Konvenciją dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante įsteigtos Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos taryboje yra pritarti Jungtinės Karalystės prisijungimo prie tos konvencijos paraiškai su sąlyga, kad šis pritarimas patvirtinamas nuo to momento, kai Sąjungos teisė nustos būti taikoma Jungtinei Karalystei.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 27 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               N. HURDUC

            (1)  OL L 378, 1982 12 31, p. 25.

            (2)  1982 m. gruodžio 13 d. Tarybos sprendimas 82/886/EEB dėl Konvencijos dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante patvirtinimo (OL L 378, 1982 12 31, p. 24).

            (3)  2019 m. balandžio 11 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimas (ES) 2019/584, priimtas susitarus su Jungtine Karalyste, kuriuo pratęsiamas terminas pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį (OL L 101, 2019 4 11, p. 1).

            (4)  OL C 144I, 2019 4 25, p. 1.

            (5)  OL L 179, 1998 6 23, p. 3.

            (6)  OL L 189, 1998 7 3, p. 14.


title: 2019 m. birželio 6 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/938, kuriuo remiamas pasitikėjimo stiprinimo procesas siekiant sukurti teritoriją be branduolinių ir visų kitų masinio naikinimo ginklų Artimuosiuose Rytuose

text:
7.6.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 149/63

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2019/938
         2019 m. birželio 6 d.
         kuriuo remiamas pasitikėjimo stiprinimo procesas siekiant sukurti teritoriją be branduolinių ir visų kitų masinio naikinimo ginklų Artimuosiuose Rytuose
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,
         atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2016 m. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija ir 2003 m. Europos Sąjungos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategija grindžiamos įsitikinimu, kad daugiašalis požiūris į saugumą, įskaitant nusiginklavimą ir ginklų neplatinimą, yra geriausias būdas išlaikyti tarptautinę tvarką;

                     (2)

                     todėl Sąjungos politikoje numatyta laikytis galiojančių nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo sutarčių, susitarimų bei normų, juos įgyvendinti ir stiprinti jų įgyvendinimą bei visuotinį taikymą ir bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis bei joms padėti įgyvendinti jų įsipareigojimus pagal daugiašales konvencijas ir režimus;

                     (3)

                     2008 m. liepos 13 d. įvykusio Viduržemio jūros regionui skirto Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimo bendrąja deklaracija, kuria sukuriama Viduržemio jūros šalių sąjunga, dar kartą patvirtintas bendras tikslas siekti taikos ir saugumo regione, kaip nurodyta 1995 m. lapkričio 27–28 d. Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių konferencijoje patvirtintoje Barselonos deklaracijoje, kuria regioninis saugumas, inter alia, skatinamas, inter alia, veiksmais, kuriais remiamas branduolinių, cheminių ir biologinių ginklų neplatinimas, prisijungimas prie tarptautinių ir regioninių ginklų neplatinimo režimų, ginklų kontrolės ir nusiginklavimo susitarimų, pavyzdžiui, prie Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (toliau – NPT), Cheminio ginklo uždraudimo konvencijos, Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos, Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties ir (arba) prie regioninių susitarimų, pavyzdžiui, dėl teritorijų be branduolinių ginklų, įskaitant jų tikrinimo režimus, taip pat visų šių susitarimų ir režimų laikymasis, ir sąžiningu Barselonos deklaraciją pasirašiusių šalių įsipareigojimų pagal konvencijas dėl ginklų kontrolės, nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo vykdymu;

                     (4)

                     Viduržemio jūros sąjungos Šalys sieks, kad būtų sukurta abipusiškai ir veiksmingai patikrinama Artimųjų Rytų teritorija be branduolinių, cheminių ir biologinių masinio naikinimo ginklų (MNG) bei jų siuntimo į taikinį priemonių. Be to, Šalys apsvarstys praktinius žingsnius kaip, inter alia, užkirsti kelią branduolinių, cheminių ir biologinių ginklų platinimui, taip pat įprastinių ginklų pertekliaus susikaupimui;

                     (5)

                     2008 m. Paryžiuje Sąjunga surengė seminarą „Saugumas Artimuosiuose Rytuose, MNG neplatinimas ir nusiginklavimas“, kuriame susitiko regiono valstybių ir Sąjungos valstybių narių, taip pat akademinės bendruomenės ir nacionalinių branduolinės energijos agentūrų atstovai;

                     (6)

                     2010 m. NPT peržiūros konferencijoje buvo pabrėžta proceso, kuriuo siekiama visapusiško jos 1995 m. rezoliucijos dėl Artimųjų Rytų (toliau – 1995 m. rezoliucija) įgyvendinimo, svarba. Tuo tikslu konferencijoje buvo palaikomi praktiniai žingsniai, inter alia, svarstant visus pasiūlymus buvo siekiama remti 1995 m. rezoliucijos įgyvendinimą, įskaitant Sąjungos pasiūlymą surengti tolesnį seminarą, susijusį su tuo, kuris buvo surengtas 2008 m. birželio mėn.;

                     (7)

                     be to, 2010 m. NPT peržiūros konferencijoje buvo pripažinta, koks svarbus vaidmuo tenka pilietinei visuomenei įgyvendinant 1995 m. rezoliuciją, ir buvo paraginta dėti visas pastangas toje srityje;

                     (8)

                     2011 m. Briuselyje Sąjunga surengė seminarą remti pasitikėjimo stiprinimo procesą siekiant sukurti Artimųjų Rytų teritoriją be MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonių, kuriame dalyvavo regiono valstybių, trijų NPT valstybių depozitarių, Sąjungos valstybių narių, kitų suinteresuotųjų valstybių aukšto rango atstovai, taip pat akademinės bendruomenės ir pagrindinių regioninių ir tarptautinių organizacijų oficialūs atstovai;

                     (9)

                     2012 m. Sąjunga nusprendė toliau remti pasitikėjimo stiprinimo procesą siekiant sukurti teritoriją be branduolinių ir visų kitų MNG Artimuosiuose Rytuose, be kita ko, remiant JT paskirto tarpininko darbą, susijusį su 2012 m. konferencija dėl tokios teritorijos sukūrimo, ir surengiant pajėgumų stiprinimo praktinį seminarą ir tolesnės veiklos, susijusios su 2008 m. ir 2011 m. Sąjungos seminarais, renginį;

                     (10)

                     Sąjunga daug kartų yra pareiškusi esanti pasirengusi toliau remti procesą siekiant sukurti teritoriją be MNG (toliau – TBMNG) Artimuosiuose Rytuose ir norėtų toliau remti pasitikėjimo stiprinimo procesus, kurie būtų panašūs į nurodytus 2008 m., 2011 m. ir 2012 m. surengtuose Sąjungos seminaruose ir praktiniuose seminaruose;

                     (11)

                     2018 m. gegužės 24 d. pristatytoje Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus nusiginklavimo darbotvarkėje „Mūsų bendros ateities užtikrinimas“ jis įsipareigojo dirbti kartu su JT valstybėmis narėmis, kad būtų stiprinamos ir konsoliduojamos teritorijos be branduolinio ginklo, be kita ko, remiant tolesnį tokių teritorijų kūrimą, be kita ko, Artimuosiuose Rytuose,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis

               1.   Siekdama daryti pažangą, susijusią su Sąjungos įsipareigojimo sukurti TBMNG Artimuosiuose Rytuose įgyvendinimu, ir vykdyti su ankstesne 2008 m., 2011 m. ir 2012 m. Sąjungos veikla susijusią tolesnę veiklą bei skatinti pasitikėjimo kūrimą remiant procesą, kuriuo siekiama sukurti tokią teritoriją, Sąjunga turėtų remti veiklą, kuria skatinamas įtraukus ekspertų ir sprendimus priimančių asmenų dialogas dėl TBMNG Artimuosiuose Rytuose, inter alia, šiomis priemonėmis:

                           a)

                           nustatant, kokia patirtis įgyta dedant pastangas daryti pažangą, susijusią su TBMNG kūrimu 1996–2015 m. laikotarpiu;

                           b)

                           kuriant analitinius gebėjimus remti naują požiūrį į regioninio saugumo problemas ir į TBMNG, be kita ko, pasinaudojant patirtimi, įgyta kuriant kitas regionines teritorijas be branduolinių ginklų;

                           c)

                           telkiant idėjas ir rengiant naujus pasiūlymus dėl pažangos šiuo klausimu.

