title: 2013/211/ES: 2013 m. balandžio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (ECB/2013/10)

text:
30.4.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 118/37

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS
   2013 m. balandžio 19 d.
   dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos
   (nauja redakcija)
   (ECB/2013/10)
   (2013/211/ES)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 128 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 16 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               siekiant apimti būsimas eurų banknotų serijas, reikia išplėsti 2003 m. kovo 20 d. Sprendimo ECB/2003/4 dėl euro banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (1) taikymo sritį. Todėl reikia padaryti nemažai Sprendimo ECB/2003/4 techninių pakeitimų. Be to, atsižvelgiant į Sprendimo ECB/2003/4 taikymo ir aiškinimo patirtį, būtina paaiškinti bei patobulinti tam tikras taisykles ir procedūras. Taigi, siekiant padaryti minėtus dalinius pakeitimus, taip pat siekiant aiškumo ir skaidrumo, Sprendimas ECB/2003/4 turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;

               (2)

               Sutarties 128 straipsnio 1 dalyje ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 16 straipsnyje nustatyta, kad Europos Centrinis Bankas (ECB) turi išimtinę teisę duoti leidimą Sąjungoje išleisti eurų banknotus. Šiose nuostatose taip pat numatyta, kad tokius banknotus gali išleisti ECB ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai (toliau – NCB). Pagal 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (2) 10 straipsnį ECB ir NCB išleidžia į apyvartą eurų banknotus;

               (3)

               Europos pinigų institutas (EPI) atliko parengiamąjį darbą dėl eurų banknotų gaminimo ir išleidimo ir, atsižvelgdamas į konkrečius Europos banknotų naudotojų asociacijų vaizdinius ir techninius reikalavimus, ypač dėl eurų banknotų dizaino, palengvino naudotojų uždavinį atpažinti ir priimti naujus eurų banknotų nominalus ir specifikacijas;

               (4)

               kaip EPI tęsėjui, ECB priklauso autorių teisės į eurų banknotų dizainą, kurios anksčiau priklausė EPI. ECB ir NCB, veikdami ECB vardu, gali ginti šias autorių teises dėl kopijų, išleistų ar išplatintų pažeidžiant autorių teises, pavyzdžiui, inter alia, dėl tokių kopijų, kurios gali pakenkti eurų banknotų įvaizdžiui;

               (5)

               ECB ir NCB kartais išleis naujas eurų banknotų, turinčių patobulintus apsaugos požymius, atspindinčius banknotų technologijos srityje nuo pirmosios serijos išleidimo pasiektą pažangą, serijas;

               (6)

               ECB ir NCB teisė išleisti eurų banknotus apima įgaliojimus imtis visų reikiamų teisinių priemonių siekiant apsaugoti eurų banknotų kaip mokėjimo priemonės vientisumą. Siekdamas užtikrinti, kad visuomenė galėtų atskirti kopijas nuo eurų banknotų, kuriuos išleido ECB ir NCB bei kurie nėra padirbti banknotai pagal 2001 m. birželio 28 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1338/2001, nustatančio priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (3), 2 straipsnio a punktą (toliau – tikri eurų banknotai), ECB turėtų imtis priemonių, kad būtų nustatytas minimalus apsaugos lygis visose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro. Todėl būtina nustatyti bendrąsias taisykles, pagal kurias bus leidžiama atkurti eurų banknotus;

               (7)

               šis sprendimas neturėtų daryti poveikio baudžiamosios teisės taikymui, ypač padirbinėjimo srityje;

               (8)

               elektroninės eurų banknotų kopijos turėtų būti laikomos teisėtomis tik tuo atveju, kai jų kūrėjas naudoja pakankamas technines priemones, kurios neleidžia atspausdinti eurų banknotų taip, kad visuomenė galėtų supainioti atspausdintus eurų banknotus su tikraisiais;

               (9)

               teisė imtis tikrų eurų banknotų kaip mokėjimo priemonės vientisumo apsaugos priemonių apima įgaliojimus nustatyti bendrą tvarką, pagal kurią NCB yra pasirengę keisti sugadintus tikrus eurų banknotus. Pagal šią tvarką yra nurodytos tam tikros eurų banknotų kategorijos, kuriuos pateikus keisti NCB turėtų sulaikyti;

               (10)

               tikro eurų banknoto daliai, kurią reikia pateikti, kad banknotas būtų pakeistas kitu, taikomi minimalūs matmenų reikalavimai. Šie matmenys turėtų būti išreikšti tikro eurų banknoto paviršiaus ploto iki jo sugadinimo procentine dalimi, kad matmenys neišsikraipytų, pavyzdžiui, tais atvejais, kai eurų banknotas sugadinamas jam susitraukus;

               (11)

               Reglamente (EB) Nr. 1338/2001 reikalaujama, kad kredito įstaigos ir kiti mokėjimo paslaugų teikėjai, kiek jų veikla susijusi su mokėjimo operacijomis, bei visos kitos įstaigos, kurių veikla susijusi su banknotų ir monetų tvarkymu ir platinimu visuomenei, užtikrintų eurų banknotų ir monetų, kuriuos jie gavo ir ketina pakartotinai išleisti į apyvartą, autentiškumo patikrinimą ir padirbtų pinigų aptikimą;

               (12)

               atsižvelgiant į tai, kad vykdant ar kėsinantis įvykdyti nusikaltimą tikrus eurų banknotus gali sugadinti apsaugos nuo vagysčių įranga, turi būti užtikrinta, kad tokiais atvejais banknotus galėtų prašyti pakeisti tik nuo tokio nusikaltimo ar pasikėsinimo įvykdyti nusikaltimą nukentėjęs asmuo;

               (13)

               siekiant paskatinti visas Reglamento (EB) Nr. 1338/2001 6 straipsnio 1 dalyje nurodytas įstaigas ir kitus ūkio subjektus tinkamai naudotis apsaugos nuo vagysčių įranga, tikslinga, kad NCB iš banknotų tvarkytojų imtų mokestį, kompensuojantį tyrimo, atlikto dėl tikrų eurų banknotų, kuriuos sugadino apsaugos nuo vagysčių įranga, keitimo, išlaidas;

               (14)

               šis mokestis neturėtų būti imamas, kai banknotai sugadinami dėl įvykdyto apiplėšimo ar vagystės arba pasikėsinimo juos įvykdyti, ir, siekiant išvengti nedidelių mokesčių, turėtų būti imamas tik tuo atveju, jei keisti pateikiamas minimalus sugadintų tikrų eurų banknotų kiekis;

               (15)

               jei to reikalauja NCB, tikri eurų banknotai, kurių didelis kiekis buvo sugadintas aktyvavus apsaugos nuo vagysčių įrangą, turėtų būti pateikiami keisti komplektais, kuriuos sudaro minimalus eurų banknotų skaičius;

               (16)

               siekiant palaikyti pastangas didinti grynųjų pinigų ciklo saugumą ir išvengti baudimo už apsaugos nuo vagysčių įrangos naudojimą, tikslinga, kad Reglamento (EB) Nr. 1338/2001 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos įstaigos ir ūkio subjektai, pateikę keisti tikrus eurų banknotus, netyčia sugadintus apsaugos nuo vagysčių įranga, būtų kredituoti tokių banknotų gavimo dieną, panašiai kaip įprastų grynųjų pinigų įdėjimų atveju;

               (17)

               siekiant palaikyti Europos Sąjungos vykdomą finansų sistemos apsaugą nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui, tikslinga, kad Eurosistema nustatytų, kaip elgtis su bet kokio pareiškėjo prašymu pakeisti sugadintus tikrus eurų banknotus, kurių vertė 7 500 eurų arba daugiau. Tokios taisyklės nedaro poveikio jokiems griežtesniems tapatybės nustatymo ir atskaitomybės reikalavimams, kuriuos valstybės narės nustatė į nacionalinę teisę perkeldamos 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (4);

               (18)

               ECB išimtinė teisė duoti leidimą Sąjungoje išleisti eurų banknotus apima įgaliojimus išimti eurų banknotus iš apyvartos ir nustatyti bendrą tvarką, pagal kurią ECB ir NCB gali atlikti šį išėmimą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Nominalai ir specifikacijos
   1.   Yra septyni eurų banknotų nominalai nuo penkių iki 500 eurų, kuriuose vaizduojama tema „Europos amžiai ir stiliai“ ir kurių pagrindinės specifikacijos yra tokios:

               Nominalioji vertė
               (EUR)

               Matmenys (pirmoji serija)

               Matmenys (antroji serija)

               Vyraujanti spalva

               Dizainas

               5

               120 × 62 mm

               120 × 62 mm

               Pilka

               Klasikinis

               10

               127 × 67 mm

               127 × 67 mm

               Raudona

               Romaninis

               20

               133 × 72 mm

               133 × 72 mm

               Mėlyna

               Gotikos

               50

               140 × 77 mm

               140 × 77 mm

               Oranžinė

               Renesanso

               100

               147 × 82 mm

               Bus nuspręsta vėliau

               Žalia

               Baroko ir rokoko

               200

               153 × 82 mm

               Bus nuspręsta vėliau

               Gelsvai ruda

               Plieno ir stiklo architektūra

               500

               160 × 82 mm

               Bus nuspręsta vėliau

               Violetinė

               Modernioji XX a. architektūra

         2.   Septynių eurų banknotų serijos nominalų priekinėje pusėje (averse) vaizduojami vartai ir langai, o antrojoje pusėje (reverse) – tiltai. Visiems septyniems nominalams būdingi skirtingi pirmiau nurodyti Europos meno laikotarpiai. Kiti dizaino elementai:

               a)

               Europos Sąjungos simbolis;

               b)

               valiutos pavadinimas lotynų ir graikų abėcėlės raidėmis, o ant antrosios serijos eurų banknotų – valiutos pavadinimas dar ir kirilicos abėcėlės raidėmis;

               c)

               ECB pavadinimo santrumpa Europos Sąjungos oficialiosiomis kalbomis; ant pirmosios serijos eurų banknotų ECB pavadinimo santrumpa pateikiama šiais penkiais oficialiųjų kalbų variantais: BCE, ECB, EZB, EKT ir EKP, o ant antrosios serijos eurų banknotų ECB pavadinimo santrumpa papildomai pateikiama šiais devyniais oficialiųjų kalbų variantais: BCE, ECB, ЕЦБ, EZB, EKP, EKT, EKB, BĊE ir EBC;

               d)

               © simbolis, nurodantis, kad autorių teisės priklauso ECB, ir

               e)

               ECB pirmininko parašas.

         2 straipsnis
   Eurų banknotų atkūrimo taisyklės
   1.   Kopija – tai bet koks materialus ar nematerialus atvaizdas, kuriame naudojamas visas eurų banknotas ar jo dalis, kaip nurodyta 1 straipsnyje, arba atskiros jo dizaino elementų dalys, pavyzdžiui, inter alia, spalva, matmenys, raidės ar simboliai, kurių atvaizdas gali būti panašus į tikrą eurų banknotą ar suteikti bendrą tikro eurų banknoto įspūdį, nepaisant to:

               a)

               koks atvaizdo dydis; arba

               b)

               kokia medžiaga (-os) ar technika (-os) buvo naudojama (-os) jam pagaminti; arba

               c)

               ar buvo pakeisti ar pridėti eurų banknoto dizaino elementai, pavyzdžiui, raidės ar simboliai.

