title: 2017 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/301, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sahelyje įgaliojimų terminas

text:
21.2.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 43/225

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2017/301
   2017 m. vasario 17 d.
   kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sahelyje įgaliojimų terminas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 33 straipsnį ir 31 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. gruodžio 7 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2015/2274 (1), kuriuo paskyrė Ángel LOSADA FERNÁNDEZ Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu Sahelyje (toliau – ES specialusis įgaliotinis). ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas baigiasi 2017 m. vasario 28 d.;

               (2)

               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas turėtų būti pratęstas tolesniam 16 mėnesių laikotarpiui;

               (3)

               ES specialusis įgaliotinis vykdys įgaliojimus tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
   1.   ES specialiojo įgaliotinio Sahelyje Ángel LOSADA FERNÁNDEZ įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2018 m. birželio 30 d. Taryba gali nuspręsti, kad ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas būtų nutrauktas anksčiau remdamasi Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pasiūlymu.
   2.   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymo tikslais Sahelis apibrėžiamas kaip apimantis ES strategijos saugumo ir vystymosi Sahelio regione srityje (toliau – strategija) ir jos regioninio veiksmų plano (toliau – RVP) svarbiausią objektą, t. y. Burkina Fasą, Čadą, Malį, Mauritaniją ir Nigerį. Spręsdamas klausimus, kurie svarbūs platesniam regionui, ES specialusis įgaliotinis atitinkamai bendradarbiauja su Čado ežero baseino šalimis ir kitomis šalimis bei regioniniais arba tarptautiniais subjektais už Sahelio ribų, įskaitant Magribą, Vakarų Afriką ir Gvinėjos įlanką.
   2 straipsnis
   Politikos tikslai
   1.   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Sąjungos politikos tikslu Sahelio regiono atžvilgiu, siekiant aktyviai prisidėti prie veiksmų regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis, kad būtų užtikrinta ilgalaikė taika, saugumas ir vystymasis regione. ES specialusis įgaliotinis taip pat siekia gerinti įvairialypio Sąjungos dalyvavimo Sahelio regione kokybę, stiprinti jo intensyvumą ir poveikį.
   2.   ES specialusis įgaliotinis padeda parengti ir įgyvendinti visas Sąjungos pastangas regione, visų pirma politinėje, saugumo ir vystymosi srityse, įskaitant strategiją ir jos RVP, ir padeda koordinuoti visas atitinkamas Sąjungos veiksmų priemones.
   3.   Veiklą koordinuojant su ES delegacija ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant valstybes nares, Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT), prioritetas teikiamas Maliui, jo ilgalaikei stabilizacijai ir konflikto regioniniams aspektams.
   4.   Sąjungos politikos tikslais turėtų būti siekiama, suderintai ir veiksmingai naudojant visas jos priemones, skatinti, kad Malis ir jo gyventojai grįžtų į taikos, susitaikymo, saugumo ir vystymosi kelią.
   5.   Deramai atsižvelgiama į tai, kad būtų stiprinamos veiksmų Sahelio šalių, visų pirma Sahelio penketuko, atžvilgiu koordinavimo pastangos saugumo ir vystymosi srityse.
   3 straipsnis
   Įgaliojimai
   1.   Kad būtų pasiekti Sąjungos politikos tikslai, susiję su Sahelio regionu, ES specialiajam įgaliotiniui suteikiami šie įgaliojamai:

               a)

               aktyviai prisidėti prie strategijos ir jos RVP įgyvendinimo ir koordinuoti bei toliau plėtoti visa apimantį Sąjungos požiūrį į regiono krizę, siekiant didinti Sąjungos veiklos Sahelyje bendrą nuoseklumą ir veiksmingumą;

               b)

               bendradarbiauti su visais atitinkamais suinteresuotaisiais regiono subjektais, vyriausybėmis, regioninėmis organizacijomis, visų pirma su Sahelio penketuku, tarptautinėmis organizacijomis, pilietine visuomene ir diasporomis, įskaitant Magribo ir Čado ežero baseino šalis, siekiant padėti įgyvendinti Sąjungos tikslus ir prisidėti prie to, kad būtų geriau suvokiamas Sąjungos vaidmuo Sahelyje;

               c)

               atstovauti Sąjungai atitinkamuose regioniniuose bei tarptautiniuose forumuose ir propaguoti juose Sąjungos interesus ir matomumą, be kita ko, dalyvaujant Malio taikos susitarimo tolesnės veiklos komitete ir palengvinti visiškai suderintus ir visaapimančius Sąjungos veiksmus regione remiantis visais atitinkamais instrumentais, įskaitant paramą vystymuisi, valstybių narių veiksmus ir Sąjungos paramą krizių valdymui ir konfliktų prevencijai, Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali), Europos Sąjungos BSGP misijos Malyje (EUCAP Sahel Mali) ir Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) pagalba;

               d)