               2.   Atsižvelgiant į tai, Sąjungos remiamu projektu vykdoma ši konkreti veikla:

                           a)

                           I etapas
                           Pirmuoju projekto etapu daugiausia dėmesio bus skirta ekspertų tinklų kūrimui, informavimo veiklai ir komunikacijai bei nagrinėtinų klausimų ir temų nustatymui. Pagrindinės veiklos sritys:

                                       i)

                                       pradinio atitinkamų ekspertų ir institucijų regioninio tinklo sukūrimas;

                                       ii)

                                       informavimo veikla, pokalbiai ir literatūros peržiūra bei atitinkamų dokumentų rinkimas;

                                       iii)

                                       pirmas projekto pagrindinės grupės posėdis;

                                       iv)

                                       papildomas renginys Generalinės Asamblėjos Pirmojo komiteto sesijos metu 2019 m. spalio mėn.;

                                       v)

                                       praktinis seminaras, kuriame dalyvautų 15–20 projekto regioninio tinklo narių ir projekto pagrindinės grupės narių;

                           b)

                           II etapas
                           Projekto antrame etape daugiausia dėmesio bus skiriama bendradarbiavimui su atitinkamais asmenimis, ekspertais, akademinės bendruomenės atstovais ir politikos srities tyrėjais bei regiono institutais, kad būtų pasiūlyta įžvalgų ir perspektyvų, susijusių su I etape nustatytais klausimais ir temomis, taip pat patvirtintas naratyvas apie 1995–2015 m. laikotarpiu įdėtas pastangas TBMNG klausimais. Pagrindinės veiklos sritys apima:

                                       i)

                                       iki 50 individualių pokalbių su asmenimis iš regiono ir iš už jo ribų;

                                       ii)

                                       ne daugiau kaip šeši nedidelio masto mokslinių tyrimų institutų rengiamų atitinkamų regiono ekspertų susitikimai;

                                       iii)

                                       Jungtinių Tautų Nusiginklavimo tyrimų instituto (toliau – UNIDIR) ataskaitos dėl TBMNG Artimuosiuose Rytuose viso projekto pateikimas JT valstybėms narėms ir JT nusiginklavimo reikalų biurui;

                                       iv)

                                       specialus renginys, surengtas 2020 m. NPT peržiūros konferencijoje;

                                       v)

                                       2020 m. JT būstinėje Niujorke surengtas posėdis, kuriame JT valstybėms narėms ir kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams pristatyti atitinkami projekto atnaujinimai ir išvados;

                           c)

                           III etapas

                                       i)

                                       du daugiašaliai suinteresuotųjų subjektų praktiniai seminarai, kuriuose bus nagrinėjama galimybių ir rekomendacijų dėl tolesnių veiksmų visuma;

                                       ii)

                                       likusių informacinių dokumentų, kuriuose išdėstytos tos galimybės ir perspektyvos, kurios nustatytos kaip galinčios teikti tvirtesnio regioninio bendradarbiavimo saugumo srityje vilčių, inter alia, kuriant TBMNG Artimuosiuose Rytuose, paskelbimas;

                                       iii)

                                       du praktiniai seminarai, kuriuose dalyvauja ekspertai ir pareigūnai, veikiantys savo vardu.

                     Išsamus projektų aprašymas pateikiamas priede.

            2 straipsnis

               1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą yra atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – Vyriausiasis įgaliotinis).

               2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo UNIDIR, kuris šią užduotį vykdo prižiūrint Vyriausiajam įgaliotiniui. Tuo tikslu Vyriausiasis įgaliotinis ir UNIDIR sudaro būtinus susitarimus.

            3 straipsnis

               1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 2 856 278 EUR.

               2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

               3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tvarkomos tinkamai. Tuo tikslu ji ir UNIDIR sudaro finansavimo susitarimą. Susitarime numatoma, kad įgyvendinimo partneris turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.

               4.   3 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą Komisija stengiasi sudaryti kuo greičiau po šio sprendimo įsigaliojimo. Ji informuoja Tarybą apie sunkumus, kurie kyla to proceso metu, ir praneša apie susitarimo sudarymo datą.

            4 straipsnis

               1.   Vyriausiasis įgaliotinis praneša Tarybai apie šio sprendimo įgyvendinimą kas šešis mėnesius teikdamas aprašomąsias ataskaitas, kurias parengia UNIDIR. Tų ataskaitų pagrindu Taryba atlieka įvertinimą iki projekto įgyvendinimo pabaigos.

               2.   Komisija teikia informaciją dėl 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų finansinių aspektų.

            5 straipsnis

               1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               2.   Šis sprendimas nustoja galioti po 36 mėnesių nuo finansavimo susitarimo, nurodyto 3 straipsnio 3 dalyje, sudarymo. Tačiau jis nustoja galioti po šešių mėnesių nuo jo įsigaliojimo, jei iki to laiko nesudaromas joks finansavimo susitarimas.

            Priimta Liuksemburge 2019 m. birželio 6 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               A. BIRCHALL

            PRIEDAS

               Projektas, kuriuo remiamas pasitikėjimo stiprinimo procesas siekiant sukurti teritoriją be branduolinių ir visų kitų masinio naikinimo ginklų Artimuosiuose Rytuose (AR TBMNG)

            I.   Projekto tikslai

            Siūlomu projektu bus siekiama keturių visa apimančių tikslų:

                        1)

                        užpildyti didelę mokslinių tyrimų spragą, susijusią su tuo, kaip nuo 1995–2015 m laikotarpio buvo sprendžiamas AR TBMNG klausimas, įskaitant įgytą patirtį dabartinių ir ateities perspektyvų atžvilgiu;

                        2)

                        kurti analitinius gebėjimus remti naują požiūrį į regioninio saugumo klausimus ir į teritoriją, be kita ko, pasinaudojant patirtimi, įgyta kuriant kitas regionines teritorijas be branduolinių ginklų;

                        3)

                        telkti idėjas ir rengti naujus pasiūlymus dėl pažangos tuo klausimu ir

                        4)

                        skatinti įtraukų ekspertų ir politikos formuotojų dialogą regioninio saugumo klausimais, inter alia, AR TBMNG klausimu, kuris savo ruožtu galėtų prisidėti prie vykdomų daugiašalių procesų, įskaitant NPT ir JT metinės konferencijos pastangas sukurti AR TBMNG.