         2.   Kopijos, kurias visuomenė gali supainioti su tikrais eurų banknotais, laikomos neteisėtomis.
   3.   Kopijos, kurios atitinka toliau nurodytus kriterijus, laikomos teisėtomis, nes nėra rizikos, kad visuomenė gali jas supainioti su tikrais eurų banknotais:

               a)

               1 straipsnyje nurodyto eurų banknoto vienpusės kopijos, jei kopijos dydis yra 125 % ar dar didesnis arba 75 % ar dar mažesnis už 1 straipsnyje nurodyto atitinkamo eurų banknoto ilgį ir plotį; arba

               b)

               1 straipsnyje nurodyto eurų banknoto dvipusės kopijos, jei kopijos dydis yra 200 % ar dar didesnis arba 50 % ar dar mažesnis už 1 straipsnyje nurodyto atitinkamo eurų banknoto ilgį ir plotį; arba

               c)

               1 straipsnyje nurodyto eurų banknoto atskirų dizaino elementų kopijos, jei toks dizaino elementas nėra vaizduojamas į banknotą panašiame fone; arba

               d)

               vienpusės kopijos, vaizduojančios eurų banknoto priekinės pusės arba antrosios pusės dalį, jei tokia dalis yra mažesnė nei vienas trečdalis 1 straipsnyje nurodyto eurų banknoto tikros priekinės pusės arba antrosios pusės; arba

               e)

               kopijos, padarytos iš medžiagos, kuri aiškiai skiriasi nuo popieriaus, ir kuri atrodo aiškiai besiskirianti nuo banknotams naudojamos medžiagos; arba

               f)

               nematerialios kopijos, elektroniniu būdu prieinamos interneto svetainėse, perduodant laidais ar bevieliu ryšiu arba bet kuriomis kitomis priemonėmis, ir kurios sudaro galimybę visuomenės nariams prieiti prie šių nematerialių kopijų jų pasirinktoje vietoje ir pasirinktu laiku, jei:

                           —

                           įstrižai kopijos Arial šriftu arba šriftu, panašiu į Arial, uždėtas žodis SPECIMEN (pavyzdys), ir

                           —

                           elektroninės kopijos skiriamoji geba esant 100 % jos dydžio neviršija 72 taškų colyje.

         4.   3 dalies f punkte nurodytų kopijų atveju:

               —

               žodžio SPECIMEN ilgis turi būti ne mažesnis kaip 75 % kopijos ilgio, ir

               —

               žodžio SPECIMEN aukštis turi būti ne mažesnis kaip 15 % kopijos pločio, ir

               —

               žodis SPECIMEN turi būti neskaidrios (nepermatomos) spalvos, kontrastuojančios su 1 straipsnyje nurodyto atitinkamo eurų banknoto vyraujančia spalva.

         5.   Gavę rašytinį prašymą, ECB ir NCB patvirtina, kad kopijos, neatitinkančios 3 dalyje nustatytų kriterijų, tačiau kurių visuomenė negali supainioti su 1 straipsnyje nurodytu tikru eurų banknotu, taip pat yra teisėtos. Jei kopija yra pagaminta tik vienos valstybės narės, kurios valiuta yra euro, teritorijoje, pirmiau nurodyti prašymai adresuojami tos valstybės narės NCB. Visais kitais atvejais tokie prašymai adresuojami ECB.
   6.   Eurų banknotų atkūrimo taisyklės taip pat taikomos eurų banknotams, kurie pagal šį sprendimą buvo pašalinti iš apyvartos arba prarado teisėtos mokėjimo priemonės statusą.
   3 straipsnis
   Sugadintų tikrų eurų banknotų keitimas
   1.   Gavę prašymą ir laikydamiesi 2 dalyje bei 6 straipsnyje nurodytame atitinkamame Valdančiosios tarybos sprendime nustatytų sąlygų, NCB keičia sugadintus tikrus eurų banknotus, jei:

               a)

               pateikiama daugiau kaip 50 % eurų banknoto arba

               b)

               pateikiama 50 % arba mažiau eurų banknoto, jei pareiškėjas įrodo, kad trūkstamos dalys sunaikintos.

         2.   Greta 1 dalyje nustatytų sąlygų, sugadintų tikrų eurų banknotų keitimui taikomos šios papildomos sąlygos:

               a)

               jei abejojama dėl pareiškėjo teisės į eurų banknotus: pareiškėjas pateikia asmens tapatybės dokumentus ir įrodymus, kad pareiškėjas yra jų savininkas arba yra teisėtas pareiškėjas;

               b)

               jei abejojama dėl eurų banknotų autentiškumo: pareiškėjas pateikia asmens tapatybės dokumentus;

               c)

               jei pateikiami tikri eurų banknotai yra sutepti rašalu, suteršti ar įmirkyti: pareiškėjas pateikia rašytinį paaiškinimą dėl dėmės, suteršimo ar įmirkymo pobūdžio;

               d)

               jei tikrus eurų banknotus sugadino apsaugos nuo vagysčių įranga: pareiškėjas pateikia rašytinį pareiškimą dėl neutralizavimo priežasties;

               e)

               jei apsaugos nuo vagysčių įranga sugadino tikrus eurų banknotus dėl apiplėšimo, vagystės ar kito nusikaltimo arba pasikėsinimo juos įvykdyti: banknotai keičiami tik savininko ar kito teisėto pareiškėjo prašymu, kuris yra nusikaltimo ar pasikėsinimo įvykdyti nusikaltimą, dėl kurio buvo sugadinti banknotai, auka;

               f)

               jei tikrus eurų banknotus sugadino apsaugos nuo vagysčių įranga ir juos pateikė Reglamento (EB) Nr. 1338/2001 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos įstaigos ir ūkio subjektai: tos įstaigos ir ūkio subjektai pateikia rašytinį pareiškimą dėl neutralizavimo priežasties, taip pat apsaugos nuo vagysčių įrangos pavadinimą ir savybes, sugadintus banknotus pateikiančio subjekto duomenis ir jų pateikimo datą;

               g)

               jei, aktyvavus apsaugos nuo vagysčių įrangą, buvo sugadintas didelis tikrų eurų banknotų kiekis: kiek tai įmanoma ir jei to reikalauja NCB, jie pateikiami komplektais po 100 eurų banknotų, jei pateikiamų eurų banknotų skaičiaus pakanka tokiems komplektams sudaryti;

               h)

               jei Reglamento (EB) Nr. 1338/2001 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos įstaigos ir ūkio subjektai vienu ar daugiau sandorių pateikia keisti sugadintus tikrus eurų banknotus, kurių vertė yra 7 500 eurų arba daugiau: tos įstaigos ir ūkio subjektai pateikia dokumentus dėl banknotų kilmės ir kliento tapatybės duomenis arba, jei taikytina, Direktyvoje 2005/60/EB apibrėžto tikrojo savininko tapatybės duomenis. Ši prievolė taikoma ir tuomet, jei abejojama, ar pasiekta 7 500 eurų vertės riba. Šioje dalyje nustatytos taisyklės nedaro poveikio jokiems griežtesniems tapatybės nustatymo ir atskaitomybės reikalavimams, kuriuos valstybės narės nustatė į nacionalinę teisę perkeldamos Direktyvą 2005/60/EB.

         3.   Nepaisant to, kas išdėstyta pirmiau:

               a)

               kai NCB turi žinių arba pagrįstai mano, kad tikri eurų banknotai buvo sugadinti tyčia, siekdami sukliudyti grąžinti tokius eurų banknotus į apyvartą arba sukliudyti pareiškėjui pateikti keisti juos kitam NCB, jie atsisako keisti eurų banknotus ir juos sulaiko. Tačiau NCB keičia sugadintus tikrus eurų banknotus, jeigu jie turi žinių arba pagrįstai mano, kad pareiškėjai yra sąžiningi, arba jeigu pareiškėjai gali įrodyti, kad jie yra sąžiningi. Eurų banknotai, kurie yra sugadinti nežymiai, pavyzdžiui, kai ant jų yra užrašytos trumpos pastabos, skaičiai ar trumpi sakiniai, iš principo nebus laikomi tyčia sugadintais eurų banknotais, ir

               b)

               kai NCB turi žinių arba pagrįstai mano, kad buvo įvykdytas nusikaltimas, jie atsisako keisti sugadintus tikrus eurų banknotus ir juos sulaiko bei, gavę patvirtinimą apie jų gavimą, pateikia juos kaip įrodymą kompetentingoms institucijoms pradėti arba paremti vykstantį baudžiamąjį tyrimą. Jeigu kompetentingos institucijos nenusprendžia kitaip, pasibaigus tyrimui tikri eurų banknotai gali būti pakeisti laikantis 1 ir 2 dalyse nustatytų sąlygų;

               c)

               kai NCB turi žinių arba pagrįstai mano, kad sugadinti tikri eurų banknotai yra taip suteršti, kad kelia pavojų sveikatai ir saugumui, jie pakeičia sugadintus tikrus eurų banknotus, jei pareiškėjas gali pateikti kompetentingų institucijų atliktą sveikatos ir saugumo įvertinimą.

         4 straipsnis
   Mokesčio už apsaugos nuo vagysčių įrangos sugadintų tikrų eurų banknotų keitimą nustatymas
   1.   Kai Reglamento (EB) Nr. 1338/2001 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos įstaigos ir ūkio subjektai vadovaudamiesi 3 straipsniu prašo NCB pakeisti apsaugos nuo vagysčių įrangos sugadintus tikrus eurų banknotus, NCB ima iš jų mokestį.
   2.   Mokestis yra 10 euro centų už sugadintą eurų banknotą.
   3.   Mokestis imamas tik tuomet, jeigu keičiama bent 100 sugadintų eurų banknotų. Mokestis imamas už visus keičiamus eurų banknotus.
   4.   Mokestis neimamas, jei eurų banknotai buvo sugadinti dėl apiplėšimo, vagystės ar kito nusikaltimo įvykdymo ar pasikėsinimo juos įvykdyti.
   5 straipsnis
   Apsaugos nuo vagysčių įrangos atsitiktinai sugadintų tikrų eurų banknotų, kurie buvo pateikti keisti, vertės kreditavimas
   1.   Tą dieną, kai buvo gauti apsaugos nuo vagysčių įrangos atsitiktinai sugadinti tikri eurų banknotai, NCB kredituoja Reglamento (EB) Nr. 1338/2001 6 straipsnio 1 dalyje nurodytoms įstaigoms ir ūkio subjektams, turintiems sąskaitą atitinkamame NCB, tokių banknotų vertę, jei:

               a)

               eurų banknotai nebuvo sugadinti dėl apiplėšimo, vagystės ar kito nusikaltimo įvykdymo;

               b)

               NCB gali nedelsdamas patikrinti, kad prašoma suma bent apytikriai atitinka pateiktų banknotų vertę, ir

               c)

               buvo pateikta visa kita NCB reikalaujama informacija.

         2.   Bet koks po apdorojimo nustatytas skirtumas tarp keisti pateiktų atsitiktinai sugadintų tikrų eurų banknotų vertės ir sumos, kuri buvo kredituota prieš apdorojimą, atitinkamai debetuojamas arba kredituojamas pateikusiai įstaigai ar ūkio subjektui.
   3.   4 straipsnyje nurodyti mokesčiai apskaičiuojami atsižvelgiant į NCB apdorotą faktinį atsitiktinai sugadintų tikrų eurų banknotų skaičių.
   6 straipsnis
   Eurų banknotų išėmimas iš apyvartos
   Eurų banknoto tipo ar serijos išėmimą iš apyvartos reglamentuoja Valdančiosios tarybos sprendimas, kuris kaip bendroji informacija skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir kitose visuomenės informavimo priemonėse. Šis sprendimas būtinai turi apimti tokius dalykus:

               —

               iš apyvartos išimamo eurų banknoto tipas ar serija ir

               —

               keitimo laikotarpio trukmė, ir

               —

               data, kada eurų banknoto tipas ar serija praras teisėtos mokėjimo priemonės statusą, ir

               —

               kaip elgiamasi su eurų banknotais, pateiktais pasibaigus išėmimo iš apyvartos laikotarpiui ir (arba) jiems praradus teisėtos mokėjimo priemonės statusą.

         7 straipsnis
   Įsigaliojimas ir panaikinimas
   1.   Sprendimas ECB/2003/4 panaikinamas.
   2.   Nuorodos į Sprendimą ECB/2003/4 laikomos nuorodomis į šį sprendimą.
   3.   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2013 m. balandžio 19 d.

            ECB valdančiosios tarybos vardu

            ECB pirmininkas

         Mario DRAGHI

      (1)  OL L 78, 2003 3 25, p. 16.

      (2)  OL L 139, 1998 5 11, p. 1.

      (3)  OL L 181, 2001 7 4, p. 6.