               toliau glaudžiai bendradarbiauti su Jungtinėmis Tautomis (toliau – JT), visų pirma Generalinio sekretoriaus specialiuoju atstovu Vakarų Afrikoje ir Sahelyje, Generalinio sekretoriaus specialiuoju atstovu ir JT daugialypės integruotos stabilizavimo misijos Malyje (MINUSMA) vadovu, Afrikos Sąjunga (AS), visų pirma AS vyriausiuoju įgaliotiniu Malyje ir Sahelyje, Sahelio penketuku, Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija, Čado ežero baseino komisija ir kitais pagrindiniais nacionaliniais, regioniniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant kitus specialiuosius pasiuntinius Sahelyje, taip pat su atitinkamais organais Magribo teritorijoje;

               e)

               atidžiai stebėti regioninį ir tarpvalstybinį iššūkių, su kuriais regionas susiduria, aspektus įskaitant terorizmą, organizuotą nusikalstamumą, ginklų kontrabandą, prekybą žmonėmis bei neteisėtą žmonių gabenimą, prekybą narkotikais, pabėgėlių ir migrantų srautus bei susijusius finansinius srautus; glaudžiai bendradarbiaujant su ES kovos su terorizmu koordinatoriumi, prisidėti prie tolesnio ES kovos su terorizmu strategijos įgyvendinimo;

               f)

               atidžiai stebėti didelio masto pabėgėlių bei migracijos srautų ir susijusių neteisėtų finansinių srautų regione humanitarines, politines pasekmes, taip pat pasekmes saugumui ir vystymuisi; paprašius dalyvauti dialoguose migracijos klausimais su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir bendriau prisidėti prie Sąjungos politikos migracijos ir pabėgėlių klausimais regiono atžvilgiu, laikantis Sąjungos politikos prioritetų, siekiant didinti bendradarbiavimą, be kita ko, grąžinimo ir readmisijos klausimais; dirbti su Sahelio šalimis, siekiant vykdyti tolesnę veiklą, dėl kurios susitarta 2015 m. lapkričio mėn. Valetos aukščiausiojo lygio susitikime, įskaitant Skubiosios pagalbos patikos fondą stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti ir veiklą ryšium su partnerystės modeliais;

               g)

               palaikyti reguliarius aukšto lygio politinius ryšius su regiono šalimis, susiduriančiomis su terorizmu ir tarptautiniu nusikalstamumu, ir užtikrinti esminį Sąjungos vaidmenį tarptautiniu lygiu kovojant su terorizmu ir tarptautiniu nusikalstamumu. Tai apima Sąjungos pastangas stiprinti savo paramą saugumo sektoriui, regionalizuojant BSGP misijas ir aktyviai remiant regioninių pajėgumų stiprinimą, ir užtikrinant, kad būtų tinkamai kovojama su pagrindinėmis terorizmo ir tarptautinio nusikalstamumo Sahelio regione priežastimis;

               h)

               atidžiai stebėti humanitarinių krizių regione politines pasekmes, taip pat pasekmes saugumui ir vystymuisi;

               i)

               kalbant apie Malį, prisidėti prie šalies stabilizavimo, visų pirma siekti, kad būtų vėl užtikrinta normali konstitucinė padėtis bei valdymas visoje teritorijoje ir palaikomas patikimas bei visa apimantis nacionalinis dialogas bendrame Malio taikos susitarimo kontekste. Tai taip pat apima institucijų stiprinimo, saugumo sektoriaus reformos ir ilgalaikės taikos kūrimo bei susitaikymo skatinimą ir kovą su korupcija bei nebaudžiamumu Malyje bei aktyvių ir visapusiškai suderintų Sąjungos pastangų skatinti sklandų Malio taikos susitarimo įgyvendinimą palengvinimą;

               j)

               bendradarbiaujant su ES specialiuoju įgaliotiniu žmogaus teisių klausimais, prisidėti prie Sąjungos žmogaus teisių politikos, įskaitant ES gaires dėl žmogaus teisių, visų pirma ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų bei dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų diskriminacija, ir Sąjungos politikos dėl moterų, taikos ir saugumo, įgyvendinimo regione ir skatinti įtraukumą ir lyčių lygybę valstybės stiprinimo procese, laikantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1325 (2000) ir vėlesnių rezoliucijų dėl moterų, taikos ir saugumo, įskaitant Rezoliuciją 2242 (2015). Prisidėjimas apims pokyčių stebėsenos vykdymą ir ataskaitų dėl jų teikimą, taip pat rekomendacijų šiuo klausimu formulavimą, taip pat nuolatinių ryšių su atitinkamomis valdžios institucijomis Malyje ir regione, Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuroro tarnyba, Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro tarnyba ir žmogaus teisių gynėjais ir stebėtojais regione palaikymą;

               k)

               vykdyti tolesnę veiklą ir teikti ataskaitas dėl atitinkamų JT Saugumo Tarybos rezoliucijų (toliau – JT ST rezoliucijos), visų pirma JT ST rezoliucijų 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012), 2100 (2013) ir 2295 (2016), laikymosi.