                  Kalbant apie pirmąjį tikslą, dėl AR TBMNG klausimo sudėtingumo, iki šiol nepadarytos pakankamos pažangos ir ribotos politinės valios regione ir už jo ribų, pastaraisiais metais politikos ir mokslinių tyrimų srityse šiam klausimui skirta mažiau dėmesio. Atlikta daug mokslinių tyrimų, susijusių su iniciatyvos pradžia ir pastangomis ją vykdyti rengiantis 1995 m. peržiūros konferencijai ir jai vykstant. Visapusiškai atsižvelgta į neribotą NPT pratęsimą tais metais ir rezoliuciją dėl Artimųjų Rytų, kuri leido pasiekti bendrą sutarimą dėl pratęsimo, be kita ko, vykdant 1995 m. NPT peržiūros konferencijos žodinę istorijos programą.
            Tačiau dokumentų ir mokslinių tyrimų, susijusių su 2010–2015 m. laikotarpiu, yra kur kas mažiau. Vis dėlto tuo laikotarpiu įvykdytos kelios svarbios diplomatinės iniciatyvos, susijusios su šia teritorija. Nors kai kurie mokslininkai ir ekspertai daugiausia dėmesio skyrė konkrečių šio klausimo elementų nagrinėjimui, o kai kurie teisininkai siekė parengti galimo susitarimo pavyzdinį tekstą, nėra jokių patikimų empirinių duomenų apie pastangas daryti pažangą AR TBMNG koncepcijos klausimu 1996–2015 m. laikotarpiu. Jei tokių dokumentų nėra, kyla pavojus, kad bus prarasti svarbūs duomenys ir faktai, taip pat susijusių subjektų perspektyvos ir įgyta patirtis būsimų pastangų atžvilgiu. Tai kliudys būsimiems moksliniams tyrimams ir politikos pastangoms šiuo klausimu. Siūlomas UNIDIR projektas užpildys šią spragą.
            Kalbant apie antrąjį tikslą, šiuo projektu bus remiami tolesni moksliniai tyrimai ir ekspertų dėmesys MNG grėsmėms Artimuosiuose Rytuose, regioniniam bendradarbiavimui saugumo srityje ir konkrečiai TBMNG klausimui. Tai vyks tuo metu, kai naujas ir tvarus mąstymas bei idėjos šiais klausimais yra labai reikalingi. Daugiau nei du dešimtmečius nagrinėjant nuoseklias, atsirandančias arba pamirštas temas ir idėjas, susijusias su TBMNG, projektu bus prisidėta prie šio klausimo išmanymo ir supratimo. Remiantis naujesne literatūra apie kitas teritorijas be branduolinio ginklo ar MNG, bus galima įvertinti bendrumus ir (arba) ypatumus Artimųjų Rytų regiono kontekste. Rezultatas bus išsamus temų ir idėjų šaltinis, prisidėsiantis prie atnaujintų veiksmų, ir išplėstas analitikų bei ekspertų tinklas, turintis prieigą prie šios darbo rezultatų saugyklos.
            Kalbant apie trečiąjį tikslą, šis projektas padės ateityje nagrinėti AR TBMNG klausimą platesniame regioniniame MNG ir saugumo kontekste, kadangi dokumentuose bus aptarti klausimai ir požiūriai, kurie buvo analizuoti įvairių iniciatyvų dviejų dešimtmečių laikotarpiu kontekste. Ekspertams įtraukiai bendradarbiaujant regione, projekte bus nustatyti tie klausimai ir idėjos, kurie, mokslininkų, dalyvių ir ekspertų stebėtojų manymu, gali padėti tolesniame tyrime, ir taip pat tie klausimai, kuriuos, kaip paaiškėjo, sunkiausia išspręsti. Tokia veikla politikos formuotojams gali suteikti visa apimantį pagrindą apsvarstyti ir įvertinti regioninio bendradarbiavimo MNG grėsmių klausimu saugumo srityje pažangos perspektyvas dabartinėje dinamiškoje strateginėje aplinkoje. Ji taip pat gali padėti plėtoti pajėgumus būsimoms deryboms regioninio saugumo klausimais, įskaitant AR TBMNG klausimą.
            Galiausiai ir svarbiausia, kalbant apie ketvirtąjį tikslą, kad šiuo projektu bus sudarytos palankesnės sąlygos įtraukiam neformaliam ekspertų dialogui – tarp regiono šalių ir jų išorės partnerių – dėl konkrečių idėjų ir iniciatyvų, skirtų regiono saugumo stiprinimui ir MNG grėsmių valdymui Artimuosiuose Rytuose. Tokiu būdu šiuo projektu bus daroma pažanga, susijusi su esminiu pagrindu būsimam pusiau oficialiam ir oficialiam dialogui dėl MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonių aspektų. Konkrečiai, jį įgyvendinant bus sukurta diskretiška sistema įvairiems aktualiems klausimams nagrinėti, naujoms perspektyvoms, kurios gali suteikti galimybes būsimai pažangai, analizuoti bei plėtoti, ir galimam būsimam dialogui palankios aplinkos kūrimui remti ir prisidėti prie jos. Tokiu būdu projektu taip pat bus suteiktas didelis esminis įnašas ir idėjos JT konferencijai dėl AR TBMNG, taip pat bus prisidėta prie įvairių ekspertų, kurie gali dalyvauti šiame forume ir kituose atitinkamuose forumuose, tikėjimo ir pasitikėjimo didinimo.
            II.   Projekto aprašymas

            1)   Tikslai ir auditorija
            Šiuo projektu, kaip nurodyta pirmiau, siekiama keturių tikslų:

                        —

                        parengti faktinį pastangų sukurti AR TBMNG 1995–2015 m. laikotarpiu aprašymą, kuriuo užpildoma reikšminga spraga mokslinėje literatūroje ir nustatoma įgyta patirtis būsimų pastangų atžvilgiu;

                        —

                        nustatyti pagrindines problemas, galimybes, kliūtis ir idėjas, kurios šiuo metu yra aktualios TBMNG klausimo svarstymui ir pastangoms stiprinti regioninį bendradarbiavimą saugumo srityje, tokiu būdu pateikiant įžvalgų dėl su šia teritorija susijusių esminių ir proceso aspektų ir galimų tolesnių veiksmų kintančios strateginės aplinkos kontekste;

                        —

                        palaikyti ryšius šiais klausimais su plačia regiono mokslininkų, politikos formuotojų ir akademikų bendruomene ir gauti iš jų informacijos apie perspektyvas bei įžvalgas ir tokiu būdu didinti dalyvių skaičių ir įvairovę nagrinėjant dialogo perspektyvų galimybę ir pažangą, padarytą seniai sprendžiamu AR TBMNG klausimu platesnių regioninių MNG bei saugumo klausimų ir kitos regioninių teritorijų be branduolinių ginklų patirties kontekste;

                        —

                        sudaryti palankesnes sąlygas šių ekspertų tarpusavio dialogui siekiant stiprinti tinklus, ryšius ir dalyvavimą, o tai savo ruožtu galėtų prisidėti prie pastangų ateityje siekiant daryti pažangą regioninio saugumo, ginklų kontrolės, ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais regione.