      (4)  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

      PRIEDAS

         STRAIPSNIŲ ATITIKTIES LENTELĖ

                  Sprendimas ECB/2003/4

                  Šis sprendimas

                  1 straipsnis

                  1 straipsnis

                  2 straipsnis

                  2 straipsnis

                  3 straipsnis

                  3 straipsnis

                  4 straipsnis

                  4 straipsnis

                  5 straipsnis

                  6 straipsnis

                  6 straipsnis

                  7 straipsnis


title: 2012/96/ES: 2012 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas, kuriuo pritaikomos pirmą kartą Sprendime 2002/148/EB, užbaigiančiame konsultacijas su Zimbabve, remiantis AKR ir EB partnerystės susitarimo 96 straipsniu, nurodytos atitinkamos priemonės ir pratęsiamas jų taikymo laikotarpis

text:
18.2.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 47/47

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. vasario 17 d.
   kuriuo pritaikomos pirmą kartą Sprendime 2002/148/EB, užbaigiančiame konsultacijas su Zimbabve, remiantis AKR ir EB partnerystės susitarimo 96 straipsniu, nurodytos atitinkamos priemonės ir pratęsiamas jų taikymo laikotarpis
   (2012/96/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 217 straipsnį,
   atsižvelgdama į Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (1), pirmą kartą iš dalies pakeistą Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. (2) ir antrą kartą iš dalies pakeistą Uagadugu 2010 m. birželio 23 d. (3) (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas), ypač į jo 96 straipsnį,
   atsižvelgdama į Taryboje susirinkusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidinį susitarimą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir tvarkos, kurios turi būti laikomasi siekiant įgyvendinti AKR ir EB partnerystės susitarimą (4), ypač į jo 3 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               remiantis Tarybos sprendimu 2002/148/EB (5), konsultacijos su Zimbabvės Respublika pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punktą buvo užbaigtos ir buvo imtasi to sprendimo priede nustatytų atitinkamų priemonių. Nuo tada tos priemonės kiekvienais metais buvo pratęsiamos;

               (2)

               Tarybos sprendimu 2011/106/ES (6) priemonių taikymo laikotarpis buvo pratęstas dar vienam 12 mėnesių laikotarpiui iki 2012 m. vasario 20 d.;

               (3)

               per tą laiką pripažinta, kad Nacionalinės vienybės vyriausybės (toliau – NVV) sukūrimu sudaryta galimybė atkurti konstruktyvius Europos Sąjungos ir Zimbabvės santykius ir remti Zimbabvės reformų programos įgyvendinimą;

               (4)

               nors bendra padėtis pagerėjo, politinės reformos įgyvendinamos lėtai ir NVV vis dar neįgyvendino tam tikrų esminių AKR ir ES partnerystės susitarimo nuostatų, nors buvo įsipareigojusi tą padaryti pagal Visuotinį politinį susitarimą;

               (5)

               Europos Sąjunga pripažįsta Pietų Afrikos vystymosi bendrijos ir Pietų Afrikos pastangas remiant Visuotinį politinį susitarimą, kuriomis siekiama sukurti patikimiems rinkimams palankias sąlygas. Taikus referendumas dėl konstitucijos būtų svarbi šio proceso dalis,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Šio sprendimo priede pateiktame laiške nurodytos priemonės išlaikomos kaip atitinkamos priemonės, kaip apibrėžta AKR ir ES partnerystės susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punkte.
   Tos priemonės taikomos šešių mėnesių laikotarpiu nuo 2012 m. vasario 20 d. iki 2012 m. rugpjūčio 20 d. Jos nuolat peržiūrimos ir iš naujo įvertinamos atsižvelgiant į konkrečią pažangą įgyvendinant Visuotinį politinį susitarimą bei rengiantis taikiems ir patikimiems rinkimams.
   Šio sprendimo priede pateiktas laiškas skirtas Zimbabvės Prezidentui R. Mugabei, jo kopijos perduodamos Ministrui Pirmininkui M. Tsvangirai ir Welshman Ncube.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. SAREEN

      (1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

      (2)  OL L 209, 2005 8 11, p. 27.

      (3)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

      (4)  OL L 317, 2000 12 15, p. 376.

      (5)  OL L 50, 2002 2 21, p. 64.

      (6)  OL L 43, 2011 2 17, p. 31.

      PRIEDAS

         LAIŠKAS ZIMBABVĖS PREZIDENTUI

      Europos Sąjunga teikia itin didelę reikšmę AKR ir ES partnerystės susitarimo 9 straipsnio nuostatoms. Esminiai Partnerystės susitarimo principai – pagarba žmogaus teisėms, demokratinėms institucijoms ir teisinės valstybės principams – yra mūsų santykių pagrindas.
      2002 m. vasario 19 d. laišku Europos Sąjunga Jus informavo apie savo sprendimą užbaigti konsultacijas, surengtas pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 96 straipsnį, ir imtis atitinkamų priemonių, kaip apibrėžta to susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punkte. Kasmet siunčiamais laiškais (paskutinysis siųstas 2011 m. vasario 23 d.) Europos Sąjunga pranešė Jums apie savo sprendimus neatšaukti atitinkamų priemonių ir pratęsti jų taikymo laikotarpį.
      Europos Sąjunga teigiamai vertina nuo 2009 m., kuomet sukurta Nacionalinės vienybės vyriausybė (NVV), pagal Visuotinį politinį susitarimą (VPS) padarytą pažangą. Europos Sąjunga dar kartą pabrėžia, kad didelę svarbą teikia pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 8 straipsnį palaikomam politiniam dialogui, kuris Zimbabvės Vyriausybės prašymu oficialiai pradėtas 2009 m. birželio 18–19 d. Briuselyje vykusiame ES ir Zimbabvės ministrų trejeto susitikime. Abi šalys sutarė, kad šio politinio dialogo tikslas – palaipsniui normalizuoti ES ir Zimbabvės santykius, kartu įgyvendinant VPS numatytas reformas, kuriomis būtų pasirengta taikiems ir patikimiems rinkimams.
      Siekdama palaikyti bendrą bendradarbiavimo atkūrimo procesą Europos Sąjunga sušvelnino Zimbabvei taikomas priemones. Buvo pakeistos atitinkamos priemonės siekiant paremti su VPS įgyvendinimu susijusias institucijas ir procesus. Europos Sąjunga teikia laikinąją pereinamojo laikotarpio finansinę pagalbą per trumpalaikius paketus.
      Nuo tada Europos Sąjunga rėmė Nacionalinės vienybės vyriausybės dedamas pastangas įgyvendinti VPS ir palankiai vertina pažangą, padarytą stabilizuojant ekonomiką ir atkuriant pagrindines socialines paslaugas. Vis dėlto Europos Sąjunga vis dar laukia pažangos įgyvendinant kelias VPS numatytas politines reformas, visų pirma susijusias su konstitucijos priėmimu, ir reformas, kuriomis būtų siekiama sukurti taikiems ir patikimiems rinkimams palankią aplinką, taip pat pažangos pagarbos žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principams srityse. Atsižvelgdama į tai, Europos Sąjunga palankiai vertina Pietų Afrikos Respublikos bei Pietų Afrikos vystymosi bendrijos palengvinimo pastangas bei visų šalių sutarto veiksmų plano parengimą.
      Europos Sąjunga palankiai vertina neseniai visų Zimbabvės partijų padarytus pareiškimus, kuriuose pasisakoma prieš politinį smurtą, ir tikisi, jog po pastaruoju metu padarytos socialinės ir ekonomikos sričių pažangos bus įgyvendintos politinės reformos, dėl kurių bus galima surengti taikius ir patikimus rinkimus.
      Siekdama dar paremti pereinamąjį procesą Europos Sąjunga nusprendė:

                  —

                  Tarybos sprendimuose 2002/148/EB ir 2010/97/BUSP nustatytas atitinkamas priemones pratęsti sutrumpintam šešių mėnesių laikotarpiui, taip pabrėžiant Europos Sąjungos pasirengimą bet kuriuo metu persvarstyti savo poziciją, jeigu būtų imtasi konkrečių priemonių įgyvendinant Visuotinį politinį susitarimą ir rengiantis rinkimams,

                  —

                  parengti Europos plėtros fondui skirtą šalies strategijos dokumentą, kuris turi būti pasirašytas ir įgyvendintas, kai tik tam bus sudarytos sąlygos.

            Iki to laiko Europos Sąjunga ir toliau teiks pereinamojo laikotarpio pagalbą ekonomikos atkūrimui, socialiniam sektoriui ir VPS įgyvendinimui.
      Tarybos sprendimo 2002/148/EB priede išvardytos visos kitos priemonės ir toliau taikomos be pakeitimų. Jeigu aplinkybės pasikeistų, Tarybos sprendimas gali būti bet kada iki 2012 m. rugpjūčio 20 d. peržiūrėtas.
      Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, Europos Sąjunga nori pakviesti Zimbabvės Vyriausybę pradėti AKR ir ES partnerystės susitarimo 8 straipsnyje numatytą intensyvesnį politinį dialogą, siekiant nustatyti tolesnes priemones ES ir Zimbabvės santykiams normalizuoti. Atsižvelgiant į tai, Europos Sąjunga palankiai vertintų Zimbabvės bendradarbiavimo atkūrimo komiteto vizitą į Briuselį, kuris, tikimasi, galėtų būti surengtas artimoje ateityje.
      Pagarbiai

               Komisijos vardu

            …

               Tarybos vardu

            …


title: 2011/158/ES: 2011 m. vasario 15 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimas dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) Priežiūros komiteto narių kadencijos pratęsimo

text:
15.3.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 67/26

         EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS IR KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2011 m. vasario 15 d.
   dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) Priežiūros komiteto narių kadencijos pratęsimo
   (2011/158/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS, TARYBA IR EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdami į 1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimą 1999/352/EB, EAPB, Euratomas dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) (1) įsteigimo, ypač į jo 4 straipsnį,
   atsižvelgdami į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 (2) ir Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 1074/1999 (3) dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdami į 2005 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimą 2005/833/EB, Euratomas dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) Priežiūros komiteto narių paskyrimo (4),
   kadangi:

               (1)

               Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 ir Reglamento (Euratomas) Nr. 1074/1999 11 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Priežiūros komitetą „sudaro penki su Tarnyba nesusiję [nepriklausomi] asmenys, turintys kvalifikacijas, kurių reikia, kad atitinkamose šalyse jie būtų skiriami į aukštus su Tarnybos veiklos sritimis susijusius postus“ ir kad tie asmenys skiriami bendru Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sutarimu.

               (2)

               Remiantis 11 straipsnio 3 dalimi, Priežiūros komiteto narių kadencija – treji metai, ir ji gali būti vieną kartą pratęsta. Dabartinių Priežiūros komiteto narių kadencija baigėsi 2008 m. lapkričio 30 d. Pasibaigus jų kadencijai, jie toliau ėjo savo pareigas pagal tų reglamentų 11 straipsnio 4 dalį.

               (3)

               Atsižvelgiant į tai, kad Priežiūros komiteto narių kadencija negali tęstis ilgiau nei šešerius metus, dabartinių narių, kurie toliau ėjo savo pareigas pasibaigus jų pirmajai kadencijai, kadencija turėtų būti pratęsta iki 2011 m. lapkričio 30 d.,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Šie asmenys pakartotinai skiriami Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) Priežiūros komiteto nariais iki 2011 m. lapkričio 30 d.:

               —

               Peter STRÖMBERG,

               —

               Kálmán GYÖRGYI,

               —

               Rosalind WRIGHT,

               —

               Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ,

               —

               Diemut R. THEATO.

         2 straipsnis
   Komisija praneša atitinkamiems asmenims apie šį sprendimą.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja 2008 m. gruodžio 1 d.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 15 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BUZEK

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         MARTONYI J.

            Komisijos vardu

         Algirdas ŠEMETA

            Komisijos narys

      (1)  OL L 136, 1999 5 31, p. 20.

      (2)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

      (3)  OL L 136, 1999 5 31, p. 8.

      (4)  OL L 312, 2005 11 29, p. 49.


title: 2005/769/EB: 2005 m. spalio 27 d. Komisijos sprendimas, nustatantis taisykles dėl pagalbos maistu paslaugų viešojo pirkimo, kurį vykdo NVO, Komisijos įgaliotos įsigyti ir surinkti pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1292/96 tiekiamus produktus, ir panaikinantis 1998 m. rugsėjo 3 d. Komisijos sprendimą

text:
5.11.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 291/24

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2005 m. spalio 27 d.
   nustatantis taisykles dėl pagalbos maistu paslaugų viešojo pirkimo, kurį vykdo NVO, Komisijos įgaliotos įsigyti ir surinkti pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1292/96 tiekiamus produktus, ir panaikinantis 1998 m. rugsėjo 3 d. Komisijos sprendimą
   (2005/769/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1996 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1292/96 dėl pagalbos maistu politikos ir pagalbos maistu valdymo bei paramos maisto saugumui specialių operacijų (1), ypač į jo 19 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               1997 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2519/97, nustatančio bendras produktų, tiekiamų kaip Bendrijos pagalba maistu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1292/96, surinkimo taisykles (2), 3 straipsnio 1 dalis leidžia Komisijai įgalioti tarptautines ir nevyriausybines organizacijas, kurios pačios yra Bendrijos pagalbos gavėjos, įsigyti ir surinkti produktus kaip pagalbą, skirtą jų pačių reikmėms. Tokiu atveju Komisija nustato taikytinas taisykles ir procedūras.