         2.   Vykdydamas įgaliojimus, ES specialusis įgaliotinis, inter alia:

               a)

               prireikus konsultuoja ir teikia ataskaitas Sąjungos pozicijų regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose nustatymo klausimu, siekiant aktyviai propaguoti ir stiprinti Sąjungos visapusišką požiūrį į krizę Sahelio regione;

               b)

               apžvelgia visą Sąjungos veiklą bei palengvina jos visišką koordinavimą ir glaudžiai bendradarbiauja su visomis atitinkamomis Sąjungos delegacijomis.

         4 straipsnis
   Įgaliojimų vykdymas
   1.   ES specialusis įgaliotinis yra atsakingas už įgaliojimų vykdymą; jo veiklą prižiūri vyriausiasis įgaliotinis.
   2.   Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) palaiko ypatingus ryšius su ES specialiuoju įgaliotiniu, o su Taryba ES specialusis įgaliotinis bendrauja pirmiausia per šį komitetą. PSK teikia ES specialiajam įgaliotiniui strategines gaires ir nurodo politinę kryptį pagal jo įgaliojimus, nedarant poveikio vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimams.
   3.   ES specialusis įgaliotinis savo veiklą glaudžiai koordinuoja su EIVT ir jos atitinkamais padaliniais, visų pirma su Afrikos reikalų departamentu.
   5 straipsnis
   Finansavimas
   1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu susijusioms išlaidoms laikotarpiu nuo 2017 m. kovo 1 d. iki 2018 m. birželio 30 d. padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 1 840 000 EUR.
   2.   Išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles.
   3.   Išlaidos tvarkomos pagal ES specialiojo įgaliotinio ir Komisijos sudarytą sutartį. Už visas išlaidas ES specialusis įgaliotinis atsiskaito Komisijai.
   6 straipsnis
   Darbuotojų grupės sudarymas ir sudėtis
   1.   ES specialusis įgaliotinis sudaro darbuotojų grupę, neviršydamas savo įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių. Į darbuotojų grupę įtraukiami darbuotojai, turintys profesinės patirties konkrečiose politikos ir saugumo srityse, kaip reikalaujama įgaliojimuose. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas praneša Tarybai ir Komisijai apie darbuotojų grupės sudėtį.
   2.   Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir EIVT gali pasiūlyti deleguoti darbuotojus dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Atlyginimą tokiems deleguotiems darbuotojams moka atitinkamai siunčiančioji valstybė narė, siunčiančioji Sąjungos institucija arba EIVT. Dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu taip pat gali būti komandiruojami valstybių narių į Sąjungos institucijas arba EIVT deleguoti ekspertai.
   3.   Visi deleguotieji darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs atitinkamai siunčiančiajai valstybei narei, siunčiančiajai Sąjungos institucijai arba EIVT ir vykdo savo pareigas bei veikia vadovaudamiesi ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų interesais.
   4.   ES specialiojo įgaliotinio personalas įkurdinamas kartu su atitinkamais EIVT departamentais arba Sąjungos delegacijomis, kad būtų užtikrintas atitinkamos jų veiklos suderinamumas ir nuoseklumas.
   7 straipsnis
   ES specialiojo įgaliotinio ir ES specialiojo įgaliotinio personalo privilegijos ir imunitetai
   Su priimančiosiomis šalimis atitinkamai susitariama dėl ES specialiojo įgaliotinio ir jo personalo narių misijos įvykdymui ir sklandžiam darbui užtikrinti būtinų privilegijų, imunitetų ir kitų garantijų. Valstybės narės ir EIVT tuo tikslu teikia visą būtiną paramą.
   8 straipsnis
   ES įslaptintos informacijos saugumas
   ES specialusis įgaliotinis ir jo darbuotojų grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų Tarybos sprendimu 2013/488/ES (2).
   9 straipsnis
   Galimybė susipažinti su informacija ir logistinė parama
   1.   Valstybės narės, Komisija, EIVT ir Tarybos generalinis sekretoriatas užtikrina, kad ES specialiajam įgaliotiniui būtų sudaryta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija.
   2.   Prireikus Sąjungos delegacijos regione ir (arba) valstybės narės teikia logistinę paramą regione.
   10 straipsnis
   Saugumas
   ES specialusis įgaliotinis, laikydamasis Sąjungos politikos dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, laikydamasis ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį jo atsakomybei priskirtoje geografinėje teritorijoje, imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių viso tiesiogiai ES specialiajam įgaliotiniui pavaldaus personalo saugumui užtikrinti, visų pirma:

               a)

               sudarydamas konkretų saugumo planą, grindžiamą EIVT gairėmis, įskaitant konkrečias fizines, organizacines ir procedūrines saugumo priemones, kuriuo reglamentuojamas personalo saugaus atvykimo į jo atsakomybei priskirtą teritoriją ir judėjimo joje valdymas, taip pat saugumo incidentų valdymas ir nenumatytų atvejų planas bei evakuacijos planas;

               b)

               užtikrindamas, kad visi už Sąjungos ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu atsižvelgiant į sąlygas jo atsakomybei priskirtoje teritorijoje;

               c)

               užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į jų atsakomybei priskirtą teritoriją būtų organizuotas visų ES specialiojo įgaliotinio grupės narių, dislokuotinų už Sąjungos ribų, įskaitant vietoje pasamdytus darbuotojus, atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į EIVT nustatytą rizikos lygį tai teritorijai;

               d)

               užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui ir Komisijai būtų raštu teikiamos ataskaitos dėl šių rekomendacijų įgyvendinimo ir dėl kitų saugumo klausimų, teikiant pažangos ataskaitą ir įgaliojimų vykdymo ataskaitą.