                  Numatomos trys iš dalies sutampančios auditorijos grupės:

                        —

                        tarptautinio saugumo ir ginklų kontrolės sričių mokslininkai, visų pirma tie, kurie daugiausia dėmesio skiria branduolinių, cheminių ir biologinių ginklų neplatinimo bei nusiginklavimo ir jų siuntimo į taikinį priemonių, regioninio saugumo arba saugumo Artimuosiuose Rytuose klausimams. Ypatingas dėmesys bus skiriamas naujos kartos mokslininkams, kurie skiria daugiau dėmesio tarptautiniams ir regioniniams MNG klausimams atsižvelgiant į Sirijos konfliktą, nesutarimus dėl Irano branduolinės programos ir kitų branduolinių pajėgumų regione, technologinę pažangą ir naujus ginklų pajėgumus, įtemptus politinius santykius tarp pagrindinių branduolinių valstybių ir kai kurių branduolinių ir nebranduolinių valstybių polemiką dėl tolesnių veiksmų branduolinio nusiginklavimo srityje. Patikima anglų kalba parengta ataskaita dėl AR TBMNG klausimo plėtojimo 1996–2015 m. laikotarpiu būtų svarbus išteklius ir šaltinis įvairių MNG klausimų, inter alia, dėl teritorijų be branduolinių ginklų ir Artimiesiems Rytams būdingų klausimų, nagrinėjimui;

                        —

                        politikos formuotojai, dirbantys ginklų kontrolės, neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais. Tai apima asmenis tiek su regioninėmis, tiek su tarptautinėmis perspektyvomis ir daugiašalių forumų subjektus, įskaitant 2020 m. NPT peržiūros konferenciją. Daugelis valstybių, neatsižvelgiant į jų poziciją dėl branduolinio nusiginklavimo, mano, kad sutarti šio susitikimo rezultatai yra itin svarbūs po to, kai 2015 m. NPT peržiūros konferencijai nepavyko susitarti dėl galutinio dokumento ir atsižvelgiant į visokeriopą spaudimą, susijusį su NPT. Pažangos kuriant AR TBMNG klausimas pripažįstamas kaip itin svarbus veiksnys peržiūros konferencijos rezultatų perspektyvoje;

                        —

                        artimųjų Rytų mokslininkai ir specialistai, kurie siekia sekti ir suprasti sparčiai kintančią regiono, jo valstybių narių ir gyventojų dinamiką, kintančių sąjungų ir pajėgumų poveikį regiono saugumui ir dabartinės ir būsimos įtampos bei konfliktų prevencijos ir sušvelninimo perspektyvoms.

                  2)   Laikotarpis
            Tikimasi, kad šio projekto vykdymas bus pradėtas 2019 m. antrą pusmetį ir truks 36 mėnesius. Tikimasi, kad jis bus baigtas 2022 m. pavasarį, o iki to laiko bus paskelbti visi leidiniai. Galutinės projekto aprašomosios ir finansinės ataskaitos bus parengtos ne vėliau kaip 2022 m. pabaigoje.
            3)   Veikla, rezultatai ir metodika
            Šis projektas suskirstytas į tris etapus. Konkretūs renginiai ir tvarkaraštis bus pakoreguoti atitinkamai ir atsižvelgiant į svarbiausius pokyčius. Projekto dokumentais, išvadomis ir idėjomis bus dalijamasi su JT sekretoriatu ir dalyviais siekiant padėti rengti šias metines konferencijas, kurias organizuoja JT generalinis sekretorius. Trys etapai yra šie:

                        I etapas:

                        Pirmuoju projekto etapu daugiausia dėmesio bus skirta projekto ir ekspertų tinklų kūrimui, informavimui ir komunikacijai bei nagrinėtinų klausimų ir temų nustatymui. Pagrindinės veiklos sritys:

                                    —

                                    projektui skirto pradinio atitinkamų ekspertų ir institucijų regioninio tinklo sukūrimas;

                                    —

                                    bus pradėta informavimo veikla ir pokalbiai su atitinkamais asmenimis, dalyvaujančiais įvairiose AR TBMNG iniciatyvose;

                                    —

                                    literatūros apžvalga ir atitinkamų dokumentų, susijusių su AR TBMNG klausimu laikotarpiu nuo 1995 m. NPT peržiūros konferencijos iki 2015 m. NPT peržiūros konferencijos pabaigos, rinkimas. Be to, bus peržiūrėti atitinkami platesni politikos moksliniai tyrimai, susiję su kitomis teritorijomis be branduolinių ginklų ir (arba) iniciatyvomis, taip pat su patirtimi, įgyta bendradarbiavimo saugumo Artimuosiuose Rytuose srityje.

                              Pagrindiniai rezultatai:

                                    —

                                    pirmas projekto pagrindinės grupės posėdis;

                                    —

                                    2019 m. spalio mėn. papildomas renginys Generalinės Asamblėjos Pirmojo komiteto sesijos metu, dalyvaujant atitinkamiems regionų ekspertams ir institucijoms, siekiant apibūdinti projektą, pristatyti pradines temas ir aptarti pagrindines prioritetines sritis, kurias reikia išnagrinėti;

                                    —

                                    pagrindinių renginių chronologija ir temų, klausimų bei debatų, kuriuose aptariamas TBMNG šiame regione klausimas, apžvalga. Aiškumo sumetimais į šią peržiūrą bus įtrauktas turinys ir ji bus suskirstyta į skirsnius, kuriuose bus pabrėžiamos svarbiausios išvados. Ta medžiaga galėtų būti pateikta konferencijos dėl Artimųjų Rytų TBMNG, kurią 2019 m. sušauks JT generalinis sekretorius, dalyviams ir stebėtojams;

                                    —

                                    praktinis seminaras, kuris 2019 m. gruodžio mėn. bus surengtas Valetoje (Malta) ir kuriame dalyvaus 15–20 projekto regioninio tinklo narių ir projekto pagrindinės grupės narių, siekiant keistis naujausia informacija apie JT konferenciją, galimus tolesnius veiksmus ir visus iškilusius klausimus, į kuriuos būtų galima atsižvelgti įgyvendinant šį projektą ir (arba) persvarstyti konferencijoje.

                        II etapas:

                        Projekto antrame etape daugiausia dėmesio bus skiriama bendradarbiavimui su atitinkamais asmenimis, ekspertais, akademinės bendruomenės atstovais ir politikos srities tyrėjais ir regiono institutais, kad būtų pasiūlyta įžvalgų ir perspektyvų, susijusių su I etape nustatytais klausimais ir temomis, taip pat patvirtintas naratyvas apie 1995–2015 m. laikotarpiu įdėtas pastangas TBMNG klausimais. Pagrindinės veiklos sritys apima:

                                    —

                                    iki 50 individualių pokalbių su asmenimis iš regiono ir už jo ribų, nuo 1995 m. dalyvaujančių diskusijose ir (arba) moksliniuose tyrimuose dėl AR TBMNG (per susitikimus regione, atitinkamus tarptautinius susitikimus ar konferencijas, naudojant „Skype“ ir (arba) telefoną);

                                    —

                                    ne daugiau kaip šeši nedideli mokslinių tyrimų institutų rengiami atitinkamų ekspertų (ne daugiau kaip 25) susitikimai regione siekiant: a) patvirtinti ir patikslinti aprašomosios ataskaitos projektus, įskaitant pagrindinius faktus ir datas; b) sužinoti, kokios yra su prioritetiniais klausimais, kliūtimis, iššūkiais ir galimybėmis susijusios perspektyvos, kad būtų galima daryti pažangą sprendžiant teritorijos klausimą, ir c) išnagrinėti galimus būdus, kaip įveikti nustatytas kliūtis ir iššūkius, kad būtų galima toliau daryti pažangą sprendžiant AR TBMNG ir regioninio saugumo Artimuosiuose Rytuose klausimus. Numatoma, kad susitikimai vyks Egipte (Kaire), Jordanijoje (Amane), Irane (Teherane), Libane (Beirute) ir Kuveite.