               (2)

               2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (3) (toliau – įgyvendinimo taisyklės), 164 straipsnyje nustatoma, kad jei veiklos, už kurią gali būti teikiama Bendrijos dotacija, vykdymui būtini viešieji pirkimai, šiam tikslui sudarytoje dotacijos sutartyje turi būti pateikiamos viešųjų pirkimų taisyklės, kurių gavėjas turi laikytis.

               (3)

               2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) (toliau – finansinis reglamentas) 120 straipsnyje nustatoma, kad dotacijos gavėjas sudaro viešųjų pirkimų sutartis pagal finansinio reglamento ir jo įgyvendinimo taisyklių principus.

               (4)

               Viešųjų pirkimų taisyklės, kurių turi laikytis Reglamento (EB) Nr. 1292/96 dėl pagalbos maistu politikos įgyvendinimo priedo 2 dalyje nurodytos institucijos, jau yra nustatytos susitarimuose dėl įnašo, kuriuos Komisija šiam tikslui sudarė su tomis tarptautinėmis organizacijomis; nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) skirtos viešųjų pirkimų taisyklės ir kitos sąlygos, būtinos renkant pagalbą maistu ir laikantis finansiniame reglamente bei jo įgyvendinimo taisyklėse nustatytų finansinių principų, ypač turi remtis Reglamentu (EB) Nr. 2519/97 nustatytomis taisyklėmis ir turi būti atitinkamai pritaikytos pagal finansinio valdymo situaciją.

               (5)

               Viešųjų pirkimų taisyklės turi būti taikomos tada, kai Komisija įgalioja NVO įsigyti ir surinkti pagalbą maistu įgyvendinant kasmetinę pagalbos maistu darbo programą ir neribojant įgaliojimus suteikiančio Komisijos pareigūno veiksmų laisvės įtraukti į šias sutartis papildomus reikalavimus dėl patikimo finansų valdymo. Todėl 1998 m. rugsėjo 3 d. Komisijos sprendimas turėtų būti panaikintas.

               (6)

               Pagal Reglamento (EB) Nr. 1292/96 29 straipsnį, Maisto saugumo ir pagalbos maistu komitetas buvo informuotas apie šią priemonę,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Taisyklės pirkti pagalbą maistu nevyriausybinėms organizacijoms, kurias Komisija įgaliojo pirkti ir surinkti produktus, tiekiamus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1292/96, yra nustatytos šio sprendimo priede. Šios taisyklės sudaro neatskiriamą sutarčių ir konvencijų, kurias šiuo tikslu sudaro Komisija, dalį.
   2 straipsnis
   1998 m. rugsėjo 3 d. Komisijos sprendimas, įgaliojantis tam tikras organizacijas, gaunančias Bendrijos pagalbą maistu, pirkti tam tikrus produktus ir tiekti juos kaip Bendrijos pagalbą maistu, yra panaikinamas.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. spalio 27 d.

            Komisijos vardu

         Louis MICHEL

            Komisijos narys

      (1)  OL L 166, 1996 7 5, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

      (2)  OL L 346, 1997 12 17, p. 23.

      (3)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1.

      (4)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.
   PRIEDAS
   Nevyriausybinė organizacija, gaunanti Bendrijos pagalbą (toliau – NVO), taiko šias taisykles surinkti produktams, kurie tiekiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 1292/96 kaip Bendrijos pagalba maistu, neribojant galimybės taikyti papildomus reikalavimus dėl finansinio valdymo, įtrauktus į su gavėju sudarytą sutartį dėl pagalbos maistu įgyvendinimo strategijos.
   I.   BENDRIEJI PRINCIPAI
   Šis priedas taikomas prekėms, pristatomoms į paskirties vietą.
   II.   PREKIŲ ĮSIGIJIMO VIETA
   Pagal konkrečiam tiekimui nustatytas sąlygas tiekiamas produktas įsigyjamas Europos bendrijoje arba Reglamento (EB) Nr. 1292/96 priede nurodytoje besivystančioje šalyje, kuri, jei įmanoma, priklauso tam pačiam geografiniam regionui. Jei įmanoma, pirkti produktus reikėtų daugiausia toje valstybėje, kurioje vykdoma veikla, arba kaimyninėje valstybėje.
   Išimtinėmis aplinkybėmis ir vadovaujantis tvarka, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1292/96 11 straipsnio 2 dalyje, produktus galima įsigyti šalies, nenurodytos Reglamento (EB) Nr. 1292/96 priede, rinkoje.
   NVO užtikrina, kad produktus, tiekiamus kaip pagalba maistu, galima laisvai importuoti į pagalbą gaunančią šalį ir jiems nebus taikomi importo muitai arba lygiaverčio poveikio mokesčiai.
   III.   PRODUKTŲ SAVYBĖS
   Produktai kiek įmanoma atitinka pagalbą gaunančių žmonių mitybos įpročius.
   Produktų, surenkamų kaip pagalba maistu, savybės atitinka reikalavimus, nustatytus Komisijos komunikate dėl produktų, tiekiamų kaip Bendrijos pagalba maistu, savybių (1).
   Be to, pakuotė atitinka reikalavimus, nustatytus Komisijos komunikate dėl produktų, tiekiamų kaip Bendrijos pagalba maistu, pakuotės (2).
   IV.   PILIETYBĖS TAISYKLĖS
   Konkurso procedūrose dėl produktų, tiekiamų kaip pagalba maistu, surinkimo vienodomis sąlygomis gali dalyvauti visi Europos bendrijos arba Reglamento (EB) Nr. 1292/96 priede išvardytų besivystančių valstybių fiziniai ir juridiniai asmenys.
   Konkurso dalyvis turi būti teisiškai registruotas ir pareikalavus pateikti registracijos įrodymą.
   V.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ NELEIDŽIAMA DALYVAUTI VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ PROCEDŪROSE IR SUDARYTI SUTARTIS
   1.   Priežastys, dėl kurių neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose
   Konkurso dalyviams neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose, jei:

               a)

               jie yra bankrutavę arba likviduojami, jų reikalus administruoja teismas, jie yra sudarę susitarimą su kreditoriais, sustabdę savo ūkinę veiklą, jiems iškelta byla dėl šios veiklos arba jie yra panašioje padėtyje, susidariusioje dėl panašios procedūros, numatytos nacionalinės teisės aktuose arba reglamentuose;

               b)

               jie yra pripažinti kaltais padarę nusižengimą, susijusį su jų profesine veikla, kai sprendimas turi res judicata galią;

               c)

               jie yra kalti padarę sunkų profesinį nusikaltimą, įrodomą priemonėmis, kurias dotacijos gavėjas gali pagrįsti;

               d)

               jie nėra įvykdę įsipareigojimų, susijusių su socialinio draudimo įmokomis arba mokesčių mokėjimu pagal šalies, kurioje yra įsisteigę, arba dotacijos gavėjo šalies, arba šalies, kurioje turi būti vykdoma sutartis, teisines nuostatas;

               e)

               yra priimtas res judicata galią turintis sprendimas dėl sukčiavimo, korupcijos, dalyvavimo nusikalstamoje organizacijoje arba bet kokios kitos neteisėtos Bendrijų finansiniams interesams žalingos veiklos;

               f)

               kitoje viešųjų pirkimų procedūroje arba dotacijos, finansuojamos iš Bendrijos biudžeto, skyrimo procedūroje buvo pripažinta, kad jie rimtai pažeidė sutarties sąlygas nesilaikydami savo sutartinių įsipareigojimų.

         Konkurso dalyviai privalo patvirtinti, kad jiems netaikomos pirmiau nurodytos situacijos.
   2.   Draudimas sudaryti sutartį
   Sutartys negali būti sudaromos su konkurso dalyviais, kurie viešųjų pirkimų procedūros metu:

               a)

               pateko į interesų konfliktą;

               b)

               yra kalti dėl pateiktos neteisingos informacijos, kurios dotacijos gavėjas reikalauja kaip vienos iš dalyvavimo viešųjų pirkimų procedūroje sąlygų, arba visai nepateikė šios informacijos.

         VI.   SUTARTIES LAIMĖTOJO IŠRINKIMO TVARKA
   1.   Bendrosios nuostatos
   NVO skelbia atvirą tarptautinį konkursą tiekimo sutartims sudaryti, kurių vertė yra 150 000 eurų ar daugiau. NVO visose tinkamose žiniasklaidos priemonėse, ypač NVO tinklalapyje, tarptautinėje spaudoje ir nacionalinėje spaudoje valstybės, kurioje atliekami veiksmai, arba periodiniuose specializuotuose leidiniuose publikuoja skelbimą apie tarptautinį atvirą konkursą.
   Tiekimo sutartys, kurių vertė yra 30 000 eurų ar daugiau, bet mažiau kaip 150 000 eurų, sudaromos po atviro konkurso procedūros, informacija apie šį konkursą skelbiama vietoje. Tokiu atveju skelbimas apie konkursą publikuojamas visose tinkamose žiniasklaidos priemonėse, bet tik toje valstybėje, kurioje atliekami veiksmai. Tačiau kitiems reikalavimus atitinkantiems tiekėjams turi būti sudarytos tokios pat galimybės kaip ir vietos bendrovėms.
   Tiekimo sutartys, kurių vertė yra mažesnė kaip 30 000 eurų, turi būti sudaromos po konkursinių derybų, apie kurias neskelbiama ir kuriose NVO tariasi su mažiausiai trimis pasirinktais tiekėjais bei su vienu ar dviem iš jų derasi dėl sutarties sąlygų.
   Tiekimo sutartys, kurių vertė yra mažesnė kaip 5 000 eurų, gali būti sudaromos remiantis vienu pasiūlymu.
   Pasiūlymams ir dalyvavimo paraiškoms gauti numatytas laikas turi būti pakankamai ilgas, kad leistų suinteresuotosioms šalims per pagrįstą ir tinkamą laiką paruošti ir pateikti pasiūlymus.
   2.   Derybos
   Jei konkursas vyksta remiantis vienu pasiūlymu, pagalbos gavėjas gali šiais atvejais taikyti derybų procedūrą:

               a)

               jei dėl pagalbos gavėjo nenumatytų ir jam nepriskirtinų ypatingos skubos atvejų neįmanoma laiku atlikti procedūrų, pirmiau nurodytų VI.1 skyriuje. Ypatingos skubos atvejus pateisinančios aplinkybės jokiu būdu negali būti priskirtinos pagalbos gavėjui.
               Ypatinga skuba laikoma pateisinama, jei veiksmai atliekami situacijoje, kurią Komisija pripažįsta krizine. Komisija praneš pagalbos gavėjui, ar susidarė krizinė situacija ir kada ji baigsis;

               b)

               jei pradinis tiekėjas tiekia papildomas prekes, skirtas arba iš dalies pakeisti įprastas prekes arba įrangą, arba padidinti turimą prekių arba įrangos kiekį, o pakeitus tiekėją pagalbos gavėjas būtų priverstas įsigyti įrangą su skirtingomis techninėmis charakteristikomis, todėl ji būtų nesuderinama su turima įranga arba kiltų pernelyg dideli techniniai sunkumai ją eksploatuojant ir atliekant jos techninę priežiūrą;

               c)

               jei konkurso procedūra baigėsi be rezultatų, t. y. nė vienas pasiūlymas nebuvo tinkamas kokybės ir (arba) finansiniu požiūriu. Tokiais atvejais, atšaukus konkurso procedūrą, pagalbos gavėjas gali derėtis su vienu ar dviem pasirinktais konkurso dalyviais iš tų, kurie dalyvavo konkurso procedūroje, su sąlyga, kad pradinės konkurso procedūros sąlygos nėra iš esmės keičiamos;

               d)

               jei svarstoma sutartis sudaroma su institucijomis, kurios de jure arba de facto turi monopolį. Tokiu atveju Komisija turi tinkamai pagrįsti sprendimą sudaryti sutartį su jomis;

               e)

               galima sudaryti tiesioginio susitarimo sutartį, jei tai pateisinama ypatingomis tiekimo sąlygomis ir ypač vykdant eksperimentinį tiekimą.