         11 straipsnis
   Ataskaitų teikimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis vyriausiajam įgaliotiniui ir PSK reguliariai teikia ataskaitas žodžiu ir raštu. ES specialusis įgaliotinis taip pat prireikus teikia ataskaitas Tarybos darbo grupėms. Reguliariai teikiamos ataskaitos platinamos per sistemą COREU. ES specialusis įgaliotinis gali teikti ataskaitas Užsienio reikalų tarybai. Pagal Sutarties 36 straipsnį ES specialusis įgaliotinis gali dalyvauti informuojant Europos Parlamentą.
   2.   Derindamas veiklą su Sąjungos delegacijomis regione, ES specialusis įgaliotinis teikia ataskaitas dėl Sąjungos iniciatyvų geriausių įgyvendinimo būdų, pavyzdžiui, dėl Sąjungos indėlio į reformas, įskaitant atitinkamų Sąjungos vykdomų vystymo projektų politinius aspektus.
   12 straipsnis
   Veiklos koordinavimas
   1.   Pagal strategiją ir RVP ES specialusis įgaliotinis prisideda prie Sąjungos politinių ir diplomatinių veiksmų vieningumo, nuoseklumo bei veiksmingumo ir padeda užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės ir valstybių narių veiksmai būtų vykdomi suderintai, kad būtų pasiekti Sąjungos politikos tikslai.
   2.   ES specialiojo įgaliotinio veikla koordinuojama su Sąjungos delegacijų ir Komisijos veikla bei kitų regione veikiančių ES specialiųjų įgaliotinių veikla. ES specialusis įgaliotinis reguliariai informuoja valstybių narių atstovybes ir Sąjungos delegacijas regione.
   3.   Vietos lygmeniu glaudus ryšys palaikomas su atitinkamų valstybių narių atstovybių vadovais ir Sąjungos delegacijų vadovais. ES specialusis įgaliotinis, glaudžiai derindamas veiklą su atitinkamomis Sąjungos delegacijomis, teikia politines gaires vietos lygiu EUCAP Sahel Niger bei EUCAP Sahel Mali misijų vadovams ir EUTM Mali misijos vadui. ES specialusis įgaliotinis, EUTM Mali misijos vadas ir EUCAP Sahel Niger bei EUCAP Sahel Mali civilinių operacijų vadai prireikus konsultuojasi tarpusavyje.
   13 straipsnis
   Pagalba pretenzijų atveju
   ES specialusis įgaliotinis ir jo personalas padeda teikiant elementus siekiant reaguoti į pretenzijas ir vykdyti pareigas, kylančias dėl ankstesnių ES specialiųjų įgaliotinių Sahelyje įgaliojimų, ir tais tikslais teikia administracinę pagalbą bei užtikrina galimybę susipažinti su atitinkamomis bylomis.
   14 straipsnis
   Peržiūra
   Šio sprendimo įgyvendinimas ir jo suderinamumas su kita Sąjungos veikla regione yra nuolat peržiūrimi. Ne vėliau kaip 2017 m. rugsėjo 30 d. ES specialusis įgaliotinis pateikia Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui ir Komisijai pažangos ataskaitą, o ne vėliau kaip 2018 m. kovo 31 d. – išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą.
   15 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. BARTOLO

      (1)  2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/2274, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis Sahelyje (OL L 322, 2015 12 8, p. 44).

      (2)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).


title: 2014 m. kovo 10 d. Tarybos sprendimas Nr. 2014/181/BUSP dėl Europos Sąjungos ir Centrinės Afrikos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) statuso Centrinės Afrikos Respublikoje

text:
1.4.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 98/1

         TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 2014/181/BUSP
   2014 m. kovo 10 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Centrinės Afrikos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) statuso Centrinės Afrikos Respublikoje
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, kartu su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 5 ir 6 dalimis,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2014 m. vasario 10 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/73/BUSP (1), kuriame nustatyta, kad Sąjungos vadovaujamų Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) padalinių ir personalo statusas, įskaitant privilegijas, imunitetą ir papildomas garantijas, būtinas jų misijos vykdymui ir sklandžiam jos veikimui, turi būti nustatytas susitarime, sudarytame pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 37 straipsnį ir laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnyje nustatytos tvarkos;

               (2)

               2014 m. vasario 10 d. Tarybai priėmus sprendimą, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas, Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pagal ES sutarties 37 straipsnį vedė derybas dėl Sąjungos ir Centrinės Afrikos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl EUFOR RCA statuso;