                              Pagrindiniai rezultatai:

                                    —

                                    išsamus Jungtinių Tautų Nusiginklavimo tyrimų instituto (UNIDIR) ataskaitos dėl TBMNG iniciatyvos Artimuosiuose Rytuose projektas;

                                    —

                                    UNIDIR parengta pagrindinių klausimų ir kliūčių apžvalga, apimanti idėjas, susijusias su dabartinėmis ir (arba) būsimomis iniciatyvomis ir perspektyvomis dėl galimų tolesnių veiksmų, nustatytų mokslinių tyrimų ir ekspertų diskusijų metu;

                                    —

                                    antras projekto pagrindinės grupės posėdis, kuriame bus apžvelgta ir įvertinta projekto įgyvendinimo pažanga ir patvirtinta UNIDIR pagrindinių klausimų apžvalga;

                                    —

                                    specialus renginys, surengtas 2020 m. NPT peržiūros konferencijoje;

                                    —

                                    2020 m. JT būstinėje Niujorke surengtas posėdis, kuriame JT valstybėms narėms ir kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams bus pristatyti atitinkami projekto atnaujinimai ir išvados;

                                    —

                                    praktinis seminaras Akaboje (Jordanija) siekiant pateikti naujausią informaciją apie iki šiol padarytą pažangą, susijusią su JT generalinio sekretoriaus konferencija, ir apsvarstyti prioritetines sritis, kurios galėtų būti toliau nagrinėjamos vėlesniuose posėdžiuose.

                        III etapas:

                        Projekto baigiamasis etapas bus susijęs su aprašomosios ataskaitos galutinės teksto redakcijos patvirtinimu, kad UNIDIR galėtų ją paskelbti. Per šį laikotarpį ir remiantis išsamia 2 etape parengta apžvalga ir atlikta analize, įgyvendinant projektą bus surengti du baigiamieji įvairių suinteresuotųjų subjektų praktiniai seminarai siekiant apsvarstyti galimybių ir rekomendacijų dėl tolesnių veiksmų visumą.
                        Pagrindinės veiklos sritys:

                                    —

                                    likusių informacinių dokumentų, kuriuose išdėstytos tos galimybės ir perspektyvos, kurios nustatytos kaip galinčios teikti tvirtesnio regioninio bendradarbiavimo saugumo srityje vilčių, inter alia, kuriant TBMNG Artimuosiuose Rytuose ir rengiant atitinkamus svarstymus, skirtus politikos formuotojams, paskelbimas;

                                    —

                                    pradėti renginius (grupės pristatymas ir diskusijos) Ženevoje, Briuselyje ir Vašingtone siekiant paviešinti UNIDIR aprašomąją ataskaitą ir išvadas;

                                    —

                                    surengti du praktiniai seminarai, kuriuose dalyvauja ekspertai ir pareigūnai, veikiantys savo vardu, atsižvelgiant į 2020 m. peržiūros konferencijos ir atitinkamų diskusijų JT konferencijose dėl AR TBMNG rezultatus. Galimos vietos: Kairas (Egiptas) ir Roma (Italija).

                              Pagrindiniai rezultatai:

                                    —

                                    aprašomoji ataskaita dėl AR TBMNG, su kuria galima laisvai susipažinti UNIDIR interneto svetainėje, kurioje pateikiama pagrindinė chronologija, priedai ir duomenys;

                                    —

                                    ne daugiau kaip penki informaciniai dokumentai apie konkrečius AR TBMNG aspektus, galimybes ir perspektyvas;

                                    —

                                    dvi praktinių seminarų santraukos, kuriomis bus dalijamasi su atitinkamais pareigūnais, valdžios institucijomis ir daugiašaliais procesais, kuriose pateikiamos perspektyvos, požiūriai ir nurodomi tolesni veiksmai, susiję su AR TBMNG.

                  Įgyvendinant šį projektą bus naudojamos įvairios metodikos, įskaitant lyginamąją literatūros apžvalgą ir analizę, atvirųjų šaltinių dokumentų rinkimą ir analizę bei pokalbius žodžiu. Pastarieji bus vykdomi laikantis standartinių mokslinių tyrimų procedūrų, be kita ko, prašant apklausiamo asmens pasirašyti, ar jis nori, kad pokalbis būtų įrašytas, peržiūrint su apklausiamu asmeniu bet kokias rašytines ataskaitas ar santraukas dėl faktinio tikslumo ir neplatinant žodinio pokalbio įrašų be aiškaus apklausiamo asmens sutikimo pagal standartinį pokalbio protokolą. Atvirųjų šaltinių ir žodinės istorijos ataskaitos bei išsamūs duomenys bus trianguliuojami siekiant faktinio tikslumo.
            Visi šio projekto vykdymo metu surengti susitikimai vyks pagal Chatham House taisykles.
            Visą projekto medžiagą, įskaitant atvirųjų šaltinių ir žodinę medžiagą, skaitmeniniu būdu archyvuos ir prižiūrės UNIDIR nustatytos trukmės laikotarpiu. Visiems leidiniams, įskaitant rankraščių projektų išorės tarpusavio vertinimus, bus taikomi UNIDIR stiliaus vadovai ir kokybės užtikrinimo procesai.
            4)   Projekto sudėtis
            Šiam projektui vadovaus projekto vyriausiasis vadovas, turintis reikiamų žinių ir patirties, susijusių su regionu ir MNG klausimais. Projekto vyriausiasis vadovas turės platų tinklą ir didelį autoritetą regione. Projekto vyriausiasis vadovas teiks ataskaitas UNIDIR direktoriui, koordinuos projekto grupės darbą, vadovaus rengiant aprašomąją ataskaitą apie TBMNG procesus nuo 1995 m. ir vadovaus ekspertų ir buvusių pareigūnų įtraukimo procesui bei kompiliuos su ankstesnėmis pastangomis susijusias perspektyvas ir su šia teritorija susijusias dabartines perspektyvas.
            Bus įdarbintas visą darbo dieną dirbantis projekto vadovas ir tyrėjas, kurie atliks atitinkamas literatūros peržiūras, dokumentų rinkimą ir pokalbio žodžiu procesus bei jiems vadovaus. Projekto vadovas ir tyrėjas: a) turi turėti aukštąjį išsilavinimą atitinkamoje srityje (Artimųjų Rytų, tarptautinio saugumo ir (arba) masinio naikinimo ginklų srityse), puikiai išmanyti Artimųjų Rytų klausimus, mokėti atitinkamas kalbas ir būti paskelbę daug straipsnių; b) turi įrodyti, kad yra atlikę aukštos kokybės, nešališkus ir atskaitingus mokslinius tyrimus, ir turėti puikius bendravimo įgūdžius; c) atliks vadovaujamą vaidmenį rengiant suvestines ataskaitas apie perspektyvas, susijusias su klausimais ir tolesniais veiksmais, pateiktais ataskaitoje.
            Vyresnysis mokslo darbuotojas, dirbantis puse etato (50 proc.), teiks rekomendacijas, žinias ir konsultacijas projekto vyriausiajam vadovui ir projekto vadovui bei tyrėjui ir prisidės renkant informaciją bei rengiant naratyvą. Vyresnysis mokslo darbuotojas turi turėti išsamių žinių ir patirties Artimųjų Rytų regiono ir pastangų siekiant sukurti AR TBMNG klausimais.
            Šio projekto tikslais bus sudaryta 4–5 asmenų pagrindinė grupė, kuri teiks konsultacijas ir gaires projekto klausimais, peržiūrės leidinių projektus, padės užmegzti ryšius su atitinkamais ekspertais ir institutais ir dalyvaus susitikimuose bei ekspertų dialoguose regione. Tie asmenys bus atrinkti atsižvelgiant į jų patirtį ir žinias apie iniciatyvas, susijusias su AR TBMNG, ir dalyvaus savo vardu. Jei jie dalyvaus su projektu susijusioje veikloje, jų kelionės išlaidos bus kompensuojamos ir jiems bus mokami dienpinigiai bei nedidelis honoraras.
            Atsižvelgiant į tai, kad šiame projekte numatyta daug kelionių ir dalyvavimas plačioje bei įvairiapusiškoje ekspertų tinklo veikloje, šio projekto tikslais bus įdarbintas grupės padėjėjas, kuris padės užtikrinti administravimą ir logistiką, įskaitant keliones į regioną ir jame, posėdžių organizavimą bei finansinius ir administracinius procesus JT įmonių išteklių programos (toliau – Umoja) kontekste. Idealiu atveju grupės padėjėjas turi mokėti arabų kalbą.
            Projekto stažuotojas padės vykdyti projektą dirbdamas ne visą darbo dieną (50 proc.); jis rinks dokumentus ir peržiūrės, tikrins faktus, rengs atitinkamas duomenų lenteles / sąrašus ir archyvuos.
            III.   Projekto valdymas ir priežiūra