         3.   Pasiūlymo pateikimo sąlygos
   NVO skelbime apie konkursą nurodo pasiūlymo konkursui pateikimo formą ir galutinį terminą.
   Visus reikalavimus atitinkančius prašymus dalyvauti ir pasiūlymus turi įvertinti vertinimo komitetas, remdamasis iš anksto paskelbtais šalinimo, atrankos ir skyrimo kriterijais. Šį komitetą turi sudaryti nelyginis narių skaičius (mažiausia trys), kurie pasižymėtų visais techniniais ir administraciniais gebėjimais, būtinais kompetentingai išvadai dėl pasiūlymų.
   Vienas pasiūlymas gali būti pateiktas vienai pirkimo daliai. Pasiūlymas galioja tik tuo atveju, jei jis susijęs su visa pirkimo dalimi. Jei pirkimo dalis yra padalyta į dalines partijas, pasiūlymas turi remtis pirkimo dalių vidurkiu. Jei skelbiamas konkursas dėl daugiau kaip vienos pirkimo dalies tiekimo, kiekvienai pirkimo daliai turi būti pateikiamas atskiras pasiūlymas. Konkurso dalyvis neprivalo pateikti pasiūlymų dėl visų pirkimo dalių.
   Pasiūlymuose nurodoma:

               —

               konkurso dalyvio pavadinimas (pavardė) ir adresas,

               —

               konkurso, pirkimo dalies ir veiksmų nuorodų numeriai,

               —

               pirkimo dalies grynasis svoris arba su pasiūlymu susijusi konkreti pinigų suma,

               —

               siūloma kaina už produkto neto metrinę toną, už kurią konkurso dalyvis įsipareigoja tiekti produktą pagal nustatytas sąlygas,

         arba

               —

               siūlomų produktų neto kiekis, jei skelbiamas konkursas tiekti didžiausią tam tikro produkto kiekį už tam tikrą pinigų sumą,

               —

               transporto sąnaudos nurodytame tiekimo etape,

               —

               galutinis pristatymo terminas.

         Pasiūlymas galioja tik tada, jei pridedamas įrodymas, kad pateikta pasiūlymo galiojimą užtikrinanti garantija. Skelbime apie konkursą nurodoma pasiūlymo galiojimą užtikrinančios garantijos suma, išreikšta mokama valiuta, ir jos galiojimo laikotarpis. Garantija atitinka 1 % visos pasiūlymo sumos, o galiojimo laikotarpis turėtų būti bent vienas mėnuo.
   Garantija teikiama NVO naudai valstybės narės pripažįstamos arba NVO priimtinos kredito įstaigos užstato pavidalu. Užstatas yra neatšaukiamas ir panaudojamas iškart jo pareikalavus.
   Jei maisto produktai surenkami valstybėje, kuri gauna pagalbą maistui, NVO, atsižvelgdama į valstybės praktiką, gali skelbime apie konkursą nurodyti kitas garantijos sąlygas.
   Nuo garantijos atleidžiama:

               —

               NVO laišku ar faksu, jei pasiūlymas nebuvo priimtas arba buvo atmestas, arba nebuvo sudaryta sutartis,

               —

               jei konkurso dalyvis, paskirtas tiekėju, pateikė garantiją dėl tiekimo.

         Garantija konfiskuojama, jei tiekėjas po sutarties sudarymo iki pagrįsto galutinio termino nepateikia garantijos dėl tiekimo ir jei konkurso dalyvis atšaukia savo pasiūlymą, kai jis jau buvo gautas.
   Pasiūlymas, kuris pateiktas ne pagal šias nuostatas arba jame yra kitokios išlygos ar sąlygos nei nurodytos konkurso skelbime, atmetamas.
   Gauto pasiūlymo negalima keisti ar atšaukti.
   Konkursą laimi tas dalyvis, kuris pateikė pigiausią pasiūlymą, laikydamasis visų konkurso skelbimo sąlygų, ypač dėl surenkamų produktų savybių. Jei pigiausią pasiūlymą vienu metu pateikia keli konkurso dalyviai, sutartis sudaroma ištraukus burtus.
   Patvirtinus sutarties laimėtoją tiek tiekėjas, tiek konkurse nelaimėję dalyviai tinkamai informuojami laišku arba faksu.
   NVO gali nuspręsti nesudaryti sutarties pasibaigus pirmajam arba antrajam galutiniam terminui, ypač jei pateiktuose pasiūlymuose nurodomos kainos neatitinka įprastų rinkos kainų. Iš NVO nereikalaujama paaiškinti jos sprendimo. Konkurso dalyviai per tris darbo dienas raštu informuojami apie sprendimą nesudaryti sutarties.
   VII.   TIEKĖJO ĮSIPAREIGOJIMAI IR TIEKIMO SĄLYGOS
   NVO skelbime apie konkursą nurodo sąlygas, susijusias su tiekėjo pareigomis pagal šias taisykles, o tiekėjas savo įsipareigojimus vykdo pagal visas sąlygas, nustatytas skelbime apie konkursą ir jo pasiūlyme pateiktas sąlygas.
   Tiekėjas savo lėšomis transportuoja produktus iš jo pasiūlyme nurodyto pakrovimo uosto arba krovos krantinės iki galutinės paskirties vietos, nurodytos skelbime apie konkursą, ir tam pasirenka maršrutą, labiausiai tinkantį laikantis patvirtinto galutinio termino.
   Tačiau gavusi tiekėjo raštišką prašymą NVO gali leisti keisti pakrovimo uostą arba krovos krantinę, su sąlyga, kad susidariusias išlaidas padengs tiekėjas.
   Tiekėjas įsigyja jūrų laivininkystės draudimo liudijimą arba bendrąjį draudimo liudijimą. Šis draudimas dengia bent pasiūlymo sumą ir padengia visą riziką, susijusią su tiekėjo transportu ir kita su tiekimu susijusia jo veikla iki nurodyto tiekimo etapo. Jis dengia visas išlaidas už sugadintų prekių atranką, išėmimą iš apyvartos ir sunaikinimą, prekių perpakavimą ir tikrinimą, jei, nepaisant nuostolio, jas priima gavėjas.
   Prekių negalima pristatyti atskiromis siuntomis daugiau nei vienu laivu, nebent tam pritaria NVO. Tokiu atveju NVO reikalauja, kad tiekėjas prisiimtų papildomas išlaidas už tikrinimą.
   Atsižvelgiant į aplinkybes, skelbime apie konkursą gali būti nurodyta data, prieš kurią bet koks prekių pristatymas bus laikomas priešlaikiniu.
   Tiekimas baigtas, jei visos prekės faktiškai pristatomos į paskirties vietą. Tiekėjas prisiima visas išlaidas tol, kol prekės nepristatomos į sandėlį paskirties vietoje.
   Tiekėjas prisiima visą riziką, įskaitant prekių nuostolius ir gedimus, tol, kol prekės pristatomos ir šį faktą galutiniame atitikties liudijime užfiksuoja kontrolierius (žr. VIII punktą).
   Tiekėjas nedelsdamas raštu informuoja gavėją ir kontrolierių apie naudojamas transporto priemones, krovos datas, numatomą atvykimo į paskirties vietą datą ir bet kokį incidentą, įvykusį pervežant prekes.
   Tiekėjas atlieka formalumus, susijusius su eksporto licencija ir muitinės procedūromis, prisiimdamas susijusias išlaidas ir mokesčius.
   Norėdamas užtikrinti, kad laikosi savo įsipareigojimų, tiekėjas po skelbimo apie sutarties sudarymą iki pagrįsto galutinio termino pateikia garantiją dėl tiekimo. Ši garantija, išreikšta mokėjimo valiuta, atitinka nuo 5 iki 10 % visos pasiūlymo sumos. Ji baigia galioti praėjus vienam mėnesiui po galutinio prekių pristatymo. Ji pateikiama tokiu pat būdu kaip ir pasiūlymo galiojimą užtikrinanti garantija.
   Nuo garantijos dėl pristatymo visiškai atleidžiama NVO laišku arba faksu, jei tiekėjas:

               —

               pristatė prekes laikydamasis visų savo įsipareigojimų arba

               —

               buvo atleistas nuo savo įsipareigojimų,

         arba

               —

               dėl NVO pripažintų force majeure sąlygų nepristatė prekių.

         VIII.   KONTROLĖ
   Kai tik sudaroma sutartis, NVO praneša tiekėjui apie agentūrą, kuri bus atsakinga už kiekvienos pristatomų prekių siuntos kokybės, kiekio, pakuotės ir ženklinimo tikrinimą bei sertifikavimą, atitikties liudijimo arba pristatymo liudijimo išdavimą bei už bendrą visų tiekimo operacijų etapų koordinavimą (toliau – kontrolės agentūra).
   Po skelbimo apie sutarties sudarymą tiekėjas kontrolės agentūrai raštu praneša pristatomų prekių gamintojo, pakuotojo arba įstaigos, atsakingos už sandėliavimą, pavadinimą ir adresą bei apytikslę pagaminimo arba pakavimo datą ir prekių pristatymo vietoje esančio atstovo pavadinimą arba pavardę.
   Kontrolės agentūra atlieka mažiausiai dvi patikras, kurios yra pagrįstos su tarptautiniais kontrolės standartais suderintomis tikrinimo sąlygomis:

               a)

               išankstinis tikrinimas atliekamas kraunant prekes arba gamykloje. Galutinis tikrinimas atliekamas nurodytame pristatymo etape;

               b)

               atlikusi išankstinį tikrinimą kontrolės agentūra tiekėjui išduoda laikiną atitikties liudijimą, jei būtina, su tam tikra išlyga. Kontrolės agentūra nustato, ar dėl šios išlygos prekės pristatymo etape gali būti nepriimamos;

               c)

               baigusi galutinį tikrinimą kontrolės agentūra tiekėjui išduoda galutinį atitikties liudijimą, ypač nurodydama pristatymo pabaigos datą ir pristatytą prekių neto kiekį; jei būtina, šis liudijimas išduodamas su tam tikra išlyga;

               d)

               jei kontrolės agentūra išduoda pagrįstą „pranešimą apie išlygą“, ji nedelsdama apie tai raštu informuoja tiekėją ir NVO. Jei tiekėjas pageidauja užginčyti kontrolės agentūros ir NVO padarytas išvadas, jis tai gali padaryti per dvi darbo dienas po pranešimo išsiuntimo.