               (3)

               pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant Sąjungos gynybinio pobūdžio sprendimus bei veiksmus. Todėl Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (4)

               šis susitarimas pasikeičiant laiškais turėtų būti patvirtintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Centrinės Afrikos Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) statuso Centrinės Afrikos Respublikoje.
   Susitarimo pasikeičiant laiškais tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti atitinkamą laišką, kad pasikeitimas laiškais taptų privalomas Sąjungai.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         G. VROUTSIS

      (1)  2014 m. vasario 10 d. Tarybos sprendimas 2014/73/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) (OL L 40, 2014 2 11, p. 59).


title: 2006/886/EB: 2006 m. gruodžio 6 d. Komisijos sprendimas, nutraukiantis pakartotinį antiabsorbcinį tyrimą dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankinių padėklų krautuvų bei jų esminių dalių importo

text:
7.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 341/46

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2006 m. gruodžio 6 d.
   nutraukiantis pakartotinį antiabsorbcinį tyrimą dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankinių padėklų krautuvų bei jų esminių dalių importo
   (2006/886/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 9 ir 12 straipsnius,
   pasitarusi su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA
   1.   Pradinės priemonės

               (1)

               2005 m. liepos mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – pradinės priemonės) Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės rankinių padėklų krautuvų ir jų esminių dalių importui. KLR bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo nustatyti individualūs antidempingo muito dydžiai nuo 7,6 % iki 39,9 %. Visų kitų įmonių importui taikomas 46,7 % muitas.

         2.   Prašymas pakartoti antiabsorbcinį tyrimą

               (2)

               2006 m. vasario 15 d. buvo pateiktas prašymas pakartoti pradinių priemonių tyrimą pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnį. Prašymą pateikė keturi dideli Bendrijos rankinių padėklų krautuvų ir jų esminių dalių gamintojai (BT Products AB, Franz Kahl GmbH, Bolzoni Auramo SpA ir Pramac Lifter S.p.A), kurių gamyba sudaro didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 70 %) visos Bendrijos gamybos (toliau - pareiškėjai).

               (3)

               Pareiškėjai pateikė pakankamai prima facie įrodymų, kad, nustačius antidempingo muitą importuojamiems KLR kilmės rankinių padėklų krautuvams ir jų esminėms dalims, perpardavimo kainų ar vėlesnių pardavimo kainų kitimo Bendrijoje nebuvo arba šis kitimas buvo nepakankamas, o tai rodo, jog padidėjo dempingas, kuris sustabdė numatytą galiojančių antidempingo priemonių taisomąjį poveikį.

         3.   Pakartotinis antiabsorbcinis tyrimas

               (4)

               2006 m. kovo 31 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (3) paskelbė pranešimą apie pakartotinio pradinių priemonių tyrimo inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnį.

               (5)

               Apie pakartotinio tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė žinomiems susijusiems eksportuotojams ir (arba) gamintojams, eksportuojančios valstybės atstovams, importuotojams ir naudotojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir paprašyti, kad jas išklausytų per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visoms žinomoms suinteresuotosioms šalims Komisija nusiuntė klausimynus.

               (6)

               Du pakankamai išsamūs klausimyno atsakymai buvo gauti iš Kinijos eksportuojančių gamintojų, t. y. Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd ir Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., kurie taip pat bendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą. Kitas eksportuojantis gamintojas, Yale Industrial Products Co. Ltd, pateikė iš esmės nepakankamai informacijos ir todėl, deramai jam pranešus, buvo laikomas nebendradarbiaujančiu pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Kiti du eksportuojantys gamintojai, t. y. Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory ir Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd., bendradarbiavę atliekant pradinį tyrimą, nepateikė jokios informacijos apie šį pakartotinį absorbcinį tyrimą.

               (7)

               Be to, apie save pranešė devyni rankinių padėklų krautuvų ir jų esminių dalių importuotojai, iš jų penki pakankamai bendradarbiavo atliekant šį pakartotinį tyrimą.

               (8)

               Komisija rinko ir tikrino informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga šiam pakartotiniam tyrimui atlikti. Tikrinamieji vizitai buvo atlikti toliau nurodytų KLR eksportuojančių gamintojų patalpose:

                           —

                              Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Hangzhou and Ninghai, KLR;

                           —

                              Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., Changxing, KLR.

               (9)

               Šio pakartotinio tyrimo laikotarpis (toliau – pakartotinis TL) tęsėsi nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki 2006 m. kovo 31 d. Per pakartotinį TL buvo siekiama nustatyti esamas eksporto ir perpardavimo kainas, taikomas galutiniams klientams Bendrijoje. Tiriant, ar eksporto ir perpardavimo bei tolesnio pardavimo Bendrijoje kainos pasikeitė pakankamai, per pakartotinį TL nustatyti kainų lygiai buvo palyginti su per pradinį tyrimo laikotarpį (pradinis TL), kuris truko nuo 2003 m. balandžio 1 d. iki 2004 m. kovo 31 d., nustatytais kainų lygiais.