            Šis projektas bus vykdomas remiant UNIDIR. UNIDIR yra savarankiška institucija Jungtinių Tautų sistemoje, įsteigta 1980 m. siekiant vykdyti nepriklausomus mokslinius tyrimus nusiginklavimo ir susijusių problemų srityje, visų pirma tarptautinio saugumo klausimais. Jis yra Ženevoje, turi pasaulinę reputaciją ir ilgametę patirtį MNG klausimais, įskaitant svarbią institucinę atmintį ir nusiginklavimo procesų archyvą, įskaitant NPT ir teritorijas be branduolinių ginklų visame pasaulyje, ir yra išleidęs daug leidinių, kurie visi yra viešai prieinami ir nemokamai prieinami internete.
            Svarbi UNIDIR funkcijų dalis – sušaukti ir sudaryti palankesnes sąlygas neformaliam įvairių ekspertų dialogui nusiginklavimo klausimais, apimančiam temas nuo MNG klausimų iki naujų ir besiformuojančių ginklų technologijų. Todėl UNIDIR turi platų tinklą, kuriuo remiasi ir kuris padeda įgyti patirties rengiant susitikimus Ženevoje ir kitur, taip pat rengiant suvestines ataskaitas ir tolesnius veiksmus.
            UNIDIR valdo Globėjų taryba, kuri taip pat veikia kaip Nusiginklavimo reikalų patariamoji taryba, kuriai atskaitingas UNIDIR direktorius. Globėjų taryba suburia įvairių ekspertų grupę iš viso pasaulio, kurie visi veikia savo vardu ir susitinka du kartus per metus, kad peržiūrėtų UNIDIR materialinę ir finansinę veiklą. Globėjų taryba kasmet teikia savo darbo ataskaitas JT generaliniam sekretoriui. UNIDIR direktorius yra atsakingas už UNIDIR veiklos organizavimą, vadovavimą jam ir administravimą, įskaitant jo nepriklausomų mokslinių tyrimų rezultatus ir finansinius bei administracinius procesus.
            UNIDIR yra savarankiška organizacija, tačiau jam taikomos JT finansinės taisyklės ir reglamentai, o jo finansų auditą atlieka JT Auditorių taryba. Visos projektų lėšos administruojamos ir valdomos pagal Umoja, o jų peržiūra atliekama kas ketvirtį. UNIDIR bent kartą per metus, o kai kuriais atvejais – kas ketvirtį teikia ataskaitas atitinkamiems paramos teikėjams apie pažangą, padarytą vykdant atskirus projektus, ir lėšas, atsižvelgdamas į kiekvieno paramos teikėjo reikalavimus.


title: 2019 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/1001, kuriuo panaikinimas Sprendimas 2009/417/EB dėl perviršinio deficito Ispanijoje

text:
20.6.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 163/59

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1001
         2019 m. birželio 14 d.
         kuriuo panaikinimas Sprendimas 2009/417/EB dėl perviršinio deficito Ispanijoje
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
         kadangi:

                     (1)

                     2009 m. balandžio 27 d. Sprendimu 2009/417/EB (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Ispanijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba atkreipė dėmesį į tai, kad 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas, apie kurį pranešta 2009 m. sausio mėn. stabilumo programoje, buvo 3,4 % bendrojo vidaus produkto (BVP), taigi viršijo SESV nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Planuota, kad valdžios sektoriaus bendroji skola 2008 m. sieks 39,5 % BVP, gerokai mažiau nei 60 % BVP pamatinė vertė;

                     (2)

                     2009 m. balandžio 27 d., vadovaudamasi SESV 126 straipsnio 7 dalimi ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Ispanijai skirtą rekomendaciją ištaisyti perviršinio deficito padėtį ne vėliau kaip 2012 m.;

                     (3)

                     2009 m. gruodžio 2 d., 2012 m. liepos 10 d. ir 2013 m. birželio 21 d. Taryba pateikė tris naujas Ispanijai skirtas rekomendacijas pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, kuriomis pratęsė perviršinio deficito panaikinimo terminą atitinkamai iki 2013, 2014 ir 2016 m. Visose trijose rekomendacijose Taryba laikėsi nuomonės, kad Ispanija ėmėsi veiksmingų priemonių, tačiau įvyko netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turėjusių didelį neigiamą poveikį viešiesiems finansams;

                     (4)

                     2016 m. liepos 12 d. pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį Taryba nustatė, kad Ispanija nesiėmė jokių veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją. 2016 m. rugpjūčio 8 d. pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2017/984 (3), kuriuo įspėjo Ispaniją imtis deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, ir nustatė naują deficito padėties ištaisymo terminą – 2018 m. Taryba taip pat nustatė 2016 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių ir Tarybai bei Komisijai pateikta priemonių, kurių imtasi reaguojant į Tarybos įspėjimą, ataskaita;

                     (5)

                     2016 m. lapkričio 16 d. Komisija padarė išvadą, kad Ispanija ėmėsi veiksmingų priemonių pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį laikydamasi Sprendimo (ES) 2017/984;

                     (6)

                     pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 12 dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia perviršinio deficito procedūrai įgyvendinti reikalingus duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 (4) 3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., turi pateikti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir nurodyti kitus susijusius kintamuosius;

                     (7)

                     Taryba priima sprendimą panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys SESV nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės;

                     (8)

                     remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, 2019 m. balandžio mėn. Ispanijos pateiktu pranešimu, 2019 m. stabilumo programa ir Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, daromos šios išvados:

                                 —

                                 2017 m. 3,1 % BVP pasiekęs valdžios sektoriaus deficitas 2018 m. buvo sumažintas iki 2,5 % BVP. Palyginti su 2018 m. spalio mėn. pateiktomis 2019 m. biudžeto plano projekto projekcijomis, 2018 m. deficitas buvo 0,2 procentinio punkto mažesnis dėl 0,3 procentinio punkto didesnio pajamų ir BVP santykio, kurį tik iš dalies kompensavo 0,1 procentinio punkto didesnis išlaidų santykis. Kalbant apie pajamas, tiek pajamos iš įmonių pelno mokesčio, tiek kitos pajamos buvo didesnės nei planuota, o kalbant apie išlaidas, šiek tiek padidėjo atlygis darbuotojams,

                                 —

                                 2019–2022 m. stabilumo programoje, kurią Ispanijos Vyriausybė pateikė 2019 m. balandžio 30 d., planuojama, kad 2019 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2 % BVP, o 2020 m. – iki 1,1 % BVP. Komisijos 2019 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2019 m. deficitas bus 2,3 % BVP, o 2020 m. – 2 % BVP, t. y. prognozės laikotarpiu liks mažesnis už SESV nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę,

                                 —

                                 struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, 2017 ir 2018 m., remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, liko nepakitęs. Bendras struktūrinio balanso pagerėjimas nuo 2016 m. siekė 0,4 % BVP,

                                 —

                                 bendrosios valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis nuo 98,1 % 2017 m. sumažėjo iki 97,1 % 2018 m. daugiausia dėl skolą mažinančio realiojo augimo ir infliacijos poveikio, o ne priešingo palūkanų išlaidų poveikio kompensavimo, o pirminis balansas yra artimas nuliui. Komisijos 2019 m. pavasario prognozėje numatoma, kad skolos santykis sumažės iki 96,3 % 2019 m. ir iki 95,7 % 2020 m., daugiausia dėl didelio nominaliojo augimo, atsveriančio skolą didinančio atsargų ir srautų koregavimo poveikį, ir palūkanų išlaidų, o pirminis balansas tik šiek tiek pagerės;

                     (9)

                     pagal SESV 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis atitinkamoje valstybėje narėje ištaisoma;

                     (10)

                     Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis Ispanijoje ištaisyta, todėl Sprendimas 2009/417/EB turėtų būti panaikintas;

                     (11)

                     nuo 2019 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito panaikinimo, Ispanija turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir turėtų tinkamu tempu toliau siekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kartu laikytis išlaidų kriterijaus ir atitikti skolos kriterijų pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a dalį,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Atlikus bendrą vertinimą daroma išvada, kad perviršinio deficito padėtis Ispanijoje ištaisyta.

            2 straipsnis
            Sprendimas 2009/417/EB panaikinamas.

            3 straipsnis
            Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.

            Priimta Liuksemburge 2019 m. birželio 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  2009 m. balandžio 27 d. Tarybos sprendimas 2009/417/EB dėl perviršinio deficito Ispanijoje (OL L 135, 2009 5 30, p. 25).

            (2)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

            (3)  2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/984, kuriuo Ispanija įspėjama, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti (OL L 148, 2017 6 10, p. 38).

            (4)  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).


title: 2019 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/1002, kuriuo nustatoma, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendaciją

text:
20.6.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 163/62

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1002
         2019 m. birželio 14 d.
         kuriuo nustatoma, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendaciją
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
         kadangi:

                     (1)

                     2017 m. birželio mėn. ir 2018 m. birželio mėn. Taryba pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį nustatė, kad atitinkamai 2016 m. ir 2017 m. pastebėtas didelis Rumunijos nukrypimas nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo arba nuo koregavimo plano, kuriuo to tikslo siekiama. Atsižvelgdama į tuos nustatytus didelius nukrypimus, Taryba pateikė Rumunijai 2017 m. birželio 16 d. (2) ir 2018 m. birželio 22 d. (3) rekomendacijas imtis politikos priemonių, būtinų tiems nukrypimams ištaisyti;

                     (2)

                     2018 m. gruodžio 4 d. Taryba Sprendimu (ES) 2018/2020 (4) padarė išvadą, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į jos 2018 m. birželio 22 d. rekomendaciją. Tuo remdamasi, 2018 m. gruodžio 4 d. Taryba pateikė Rumunijai patikslintą rekomendaciją (5) imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,5 %, o tai atitiktų 1 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Rumunijai taip pat rekomenduota visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti, ir nustatyta, kad biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu. Taryba Rumunijai nustatė 2019 m. balandžio 15 d. terminą, iki kurio reikėjo pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į 2018 m. gruodžio 4 d. rekomendaciją;

                     (3)

                     2019 m. kovo 14 ir 15 d. Komisija surengė griežtesnės priežiūros vizitą į Rumuniją, per kurį vykdė stebėseną vietoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 -11 straipsnio 2 dalį. Rumunijos valdžios institucijoms perdavusi preliminarias išvadas, kad jos galėtų pateikti savo pastabas, 2019 m. birželio 5 d. Komisija savo išvadas pateikė Tarybai. Tos išvados vėliau paskelbtos viešai. Komisijos ataskaitoje daroma išvada, kad Rumunijos valdžios institucijos neketina imtis veiksmų pagal 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendaciją. Valdžios institucijos Komisijai patvirtino, kad vyriausybė neketina laikytis rekomenduojamo struktūrinio koregavimo. Jos ir toliau daugiausia dėmesio skiria tam, kad būtų išlaikytas mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP ribą nominalus deficitas, taip siekdamos išvengti Stabilumo ir augimo pakto korekcinės dalies taikymo. 2019 m. biudžete numatytas 2,8 % BVP kaupimo principu apskaičiuoto deficito tikslas. Remiantis vizito metu vyriausybės atliktais skaičiavimais, tas nominalus deficitas, palyginti su 2018 m., lemtų maždaug 0,1 % struktūrinį koregavimą, o tai gerokai mažiau nei pagal Tarybos rekomendaciją;

                     (4)

                     Tarybai nustačius terminą, 2018 m. balandžio 20 d. Rumunijos valdžios institucijos pateikė ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendaciją. Ataskaitoje valdžios institucijos pakartojo, kad jų 2019 m. tikslai yra 2,8 % BVP nominalus deficitas ir tik nežymus struktūrinio deficito sumažėjimas. Ataskaitoje nurodytų priemonių fiskalinis poveikis yra kur kas mažesnis negu 2018 m. gruodžio 4 d. rekomendacijoje nustatytas reikalavimas;

                     (5)

                     remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų augimas sieks 11,6 % ir gerokai viršys 4,5 % dydžio išlaidų kriterijų. Numatoma, kad 2019 m. struktūrinis balansas pablogės 0,7 % BVP ir susidarys 3,6 % BVP deficitas. Tai yra rekomenduoto struktūrinio pagerėjimo 1 % BVP, palyginti su 2018 m., priešingybė. Todėl abu rodikliai rodo, kad bus nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo. Išlaidų kriterijus rodo 2,1 % BVP nukrypimą. Struktūrinis balansas patvirtina šį vertinimą ir rodo šiek tiek mažesnį 1,7 % BVP nukrypimą. Struktūrinio balanso rodomo nukrypimo dydis yra mažesnis dėl nenumatytų pajamų ir didesnio BVP defliatoriaus. Atsižvelgiant į tuos veiksnius, bendrame vertinime patvirtinamas nukrypimas nuo rekomenduojamo koregavimo;

                     (6)

                     palyginti su 2018 m., numatomas deficito padidėjimas, kaip ir ankstesniais metais, daugiausia susijęs su didėjančiomis viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio išlaidomis. Nuo tada, kai buvo paskelbta Komisijos 2018 m. rudens prognozė, kuria buvo grindžiama 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendacija, valdžios institucijos priėmė naujus telekomunikacijų, energetikos ir bankų sektorių mokesčius. Kita vertus, valdžios institucijos sumažino mokesčius statybų sektoriui ir padidino tam tikras socialines išmokas;

                     (7)

                     dėl to galima daryti išvadą, kad Rumunija nepakankamai atsižvelgė į 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendaciją. Fiskalinės pastangos yra daug mažesnės negu 2019 m. rekomenduotas 1 % BVP metinis struktūrinis koregavimas, atitinkantis 4,5 % neviršijantį grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą 2019 m.,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendaciją.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas skirtas Rumunijai.