         Su ginču susijusias tikrinimo išlaidas prisiima NVO. Tiekėjas prisiima visas finansines išlaidas, jei prekių kokybė nepakankama arba prekės buvo per vėlai pristatytos tikrinimui.
   Jei tiekėjas arba gavėjas užginčija tikrinimo išvadas, kontrolės agentūra, įgaliota NVO, atlieka pakartotinį tikrinimą, kurį sudaro, atsižvelgiant į ginčo pobūdį, pakartotinė pavyzdžių atranka, pakartotinė analizė ir (arba) pakuotės pakartotinis svėrimas arba tikrinimas. Pakartotinį tikrinimą atlieka agentūra arba laboratorija, kurią bendru susitarimu paskiria tiekėjas, galutinis gavėjas ir kontrolės agentūra.
   Už šį pakartotinį tikrinimą susidariusias išlaidas atlygina pralaimėjusi šalis.
   Jei patikrinus prekes arba atlikus jų pakartotinį tikrinimą neišduodamas galutinis atitikties liudijimas, tiekėjas įpareigojamas pakeisti prekes.
   Išlaidas už prekių pakeitimą ir susijusias tikrinimo išlaidas prisiima tiekėjas.
   Kontrolės agentūra tiekėjo ir galutinio gavėjo atstovams raštu pateikia kvietimus dalyvauti tikrinimo operacijose, ypač atrenkant analizei naudojamus pavyzdžius. Pavyzdžiai atrenkami laikantis profesinės praktikos reikalavimų. Atrinkdama pavyzdžius kontrolės agentūra atrenka du papildomus pavyzdžius, kurie užantspauduojami ir laikomi NVO dispozicijoje, kad prireikus arba gavėjui ar tiekėjui užginčijus tikrinimo išvadas, būtų galima atlikti papildomą tikrinimą.
   Išlaidas už pavyzdžiams atrinktas prekes prisiima tiekėjas.
   Kai prekės pristatomos į paskirties vietą ir tiekėjas pateikė gavėjui galutinio atitikties liudijimo originalą bei pro forma sąskaitą faktūrą, nustatančią prekių vertę ir jų nemokamą perdavimą gavėjui, prekių gavėjas nedelsdamas išduoda tiekėjui priėmimo–perdavimo aktą.
   Jei tiekiamos nepakuotos prekės, taikomas mažesnis už prašomą kiekį 3 % leistinas nuokrypis (atmetus atrinktų pavyzdžių svorį). Supakuotų prekių leistinas nuokrypis ribojamas iki 1 %. Jei leistino nuokrypio ribos viršijamos, NVO gali reikalauti, kad tiekėjas pristatytų papildomą prekių siuntą tomis pačiomis mokėjimo sąlygomis kaip ir pristatant pradinę siuntą.
   IX.   MOKĖJIMO SĄLYGOS
   NVO mokėtina suma tiekėjui negali viršyti pasiūlymo sumos, pridedant susidariusias išlaidas ir atimant pagal toliau nurodytas išlygas neišmokėtą sumą.
   Jei nustatoma, kad pristatymo etape prekių kokybė, pakuotė arba ženklinimas neatitinka specifikacijų, bet tai netrukdo išduoti priėmimo–perdavimo akto, NVO gali sumažinti apskaičiuojamą mokėtiną sumą.
   Išskyrus force majeure atvejus, iš garantijos dėl tiekimo iš dalies konfiskuojamos šios sumos:

               —

               10 % nepristatyto prekių kiekio vertės, atsižvelgiant į VIII punkte nurodomą leistiną nuokrypį,

               —

               0,1 % prekių kiekio, pristatyto po galutinio termino, vertės už kiekvieną pavėluotą dieną,

               —

               tam tikrais atvejais ir tik jei numatyta skelbime apie konkursą, 0,1 % per dieną už per anksti pristatytas prekes.

         Konfiskuojamos garantijos suma išskaičiuojama iš galutinės mokėtinos sumos. Tada visiškai atleidžiama nuo visų garantijų.
   Gavusi tiekėjo prašymą raštu NVO gali atlyginti tam tikras jo papildomas išlaidas (sandėliavimo išlaidas arba tiekėjo sumokėtą draudimą, išskyrus administracines sąnaudas), kurias NVO įvertina remdamasi tinkamais patvirtinamaisiais dokumentais, kai tik išduodamas priėmimo–perdavimo aktas be išlygų, susijusių su atlygintinų išlaidų pobūdžiu, ir šiais atvejais:

               —

               jei gavėjo prašymu pratęsiamas pristatymo laikotarpis arba

               —

               jei daugiau kaip 30 dienų nuo pristatymo laiko vėluojama išduoti priėmimō–perdavimo aktą arba galutinį atitikties liudijimą.

         Pripažįstamos papildomos išlaidos negali viršyti šios sumos:

               —

               jei prekės laikomos sandėlyje – 1 euras už toną nepakuotų prekių ir 2 eurai už toną supakuotų prekių per savaitę,

               —

               jei susidaro draudimo sąnaudos – 0,75 % prekių vertės per metus.

         Mokėtina suma išmokama gavus tiekėjo prašymą dviem egzemplioriais. Prašymas sumokėti visą arba likutinę pasiūlymo sumą turi būti pateikiamas kartu su šiais dokumentais:

               —

               sąskaita faktūra prašomai sumai,

               —

               priėmimo–perdavimo akto originalu,

               —

               tiekėjo pasirašyta ir patvirtinta galutinio atitikties liudijimo originalo kopija.

         Jei pristatyta 50 % viso skelbime apie konkursą nurodyto kiekio, tiekėjas gali pateikti prašymą dėl avanso, prie kurio pridedama sąskaita faktūra prašomai sumai ir laikino atitikties liudijimo kopija.
   Visi prašymai sumokėti visą ar likutinę pasiūlymo sumą, išdavus priėmimo–perdavimo aktą, pateikiami NVO. Sumokama per 60 dienų po to, kai NVO gauna išsamų ir tikslų prašymą sumokėti. Jei dėl nepagrįstos priežasties vėluojama sumokėti, kas mėnesį skaičiuojami delspinigiai, kurių normą nustato Europos centrinis bankas.
   X.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
   NVO nusprendžia, ar nepristatęs prekių arba įsipareigojimų nesilaikantis tiekėjas gali savo veiksmus pagrįsti force majeure. Dėl force majeure padėties, kurią pripažįsta NVO, susidariusias išlaidas prisiima NVO.

      (1)  OL C 312, 2000 10 31, p. 1.

      (2)  OL C 267, 1996 9 13, p. 1.


title: 2008/365/EB: 2008 m. balandžio 30 d. Komisijos sprendimas, finansinio švietimo ekspertų grupės sudarymas

text:
9.5.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 125/36

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2008 m. balandžio 30 d.
   finansinio švietimo ekspertų grupės sudarymas
   (2008/365/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   kadangi:

               (1)

               Europos bendrijos steigimo sutarties 3 straipsnyje kaip viena iš Bendrijos veiklos sričių minima vidaus rinka, grindžiama tuo, kad tarp valstybių narių panaikinamos kliūtys laisvam prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimui.

               (2)

               Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsnyje reikalaujama, kad su vartotojų apsauga susijusiuose savo pasiūlymuose dėl vidaus rinkos sukūrimo ir funkcionavimo Komisija, atsižvelgdama į moksliniais faktais pagrįstus naujus pasiekimus, vadovautųsi poreikiu užtikrinti aukšto lygio apsaugą.

               (3)

               Europos bendrijos steigimo sutarties 149 straipsnyje reikalaujama, kad Bendrija, visapusiškai pripažindama valstybių narių atsakomybę už mokymo turinį bei švietimo sistemų organizavimą ir gerbdama jų kultūrų ir kalbų įvairovę, prisidėtų prie kokybiško švietimo vystymo ir skatintų valstybių narių bendradarbiavimą, o prireikus – remtų bei papildytų jų veiksmus.

               (4)

               Europos bendrijos steigimo sutarties 153 straipsnyje reikalaujama, kad Bendrija remtų vartotojų interesus ir užtikrintų vartotojų aukšto lygio apsaugą, padėdama užtikrinti vartotojų sveikatą, saugą ir ekonominius interesus, taip pat remdama jų teisę į informaciją, šviečiamąją veiklą ir burtis į organizacijas savo interesams ginti.

               (5)

               Finansinis švietimas yra labai svarbus, kad Bendroji rinka duotų tiesioginės naudos Europos piliečiams ir suteiktų jiems galimybę priimti motyvuotus sprendimus dėl finansinių paslaugų pirkimo ir suprasti asmeninių finansų pagrindus, kaip pripažįstama Komisijos komunikate Bendroji rinka XXI amžiaus Europai
                   (1).

               (6)

               Finansinio švietimo svarba taip pat buvo pripažinta baltojoje knygoje 2005–2010 m. finansinių paslaugų politika (2), žaliojoje knygoje Mažmeninės finansinės paslaugos (3), 2007 m. gegužės 8 d. ECOFIN tarybos išvadose (4) ir Europos Parlamento sprendime dėl finansinių paslaugų politikos (5).

               (7)

               Komisija paskelbė komunikatą Finansinis švietimas
                   (6), kuriuo, be kitų iniciatyvų, buvo paskelbta apie ekspertų, turinčių praktinės patirties finansinio švietimo srityje, grupės sudarymą.

               (8)

               Ekspertų grupė turi prisidėti prie gerosios patirties skleidimo bei skatinimo finansinio švietimo srityje ir remti Komisijos veiklą finansinio švietimo srityje.

               (9)

               Ekspertų grupę turi sudaryti asmenys, turintys patirties bei žinių finansinio švietimo srityje ir atstovaujantys įvairioms valstybinėms ir privačioms suinteresuotosioms šalims.

               (10)

               Todėl reikia įkurti Finansinio švietimo ekspertų grupę ir nustatyti jos įgaliojimus bei struktūras,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Sudaroma Finansinio švietimo ekspertų grupė (toliau – grupė).
   2 straipsnis
   Užduotys
   Grupės užduotys:

               —

               skleisti ir skatinti gerąją patirtį finansinio švietimo srityje;

               —

               informuoti Komisiją apie tai, kaip įgyvendinami aukštos kokybės finansinio švietimo programų teikimo principai, išdėstyti Komisijos komunikate Finansinis švietimas;

               —

               padėti Komisijai nustatyti teisines, kontrolės, administracines ar kitas kliūtis, kurių kyla finansinio švietimo srityje;

               —

               patarti Komisijai, kaip šalinti nustatytas kliūtis;

               —

               padėti rengti įvairias iniciatyvas, nurodytas komunikate dėl finansinio švietimo, ir vertinti numatytas 2010 m. iniciatyvas;

         Komisija gali konsultuotis su grupe visais finansinio švietimo klausimais.
   3 straipsnis
   Sudėtis ir skyrimas
   1.   Priėmusi šį sprendimą, Komisija paskelbia valstybių narių institucijoms, akademinėms institucijoms, finansinių paslaugų teikėjams, vartotojų organizacijoms ir, jei reikia, kitoms grupėms, norinčioms pasiūlyti savo kandidatus į grupės narius, kvietimą teikti paraiškas. Priimamos paraiškos ir iš individualių asmenų.
   2.   Grupės nariais Komisija skiria kompetentingus ir patyrusius finansinio švietimo srities specialistus. Nariai skiriami atsižvelgiant į jų asmeninius gebėjimus; jie privalo užtikrinti, kad Komisiją konsultuos neveikiami jokios išorinės įtakos.
   3.   Kandidatai, kurie buvo laikomi tinkamais, bet nebuvo paskirti, gali būti įrašyti į rezervo sąrašą, iš kurio Komisija gali skirti naujus narius vietoj buvusiųjų.
   4.   Grupę sudaro ne daugiau kaip 25 nariai.
   5.   Taikomos šios nuostatos:

               —

               Grupės nariai skiriami trejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta. Jie eina pareigas iki kadencijos pabaigos arba kol vietoj jų paskiriami kiti nariai. Kadencija prasideda nuo pirmojo grupės susirinkimo dienos.

               —

               Tie nariai, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti grupės darbe, atsistatydina arba nesilaiko šiame straipsnyje arba Europos bendrijos steigimo sutarties 287 straipsnyje nustatytų sąlygų, likusiam kadencijos laikotarpiui gali būti pakeisti.

               —

               Nariai, paskirti atsižvelgiant į jų asmeninius gebėjimus, kasmet pasirašo įsipareigojimą veikti visuomenės interesų labui ir deklaraciją, kurioje nurodo, ar neturi kokių nors interesų, galinčių turėti neigiamos įtakos jų objektyvumui.

               —

               Narių vardai ir pavardės bus paskelbti viešame ekspertų grupių registre ir Vidaus rinkos ir paslaugų generalinio direktorato interneto svetainėje. Narių vardai ir pavardės bus renkami, tvarkomi ir skelbiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis.