         B.   SVARSTOMASIS PRODUKTAS

               (10)

               Su šiuo pakartotiniu tyrimu susijęs svarstomasis produktas yra tas pats kaip ir pradiniame tyrime, t. y. rankiniai padėklų krautuvai, ne savaeigiai, naudojami medžiagoms apdoroti, paprastai įtaisyti ant padėklų, ir jų esminės dalys, t. y. važiuoklės ir hidraulika, kurių kilmės šalis yra KLR (toliau – svarstomasis produktas), kurių klasifikaciniai KN kodai paprastai yra ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00.

         C.   IŠVADOS

               (11)

               Šiuo pakartotiniu tyrimu pirmiausia siekiama nustatyti, ar nustačius pradines priemones (i) eksporto kainos sumažėjo, ir ar (ii) svarstomojo produkto perpardavimo kainų arba tolesnio pardavimo kainų Bendrijoje kitimas buvo nepakankamas.

               (12)

               Pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnį importuotojams ir (arba) naudotojams ir eksportuotojams ir (arba) gamintojams buvo sudaryta galimybė pateikti įrodymų, prireikus, patvirtinančių, kad, nustačius priemones, eksporto kainos sumažėjo ir (arba) perpardavimo kainos ir tolesnio pardavimo kainos Bendrijoje nepakito dėl kitų priežasčių, o ne dėl antidempingo muito absorbcijos.

         1.   Eksporto kainų sumažėjimas

               (13)

               Per pakartotinį TL svarstomasis produktas buvo parduodamas per susijusias šalis Bendrijoje ir KLR ir tiesiogiai nepriklausomiems importuotojams ir (arba) platintojams Bendrijoje. Eksporto kainų kitimas buvo vertinamas lyginant per pakartotinį TL nustatytas vidutines svertines kainas su per pradinį TL nustatytomis kainomis pagal produkto rūšį tomis pačiomis pristatymo sąlygomis.

               (14)

               Palyginus dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainas per pakartotinį TL, paaiškėjo, kad vidutinė svarstomojo produkto eksporto kaina nesumažėjo.

         2.   Perpardavimo kainų arba tolesnio pardavimo kainų Bendrijoje kitimas

               (15)

               Perpardavimo kainų kitimas Bendrijoje importuotojų ir (arba) platintojų lygiu buvo vertinamas lyginant per pakartotinį TL nustatytas kainas su per pradinį TL nustatytomis kainomis pagal produkto rūšį tomis pačiomis pristatymo sąlygomis, įskaitant konvencinį muitą ir antidempingo muitą. Šiuo atžvilgiu, penki importuotojai, kurių importas per pakartotinį TL sudaro didelę svarstomojo produkto importo į Bendriją dalį, bendradarbiavo ir pateikė informacijos.

               (16)

               Palyginus jų perparduodamų produktų rūšių kainas, paaiškėjo, kad kainos padidėjo tokiomis sumomis, kurios yra didesnės už antidempingo muitą. Atsižvelgiant į tai, toliau pažymima, kad dėl šios priežasties nėra būtina išsamiau ištirti bendradarbiaujančių importuotojų pelno sumažėjimą per pakartotinį TL lyginant su pradiniu TL, nes pelnas per pakartotinį TL bet kokiu atveju buvo didelis.

               (17)

               Nebuvo pateikta tipinių duomenų apie tolesnio pardavimo kainas. Tačiau, atsižvelgiant į pakankamą importuotojų perpardavimo kainų, taikomų nesusijusiems klientams, kitimą nuo antidempingo priemonių nustatymo pradžios, yra pagrįsta daryti išvadą, kad šių klientų tolesnio pardavimo kainų kitimas taip pat buvo pakankamas.

         3.   Nebendradarbiaujančios bendrovės

               (18)

               Kadangi du šiame pakartotiniame tyrime bendradarbiaujantys eksportuotojai eksportavo daugiau nei 85 % svarstomojo produkto į Bendriją per pakartotinį TL, tokiu būdu aktyviai bendradarbiaudami, jų išvados buvo laikomos pakankamai tipinėmis visai eksportuojančiai šaliai. Todėl nebuvo naudojamasi turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį dėl nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų.

         4.   Išvada

               (19)

               Atlikus šį pakartotinį tyrimą, padaryta išvada, kad bendradarbiaujančių eksportuotojų atžvilgiu nebuvo nustatyta įvestų priemonių absorbcija pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnio 2 dalį, kadangi eksporto kainos nesumažėjo ir svarstomojo produkto perpardavimo kainų arba tolesnio pardavimo kainų kitimas svarstomojo produkto atžvilgiu buvo pakankamas.

               (20)

               Nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams taikomas muitas neturėtų būti pakeistas dėl pirmiau 18 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių.

               (21)

               Todėl šis absorbcinis tyrimas turėtų būti nutrauktas.

               (22)

               Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir išvadas, kuriomis remiantis Komisija ketino nutraukti tyrimą, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo pastabas. Jokių esminių pastabų nebuvo gauta.