            Priimta Liuksemburge 2019 m. birželio 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

            (2)  2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 216, 2017 7 6, p. 1).

            (3)  2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 223, 2018 6 27, p. 3).

            (4)  2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/2020, kuriuo nustatoma, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendaciją (OL L 323, 2018 12 19, p. 16).

            (5)  2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 460, 2018 12 21, p. 1).


title: 2019 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/1003, kuriuo nustatoma, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendaciją

text:
20.6.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 163/64

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1003
         2019 m. birželio 14 d.
         kuriuo nustatoma, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendaciją
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
         kadangi:

                     (1)

                     2018 m. birželio 22 d. pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį Taryba nustatė, kad Vengrijoje yra didelis pastebėtas nukrypimas nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama -1,5 % bendrojo vidaus produkto (BVP) vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Atsižvelgdama į tą nustatytą didelį nukrypimą, 2018 m. birželio 22 d. Taryba pateikė rekomendaciją (2), kurioje rekomendavo Vengrijai imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas (3) neviršytų 2,8 %, o tai atitiktų 1 % BVP metinį struktūrinį koregavimą;

                     (2)

                     2018 m. gruodžio 4 d. Taryba padarė išvadą, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į jos 2018 m. birželio 22 d. rekomendaciją. Tuo remdamasi, 2018 m. gruodžio 4 d. Taryba pateikė Vengrijai patikslintą rekomendaciją (4) imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai atitiktų 1 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Vengrijai taip pat rekomenduota visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti, ir nustatyta, kad biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu. Taryba Vengrijai nustatė 2019 m. balandžio 15 d. terminą, iki kurio reikėjo pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į 2018 m. gruodžio 4 d. rekomendaciją;

                     (3)

                     2019 m. kovo 20 d. Komisija Vengrijoje surengė griežtesnės priežiūros vizitą, per kurį vykdė stebėseną vietoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 -11 straipsnio 2 dalį. Vengrijos valdžios institucijoms perdavusi preliminarias išvadas, kad jos galėtų pateikti savo pastabas, 2019 m. birželio 5 d. Komisija savo išvadas pateikė Tarybai. Vėliau tos išvados paskelbtos viešai. Komisijos ataskaitoje daroma išvada, kad Vengrijos valdžios institucijos neplanuoja imtis veiksmų pagal 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendaciją. Per vizitą valdžios institucijos patvirtino, kad jų 2019 m. biudžeto tikslas tebėra 1,8 % nominalus deficitas, kaip numatyta 2018 m. liepos mėn. priimtame 2019 m. biudžete, nepaisant palankesnio makroekonominio scenarijaus ir geresnių, nei tikėtasi, fiskalinių rezultatų 2018 m.;

                     (4)

                     2019 m. balandžio 15 d. Vengrijos valdžios institucijos pateikė ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendaciją. Ataskaitoje valdžios institucijos pakartojo, kad jų 2019 m. tikslas tebėra 1,8 % BVP nominalus deficitas, t. y. 0,4 procentinio punkto BVP mažesnis, palyginti su 2018 m. rezultatais. Ataskaitoje nepateikiama jokių planų, kaip bus laikomasi Tarybos rekomenduojamo fiskalinio koregavimo. Be to, daugelis ataskaitoje išvardytų fiskalinį poveikį turinčių ekonominių programų iš esmės yra neįvertintos kiekybiškai, o ataskaitoje nepateikiama jokios 2019 m. biudžeto projekcijos. Todėl ataskaita neatitinka Tarybos nustatyto ataskaitų teikimo reikalavimo. Struktūrinio deficito pagerėjimas yra gerokai mažesnis už 2018 m. gruodžio 4 d. rekomendacijoje nustatytą reikalavimą;

                     (5)

                     remiantis 2019 m. gegužės 7 d. paskelbta Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2019 m. grynųjų pirminių išlaidų augimas turėtų siekti 6,5 %, t. y. gerokai viršyti rekomenduojamą 3,3 % lygį. Numatoma, kad struktūrinis balansas pagerės 0,4 % BVP, palyginti su 2018 m., tačiau nesieks rekomenduojamo 1 % BVP koregavimo. Todėl abu rodikliai rodo, kad bus nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo. Išlaidų kriterijus rodo 1,2 % BVP nukrypimą. Struktūrinis balansas rodo šiek tiek mažesnį nukrypimo dydį – 0,6 % BVP. Struktūriniam balansui neigiamą poveikį daro šioks toks pajamų trūkumas. Išlaidų kriterijaus duomenis labai neigiamai veikia jį apskaičiuojant taikomas vidutinio laikotarpio potencialus BVP augimas, kuris apima labai mažą potencialų BVP augimą po krizės. Be to, neatrodo, kad apskaičiuojant BVP defliatorių, kuriuo grindžiamas išlaidų kriterijus, tinkamai atsižvelgiama į padidėjusį sąnaudų spaudimą, kuris daro poveikį valdžios sektoriaus išlaidoms. Atlikus koregavimą pagal tuos veiksnius, atrodo, kad išlaidų kriterijus tinkamai atspindi fiskalines pastangas, tačiau vis tiek rodo nukrypimą nuo rekomenduojamo koregavimo;

                     (6)

                     nuo tada, kai buvo paskelbta Komisijos 2018 m. rudens prognozė, kuria buvo grindžiama 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendacija, Vengrijos valdžios institucijos paskelbė naujas ekspansines išlaidų priemones. Be to, atsižvelgiant į spartesnį, nei tikėtasi, 2018 m. viešojo sektoriaus darbo užmokesčio augimą, nuo 2018 m. rudens buvo paskelbta apie naują kai kurių kategorijų darbo užmokesčio didinimą. Galiausiai 2019 m. išlaidų projekcijoms įtakos turėjo ir didesnės biudžeto atsargos kartu su aiškiu vyriausybės ketinimu iki metų pabaigos jas visiškai išnaudoti. Todėl manoma, kad nukrypimas nuo išlaidų kriterijaus bus gerokai didesnis nei 2018 m. rudenį atliktame vertinime nustatytas nukrypimas;

                     (7)

                     taigi, galima daryti išvadą, kad Vengrija nepakankamai atsižvelgė į 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendaciją. Fiskalinės pastangos nėra pakankamos užtikrinti, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas 2019 m. neviršytų 3,3 %, o tai atitiktų 1 % BVP metinį struktūrinį koregavimą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendaciją.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas skirtas Vengrijai.

            Priimta Liuksemburge 2019 m. birželio 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

            (2)  2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Vengrijoje (OL C 223, 2018 6 27, p. 1).

            (3)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos, atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas Sąjungos programų išlaidas ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

            (4)  2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Vengrijoje (OL C 460, 2018 12 21, p. 4).