         4 straipsnis
   Darbas
   1.   Grupei pirmininkauja Komisija.
   2.   Komisijai pritarus, konkretiems klausimams nagrinėti gali būti sudaromi pogrupiai, kurių įgaliojimus nustato grupė. Pogrupiai baigia veiklą, kai tik įvykdomos jiems skirtos užduotys.
   3.   Jei tai yra naudinga ir (arba) būtina, pirmininkas grupės ar pogrupio svarstymuose gali pakviesti dalyvauti ekspertus ar stebėtojus, turinčius išskirtinę kompetenciją darbotvarkėje numatytu klausimu.
   4.   Informacijos, gautos dalyvaujant grupės ar pogrupių svarstymuose, negalima atskleisti, jei Komisija teigia, kad informacija yra konfidencialaus pobūdžio.
   5.   Grupė ir jos pogrupiai paprastai renkasi Komisijos patalpose pagal jos nustatytą tvarką bei tvarkaraštį ir naudojasi Komisijos sekretoriato paslaugomis. Grupės ir jos pogrupių posėdžiuose gali dalyvauti kiti suinteresuoti Komisijos pareigūnai.
   6.   Vadovaudamasi Komisijos priimtomis standartinėmis darbo tvarkos taisyklėmis (7), grupė priima savo darbo tvarkos taisykles.
   7.   Komisija gali Vidaus rinkos ir paslaugų generalinio direktorato interneto svetainėje atitinkamo dokumento originalo kalba skelbti visas grupės parengtas santraukas, išvadas ar dalines išvadas arba darbo dokumentus.
   5 straipsnis
   Posėdžių išlaidos
   1.   Komisija pagal Komisijoje galiojančias nuostatas kompensuoja su grupės veikla susijusias narių, ekspertų ir stebėtojų kelionės bei pragyvenimo išlaidas. Nariams už jų teikiamas paslaugas neatlyginama.
   2.   Susirinkimo išlaidos kompensuojamos neviršijant atitinkamai tarnybai pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų.
   6 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. balandžio 30 d.

            Komisijos vardu

         Charlie McCREEVY

            Komisijos narys

      (1)  COM(2007) 724 ir pridedamas personalo darbinis dokumentas „Iniciatyvos mažmeninių finansinių paslaugų srityje“, SEC(2007) 1520.

      (2)  COM(2005) 629 galutinis.

      (3)  COM(2007) 226.

      (4)  9171/07 (Presse 97).

      (5)  P6_TA-PROV(2007)0338/A6-0248/2007.

      (6)  COM(2007) 808.

      (7)  Dokumento SEC(2005) 1004 III priedas.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007BP0115(02)

2. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2005 finansinių metų sąskaitų uždarymo (C6-0389/2006 - 2006/2156(DEC))

Oficialusis leidinys 074 E , 20/03/2008 p. 0197 - 0198

		2.2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2005 finansinių metų sąskaitų uždarymo (C6-0389/2006 — 2006/2156(DEC))Europos Parlamentas,- atsižvelgdamas į Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2005 finansinių metų galutines metines ataskaitas [1],- atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2005 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Centro atsakymais [2],- atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27d. Tarybos rekomendaciją (5711/2007 — C6-0080/2007),- atsižvelgdamas į EB sutartį, o ypač į jos 276 straipsnį,- atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [3], ypač į jo 185 straipsnį,- atsižvelgdamas į 1997 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1035/97 dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro įsteigimo [4], ypač į jo 12a straipsnį,- atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje [5], ypač į jo 94 straipsnį,- atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,- atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A6-0118/2007),1. pažymi, kad Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2004 ir 2005 finansinių metų galutinėse metinėse ataskaitose buvo pateikti šie duomenys:Šaltinis: Centro surinkti duomenys. Šioje lentelėje apibendrinami Centro metinėse ataskaitose pateikti duomenys.(tūkst. EUR) |2004 ir 2005 finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaitos duomenys || 2005 | 2004 |PajamosBendrijos subsidijos | 8189 | 5675 |Kitos pajamos | 151 | 455 |Finansinės pajamos | | 21 |PHARE subsidija | 90 | 82 |Iš viso pajamų (a) | 8430 | 6233 |IšlaidosDarbuotojai. Biudžeto I antraštinė dalis— Mokėjimai | 3008 | 2645 |— Perkelti asignavimai | 70 | 85 |Administracija. Biudžeto II antraštinė dalis— Mokėjimai | 550 | 447 |— Perkelti asignavimai | 582 | 37 |Einamoji veikla. Biudžeto III antraštinė dalis— Mokėjimai | 2731 | 2352 |— Perkelti asignavimai | 667 | 745 |Paskirtosios pajamos (PHARE ir kitos)— Mokėjimai | 0 | 7 |— Perkelti asignavimai | 90 | 0 |Iš viso išlaidų (b) | 7698 | 6318 |Finansinių metų rezultatas (a-b) | 732 | -85 |Likutis, perkeltas iš ankstesnių finansinių metų | 231 | 98 |Perkelti ir panaikinti asignavimai | 210 | 241 |Nepanaudotos pakartotiniam naudojimui skirtos sumos iš ankstesnių finansinių metų | | 0 |Anuliuotos mokėtinos sumos | | -23 |Valiutų keitimo skirtumai | -2 | 0 |Finansinių metų likutis | 1171 | 231 |2. pritaria Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro 2005 finansinių metų sąskaitų uždarymui;3. paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).[1] OL C 266, 2006 10 31, p. 46.[2] OL C 312, 2006 12 19, p. 93.[3] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).[4] OL L 151, 1997 6 10, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1652/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 33).[5] OL L 357, 2002 12 31, p. 72.--------------------------------------------------


title: 2008/375/EB: 2008 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Turkijos Respublikos susitarimo dėl Turkijos Respublikos dalyvavimo Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro veikloje sudarymo

text:
17.5.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 129/48

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2008 m. balandžio 29 d.
   dėl Europos bendrijos ir Turkijos Respublikos susitarimo dėl Turkijos Respublikos dalyvavimo Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro veikloje sudarymo
   (2008/375/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 302/93 dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro įsteigimo (2) 13 straipsnyje numatyta, kad Centro veikloje gali dalyvauti ir šalys, nepriklausančios Bendrijai, kurias su Bendrija ir jos valstybėmis narėmis sieja bendri interesai siekiant Centro tikslų ir atliekant jo darbą.

               (2)

               Europos bendrijos ir Turkijos Respublikos susitarimas dėl Turkijos Respublikos dalyvavimo Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro veikloje buvo pasirašytas Bendrijos vardu 2007 m. spalio 30 d. (3) su sąlyga, kad jis bus sudarytas.

               (3)

               Šis Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Europos bendrijos ir Turkijos Respublikos susitarimas dėl Turkijos Respublikos dalyvavimo Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro veikloje patvirtinamas Bendrijos vardu.

      Priimta Liuksemburge, 2008 m. balandžio 29 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. RUPEL

      (1)  OL C 308 E, 2006 12 16, p. 17.

      (2)  OL L 36, 1993 2 12, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1651/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 30).

      (3)  OL L 323, 2007 12 8, p. 24.


title: 2005/119/EB: 2005 m. sausio 26 d. Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos generalinių sekretorių, Teisingumo Teismo sekretoriaus, Audito Rūmų, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Regionų komiteto generalinių sekretorių ir Europos ombudsmeno sprendimas, dėl Europos viešojo administravimo mokyklos organizavimo ir veiklos

text:
10.2.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 37/17

      EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS, KOMISIJOS GENERALINIŲ SEKRETORIŲ, TEISINGUMO TEISMO SEKRETORIAUS, AUDITO RŪMŲ, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO, REGIONŲ KOMITETO GENERALINIŲ SEKRETORIŲ IR EUROPOS OMBUDSMENO SPRENDIMAS

   2005 m. sausio 26 d.
   dėl Europos viešojo administravimo mokyklos organizavimo ir veiklos
   (2005/119/EB)
   EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS, KOMISIJOS GENERALINIAI SEKRETORIAI, TEISINGUMO TEISMO SEKRETORIUS, AUDITO RŪMŲ, EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO, REGIONŲ KOMITETO GENERALINIAI SEKRETORIAI IR EUROPOS OMBUDSMENO ATSTOVAS,
   atsižvelgdami į Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų EB tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytas Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (1),
   atsižvelgdami į 2005 m. sausio 26 d. Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos, Teisingumo Teismo, Audito Rūmų, Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Regionų komiteto ir ombudsmeno sprendimą 2005/118/EB dėl Europos viešojo administravimo mokyklos steigimo (2), ypač į jo 5 straipsnį,
   pasikonsultavę su Pareigūnų tarnybos nuostatų komitetu,
   kadangi:

               (1)

               Tarpinstitucinis bendradarbiavimas profesinio mokymo srityje turi būti sustiprintas, siekiant perduoti bendrąsias vertybes Bendrijos institucijoms. Toks bendradarbiavimas turi didelę pridėtinę vertę ypač todėl, kad atveria kelius į profesinį rengimą, išplečia pasiūlą ir sumažina vienetinius kaštus.

               (2)

               Pagal gero valdymo principą, įgyvendinant Europos viešojo administravimo mokyklos projektą, būtina vadovautis perspektyviniu metodu, įdiegiant Europos viešojo administravimo mokyklos (toliau – mokykla), projektą.

               (3)

               Sprendimas įsteigti mokyklą leidžia generaliniams sekretoriams, Teisingumo Teismo sekretoriui ir Ombudsmeno atstovui nubrėžti profesinio mokymo sritis, kurios bus veikti mokykla.

               (4)

               Kai šį sprendimą pasirašiusi institucija imasi įgyvendinti personalo, kurį gali parengti mokykla jai patikėtoje srityje, politiką, siekiant palengvinti tokios politikos įgyvendinimą, būtina užtikrinti tai institucijai minimumą galimybių prisidėti prie mokyklos organizuojamų kursų, būtent tais atvejais, kai toks rengimas yra privalomas arba sąlygiškai būtinas tam tikrų, ypač vadybinių, pareigų atlikimui.

               (5)

               Kaip ir bet kuris kitas specialistų rengimo organas, mokykla turi pasinaudoti bendradarbiavimo europiniame lygmenyje, per mokymo tinklus, privalumais.

               (6)

               Būtina patikslinti mokyklos administracinio pavaldumo Europos Bendrijų personalo atrankos biurui formas, vadovaujantis sprendimo dėl mokyklos steigimo 4 straipsnyje apibrėžto pavaldumo nuostatomis,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos viešojo administravimo mokyklos uždaviniai
   1.   Europos viešojo administravimo mokykla (toliau – mokykla) sprendimą dėl mokyklos steigimo pasirašiusiųjų institucijų (toliau – institucijos), lėšomis rengia, organizuoja ir vertina šias profesinio rengimo formas:

               a)

               vadybos kursus valstybės pareigūnams ir tarnautojams, kurie kviečiami arba kurie galėtų būti kviečiami į pareigas;

               b)

               įvadinius kursus naujai priimtiems darbuotojams;

               c)

               privalomą pasirengimą, numatytą tarnybos nuostatų 45a straipsnyje, pereinant iš vienos pareigybių grupės į kitą.