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Pakartotinis tyrimas pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankinių padėklų krautuvų importui taikomų antidempingo priemonių 12 straipsnį yra nutraukiamas.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 6 d.

            Komisijos vardu

         Peter MANDELSON

            Komisijos narys

      (1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

      (2)  OL L 189, 2005 7 21, p. 1.

      (3)  OL C 78, 2006 3 31, p. 24.


12.2.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 55/140

         P7_TA(2013)0208
   Protokolo dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos taikymo Čekijai projektas (pritarimas) ***
   2013 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Vadovų Tarybos pasiūlymo nešaukti konvento dėl Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo papildymo protokolu dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos taikymo Čekijai (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE))
   (Pritarimas)
   (2016/C 055/32)

      Europos Parlamentas,

               —

               atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 5 d. Čekijos vyriausybės laišką Tarybai dėl protokolo dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) taikymo Čekijai projekto,

               —

               atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Vadovų Tarybos Pirmininko laišką Europos Parlamento Pirmininkui dėl protokolo dėl Chartijos taikymo Čekijai projekto,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pagal Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą pateiktą prašymą pritarti sprendimui nešaukti konvento (C7-0386/2011),

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 1 dalį ir į Chartiją,

               —

               atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 29–30 d. valstybių narių valstybių ir vyriausybių vadovų posėdžio Europos Vadovų Taryboje išvadas,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 74a straipsnį ir 81 straipsnio 1 dalį,

               —

               atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0282/2012),

         kadangi:

               A.

               Chartiją parengė konventas, kuris vyko 1999 m. gruodžio 17 d.–2000 m. spalio 2 d. dalyvaujant Parlamento, valstybių narių, nacionalinių parlamentų ir Komisijos atstovams; Chartija buvo paskelbta 2000 m. gruodžio 7 d. ir jos tekstas buvo patikslintas 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre;

               B.

               antrasis konventas buvo surengtas 2002 m. vasario 22 d.–2003 m. liepos 18 d. siekiant parengti Sutarties dėl Konstitucijos Europai projektą, kurio beveik visos pagrindinės nuostatos perkeltos į Lisabonos sutartį, įsigaliojusią 2009 m. gruodžio 1 d.;

               C.

               abu konventai buvo sušaukti siekiant išspręsti pagrindinius uždavinius, susijusius su Sąjungos konstitucine tvarka, įskaitant privalomo teksto, kuriame nustatytos Sąjungos pripažįstamos pagrindinės teisės ir principai, priėmimą;

               D.

               atsižvelgiant į tai, nebūtina šaukti konvento siekiant išnagrinėti pasiūlymą, kad protokolas Nr. 30 dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos taikymo Lenkijai ir Jungtinei Karalystei būtų taikomas ir Čekijai, nes šis pasiūlymas neturėtų poveikio arba jo poveikis būtų ribotas;

               1.

               pritaria Europos Vadovų Tarybos pasiūlymui nešaukti konvento;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.


title: 2011/887/ES: 2011 m. gruodžio 13 d. Tarybos sprendimas dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Lietuvoje pradžios

text:
28.12.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 344/36

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. gruodžio 13 d.
   dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Lietuvoje pradžios
   (2011/887/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį ir 25 straipsnį,
   atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR įgyvendinimo (2), ypač į jo 20 straipsnį ir priedo 4 skyrių,
   kadangi:

               (1)

               pagal Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, Sąjungos institucijų, organų ir įstaigų aktų, priimtų prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis tie aktai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami;

               (2)

               todėl taikytinas Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnis, ir Taryba turi vieningai nuspręsti, ar valstybės narės yra įgyvendinusios to sprendimo 6 skyriaus nuostatas;

               (3)

               Sprendimo 2008/616/TVR 20 straipsnyje nustatyta, kad Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai turi būti priimami remiantis įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu. Kalbant apie automatinį keitimąsi duomenimis pagal Sprendimo 2008/615/TVR 2 skyrių, įvertinimo ataskaita turi būti grindžiama vertinimo vizito ir bandomojo sistemos patikrinimo rezultatais;

               (4)

               vadovaudamasi Sprendimo 2008/615/TVR 36 straipsnio 2 dalimi, Lietuva pranešė Tarybos Generaliniam sekretoriatui apie nacionalines DNR analizės duomenų rinkmenas, kurioms taikomi to sprendimo 2–6 straipsniai, ir apie to sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas automatinės paieškos sąlygas;

               (5)

               vadovaujantis Sprendimo 2008/616/TVR priedo 4 skyriaus 1.1 punktu, atitinkama Tarybos darbo grupė parengia klausimyną dėl kiekvieno automatinio keitimosi duomenimis, ir kai valstybė narė mano, kad ji atitinka keitimosi atitinkamos duomenų kategorijos duomenimis sąlygas, ji turi atsakyti į atitinkamo klausimyno klausimus;

               (6)

               Lietuva atsakė į klausimyno apie duomenų apsaugą ir klausimyno apie keitimąsi DNR duomenimis klausimus;