         2.   Greta vadybos kursų ir įvadinių kursų naujai priimtiems darbuotojams, aptartų šio straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, kiekviena institucija gali pagal poreikį organizuoti papildomus kursus, kurie prisidės prie mokyklos organizuojamų kursų. Šio straipsnio 1 dalyje c punkte nurodytas mokymas yra išimtinai priskiriami mokyklai.
   2 straipsnis
   Institucijų prievolės
   1.   Institucijos vadovybė, turinti teisę skirti atsakingus darbuotojus, skiria mokyklai tam tikrą pakankamą skaičių pareigūnų – pranešėjų direktorių valdybos patvirtintomis sąlygomis, pagal 7 straipsnio g punkto nuostatą.
   2.   Mokyklos prašymu ir pagal savo galimybes institucijos skiria mokyklai mokymo patalpas direktorių valdybos nustatytomis sąlygomis.
   3 straipsnis
   Kitos paslaugos
   1.   Raštišku mokyklos direktoriaus ir bet kurios kitos EB institucijos, biuro ar agentūros susitarimu, pastariesiems paprašius, mokykla gali leisti, jų darbuotojams juos lankyti kursus, skirtus institucijų darbuotojams, jei yra laisvų vietų.
   2.   Ypatingu profesinio rengimo organizavimo, aptarto 1 straipsnio 1 dalies c punkte, atveju tam tikras vietų skaičius kasmet paliekamas EB institucijoms, biurams ir agentūroms pagal jų pareikštą poreikį, siekiant užtikrinti, kad pagal Tarnybos nuostatų 45a straipsnio nuostatas visiems ten dirbantiems valstybės pareigūnams būtų sudarytos vienodos galimybės. Vietų skaičių bei įnašo dydį kasmet nustato direktorių valdyba.
   3.   Esant raštiškam susitarimui, mokykla gali įtraukti į mokymo programą kursus, kurių pageidauja EB institucija, biuras ar agentūra, jei tik tokia priemonė netrukdo būti numatytos mokyklos teikiamų paslaugų finansinės sąlygos, kurios turi būti iš anksto pateikiamos tvirtinti direktorių valdybai.
   4.   Reikalui esant ir gavus institucijos ar kitos EB organizacijos, biuro ar agentūros prašymą, mokykla savo kompetencijos ribose gali teikti pagalbą profesinio rengimo organizavimo klausimais arba bet kuriomis kitomis veiklos formomis, jei tam yra susitarimas su mokyklos direktoriumi ir jei jame yra aptartos tokios paslaugos finansavimo sąlygos.
   4 straipsnis
   Pretenzijos ir prašymai
   1.   Mokyklos direktorius vykdo įgaliojimus, kurie yra perduoti atsakingų darbuotojų skyrimo teisę turinčiai institucijai pagal tarnybos nuostatų 90 straipsnį, spręsdamas visus klausimus, susijusius su prašymais arba pretenzijomis dėl mokyklos uždavinių vykdymo.
   2.   Atsiradus tokioms pretenzijoms, mokyklos direktorius užklausia direktorių valdybos pirmininką dėl jo ketinimų patvirtinti pirminį nutarimą.
   3   Mokykla atsako į visus prašymus, gautus iš ombudsmeno, susijusius su visais klausimais, kurių sprendimas yra šiame sprendime apibrėžtoje jos kompetencijoje.
   5 straipsnis
   Veiklos organizavimas
   1.   Paprastai mokykla organizuoja kursus Briuselyje arba Liuksemburge. Gali būti svarstoma ir kita kursų vieta, vadovaujantis gero valdymo principu.
   2.   Direktorių valdyba prižiūri, kad į kursus būtų vienodomis teisėmis priimami įvairių institucijų darbuotojai. Ji ypač rūpinasi, kad mokykla suteiktų pakankamą skaičių vietų kursų lankytojams iš institucijos, kuriai būtinas privalomas arba sąlyginai reikalaujamas tam tikrų, ypač vadybinių, pareigų atlikimui, specialistų rengimas, kurį organizuoti pavesta mokyklai. Atsižvelgdama į savo veiklos metinį planą, suinteresuota institucija pateikia savo poreikius pirmiau minėtose srityse. Sudarant metinius darbo planus, atitinkama pirmenybė teikiama tokių kursų organizavimui.
   3.   Specifiniu ar pereinamuoju laikotarpiu atsiradus specifinėms reikmėms, institucija gali kreiptis į mokyklą, prašydama priimti į kursus tam tikrą skaičių lankytojų, viršijantį jai skirtą kvotą, atitinkančią darbuotojų skaičių, tačiau tokiu atveju ji privalo mokyklai pervesti atitinkamas lėšas finansavimui. Taikoma 3 straipsnio 2 dalies nuostata.
   4.   Mokykla gali bendradarbiauti su kitomis viešojo administravimo specialistus rengiančiomis mokyklomis, institutais arba universitetais, veikiančiais toje pat srityje. Į šį bendradarbiavimą gali būti įtraukiami praktinių stažuočių mainai.
   6 straipsnis
   Valdyba
   Per laikotarpį, kol mokykla pavaldi Europos Bendrijų personalo atrankos biurui (toliau –Biuras), mokyklos direktorių valdybos funkciją vykdo Biuras, vadovaudamasis Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos generalinių sekretorių, Teisingumo Teismo sekretoriaus, Audito Rūmų, Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Regionų komiteto generalinių sekretorių, Europos Ombudsmeno atstovo Sprendimo 2002/621/EB 5 straipsnio taisyklėmis (3).
   7 straipsnis
   Valdybos uždaviniai
   Bendrais institucijų interesais direktorių valdyba vykdo šiuos uždavinius:

               a)

               kvalifikuota balsų dauguma tvirtina mokyklos darbo taisykles;

               b)

               mokyklos direktoriaus teikimu, paprasta balsų dauguma tvirtina mokyklos organizacinę struktūrą;

               c)

               sudaro biudžetą ir, pateikusi tvirtinimui paprasta balsų dauguma, mokyklos direktoriaus parengto projekto pagrindu, sudaro mokyklos pajamų – išlaidų sąmatą, kurią perduoda Komisijai, rengiančiai Komisijos pajamų – išlaidų sąmatą; taip pat ji pateikia Komisijai siūlymus dėl mokyklos etatų pakeitimų, jei mano esant reikalinga tai daryti;

               d)

               paprasta balsų dauguma tvirtina pobūdį ir įkainius papildomų paslaugų, kurias mokykla gali teikti institucijoms, organams, biurams ir agentūroms už atlygį, o taip pat sąlygas, kuriomis mokykla tai gali daryti;

               e)

               vienbalsiai tvirtina darbo programą, sudarytą mokyklos direktoriaus siūlymu. Į darbo programą taip pat įtraukiamos tiesiogiai su specialistų rengimu nesusijusios paslaugos;

               f)

               mokyklos direktoriaus parengto projekto pagrindu kvalifikuota balsų dauguma tvirtina metinę mokyklos valdymo veiklos ataskaitą pagal visus pajamų ir išlaidų straipsnius, kuriuose atsispindi mokyklos atlikti darbai ir suteiktos paslaugos. Iki kiekvienų metų gegužės 1 d. ji pateikia institucijoms ataskaitą už ankstesnįjį ataskaitinį laikotarpį, sudarytą remiantis analitinės buhalterinės apskaitos metodu;

               g)

               įvertinusi specialistų rengimo poreikius, kvalifikuota balsų dauguma nustato sąlygas, kuriomis kiekviena institucija skirs mokyklai atitinkamą skaičių pareigūnų – pranešėjų.

         8 straipsnis
   Darbuotojų skyrimas
   1.   Mokyklos pavaldumo Biurui laikotarpiu mokyklos direktoriaus pareigas eina Biuro direktorius.
   2.   Mokyklos direktoriui suteikta teisė priimti į darbą ir atleisti mokyklos darbuotojus.
   3.   Mokyklos direktorius informuoja direktorių valdybą apie priimamus ir atleidžiamus darbuotojus, pasirašomas sutartis, skyrimą į aukštesnes pareigas arba nuobaudas pareigūnams ar kitiems tarnautojams.
   4.   Apie visus laisvus etatus mokykloje informuojami visų EB institucijų pareigūnai, kai tik skyrimo teisę turinti organizacija priima sprendimą dėl tokios vietos skyrimo.
   5.   Uždavinių, laikomų neesminiais, vykdymui mokykla gali pasitelkti darbuotojus pagal sutartis, sudaromas Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo tvarkos 3a straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis sąlygomis.
   9 straipsnis
   Mokyklos direktoriaus pareigos ir personalo valdymas
   1.   Direktorius atsakingas už tinkamą mokyklos darbą. Direktorių valdybos įgaliojimų ribose jis pavaldus šiai valdybai. Jis privalo užtikrinti direktorių valdybos sekretoriato darbą, atsiskaito direktorių valdybai už savo pareigų vykdymą ir jai teikia pasiūlymus dėl mokyklos darbo gerinimo.
   2.   Visos administracinės procedūros, susijusios su einamuoju personalo valdymu, būtent darbo užmokesčio ir atostogų klausimai, ligonių kasos, nelaimingų atsitikimų ir pensijų klausimai, vykdomi tokiomis pat sąlygomis, kaip ir Komisijos pareigūnams ir tarnautojams. Šis sąrašas nėra baigtinis ir visais kitais atvejais mokykla gali tartis su Komisija.
   10 straipsnis
   Mokyklos vadovas
   1.   Kol mokykla pavaldi Biurui, Komisija skiria mokyklos vadovą, jo kandidatūrą suderinusi su Biuro direktorių valdyba ir gavusi jos pritarimą, priimtą paprasta balsų dauguma. Kol bus paskirtas mokyklos vadovas, direktorių valdyba aktyviai įtraukiama į visas procedūras, konkrečiai į informacijos apie laisvas darbo vietas parengimą ir kandidatūrų svarstymą.
   2.   Mokyklos vadovas, vadovaujant direktoriui, atsako už sprendimo dėl Europos viešojo administravimo mokyklos steigimo 2 straipsnyje apibrėžtų uždavinių vykdymą. Jis dalyvauja direktorių valdybos posėdžiuose, aptariant su jo įgaliojimais susijusius klausimus.
   11 straipsnis
   Finansavimas
   1.   Mokyklai skiriama dotacija, kurios bendra suma nurodyta atskira Komisijos vidaus finansavimo dalies biudžeto eilute, detaliai išdėstyta tos dalies priede. Priedas pateikiamas pajamų – išlaidų sąmatos, suskirstytos tokia pat tvarka kaip ir atskiros biudžeto dalys, pavidalu.
   2.   Mokyklos etatų lentelė pridedama prie Komisijos etatų lentelės.
   3.   Valdybos teikimu Komisija priede nurodytam mokyklos kreditavimui perduoda mokyklos direktoriui galias naudoti lėšas bei nustato šių galių ribas. Ataskaitinių metų gale apie lėšas, kurias mokykla gauna teikdama paslaugas už atlygį, direktorių valdyba informuoja už biudžetą atsakingą organą, priedo biudžetinėje eilutėje nurodydama, kaip buvo paskirstytos tokiu būdu gautos sumos.
   4.   Mokyklos biudžetas suformuojamas ir vykdomas vadovaujantis Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (4).
   5.   Kol mokykla pavaldi Biurui, šio straipsnio 1–4 dalyse aptarti finansiniai klausimai, o būtent mokyklos dotavimas ir jos etatai, tvarkomi atsižvelgiant į Biuro biudžetą. Visi su tuo susiję potvarkiai yra vykdytini. Kad būtų lengviau nustatyti mokyklai skirtinų išteklių apimtį, nepažeidžiant lėšų naudojimo normų, mokyklos etatai nurodomi Biuro etatų lentelėje atskirose eilutėse, o specialūs asignavimai mokyklos administravimui pateikiami IV priede atskiru straipsniu.
   12 straipsnis
   Uždavinių persvarstymas
   1.   Šio sprendimo 1 straipsnio 1 dalyje nurodyti uždaviniai gali būti peržiūrėti ne ankščiau kaip praėjus trejiems metams nuo mokyklos įsteigimo.
   2.   Valdybos teikimu, pagrįstu direktoriaus parengta detalia ataskaita ir patvirtintu kvalifikuota balsų dauguma, apibrėžta Sprendimo 2002/621/EB 5 straipsnio 6 dalyje, mokyklos uždaviniai gali būti persvarstyti gavus generalinių sekretorių, Teisingumo Teismo sekretoriaus ir Ombudsmeno atstovo vienbalsį pritarimą.
   13 straipsnis
   Pavaldumo Biurui persvarstymas
   1.   Ne vėliau kaip iki trečiųjų mokyklos veiklos metų pabaigos Biuro direktorius pateikia direktorių valdybai svarstyti detalų pranešimą apie mokyklos pavaldumą Biurui. Direktorių valdyba sprendimu, priimtu mokyklos įsteigimo nutarimo 4 straipsnio 3 dalyje numatytomis sąlygomis, turi būti panaikintas mokyklos pavaldumas šiai institucijai. Jei Direktorių valdyba nuspręs ir toliau palikti tokį pavaldumą, ji turės pateikti motyvuojantį pagrindimą.
   2.   Tuo atveju, kai direktorių valdyba 1 dalyje numatyta tvarka nusprendžia pratęsti esamą mokyklos pavaldumą, savo priimtame sprendime ji turi nurodyti terminą, per kurį šis klausimas bus peržiūrėtasis naujo apsvarstytas.
   14 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. sausio 26 d.

            Europos Parlamento vardu

            generalinis sekretorius

         Julian PRIESTLEY

            Komisijos vardu

            generalinis sekretorius

         David O’SULLIVAN

            Audito Rūmų vardu

            generalinis sekretorius

         Michel HERVÉ

            Regionų komiteto vardu

            generalinis sekretorius

         Gerhard STAHL

            Tarybos vardu

            generalinio sekretoriaus pavaduotojas

         Pierre DE BOISSIEU

            Teisingumo Teismo vardu

            sekretorius

         Roger GRASS

            Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto vardu

            generalinis sekretorius

         Patrick VENTURINI

            Europos Ombudsmenas

         Nikiforos DIAMANDOUROS

      (1)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 31/2005 (OL L 8, 2005 1 12, p. 1).

      (2)  Žr. šio Oficialiojo leidinio 14 puslapį

      (3)  OL L 197, 2002 7 26, p. 56.

      (4)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.