               (7)

               Lietuva sėkmingai atliko bandomąjį sistemos patikrinimą su Austrija;

               (8)

               buvo surengtas vertinimo vizitas Lietuvoje, o Austrijos vertinimo grupė parengė šio vertinimo vizito ataskaitą bei pateikė ją atitinkamai Tarybos darbo grupei;

               (9)

               Tarybai pateikta bendra įvertinimo ataskaita, kurioje apibendrinami klausimyno, vertinimo vizito ir keitimosi DNR duomenimis sistemos bandomojo patikrinimo rezultatai,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Automatinės DNR duomenų paieškos ir lyginimo srityje Lietuva visiškai įgyvendino bendrąsias Sprendimo 2008/615/TVR 6 skyriaus nuostatas dėl duomenų apsaugos ir nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos turi teisę gauti bei teikti asmens duomenis pagal to sprendimo 3 ir 4 straipsnius.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 13 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. CICHOCKI

      (1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

      (2)  OL L 210, 2008 8 6, p. 12.


title: Komisijos sprendimas, kuriame teigiama, kad priemonės, apie kurias pranešė Čekijos Respublika pagal laikinąjį mechanizmą, numatytą Stojimo akto IV.3 priede, yra netaikytinos po įstojimo į ESTekstas svarbus EEE

text:
8.4.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 86/10

         Komisijos sprendimas, kuriame teigiama, kad priemonės, apie kurias pranešė Čekijos Respublika pagal laikinąjį mechanizmą, numatytą Stojimo akto IV.3 priede, yra netaikytinos po įstojimo į ES
   (2005/C 86/04)
   (Tekstas svarbus EEE)
   Sprendimo priėmimo data:
   Valstybė narė: Čekijos Respublika
   Pagalbos Nr.: CZ 55/03
   Pavadinimas: „Moravia Banka, a.s.“
   Tikslas: Pagalba bankų sektoriui
   Kita informacija: Komisijos sprendime teigiama, kad „Moravia Banka, a.s.“ skirta priemonė, apie kurią Čekijos Respublika pranešė pagal laikinąjį mechanizmą, numatytą Stojimo akto IV.3 priede, yra netaikytina po įstojimo į ES.
   Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje
   http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids


title: 2006/622/EB: 2005 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimas, skelbiantis koncentraciją suderinamą su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu (Byla COMP/M.3696 – E.ON/MOL ) (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 5593)   (Tekstas svarbus EEE)

text:
16.9.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 253/20

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2005 m. gruodžio 21 d.
   skelbiantis koncentraciją suderinamą su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu
   (Byla COMP/M.3696 – E.ON/MOL)
   (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 5593)
   (Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas)
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2006/622/EB)
   2005 m. gruodžio 21 d. Komisija, atsižvelgdama į 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės, ypač į to reglamento 8 straipsnio 2 dalį, priėmė sprendimą susijungimo byloje (EB susijungimo reglamentas) (1). Viso sprendimo teksto neslaptas variantas autentiška bylos kalba ir Komisijos darbo kalbomis pateikiami Konkurencijos generalinio direktorato tinklalapyje adresu: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html
   I.   SANTRAUKA

               (1)

               Ši byla yra susijusi su E.ON (Vokietija) ketinimu įsigyti dvi Vengrijos integruotos naftos ir dujų bendrovės MOL pavaldžiąsias bendroves, kurios verčiasi didmenine prekyba, rinkodara ir prekyba dujomis bei dujų laikymu. MOL taip pat turi dvejus metus galiosiantį pasirenkamąjį pardavimo sandorį, suteikiantį teisę parduoti E.ON bendrovei savo dujų perdavimo pavaldžiąją įmonę.

               (2)

                  MOL jau prieš sandorį turi beveik išimtinę prieigos prie dujų išteklių ir dujų infrastruktūros kontrolę Vengrijoje. MOL valdo dujų perdavimo tinklą, visas Vengrijos dujų saugyklas ir užima beveik monopolinę padėtį didmeninės prekybos dujomis rinkoje. Jau šiuo metu MOL kontroliuoja dujų išteklius (importą ir vidaus gavybą) ir dujų infrastruktūrą. Dabar E.ON perims šią kontroliuotojo padėtį.

               (3)

               Siūlomu sandoriu bus įgyvendintas šis esminis pasikeitimas: E.ON, skirtingai nei MOL, turi stiprią padėtį Vengrijos mažmeninio dujų ir elektros tiekimo rinkoje. Todėl, išskyrus MOL bendrovės dujų ir elektros perdavimo ir dujų gavybos verslą, šiuo sandoriu bus sukurtas vertikaliai integruotas subjektas kartu su dujų ir elektros tiekimo grandinėmis Vengrijoje.

               (4)

               Komisijos atliktu rinkos tyrimu nustatyta, kad dėl naujo subjekto beveik išimtinės Vengrijoje prieinamų dujų (daugiausia importuotų iš Rusijos) išteklių kontrolės ir jo vertikalios integracijos dujų ir elektros rinkose, sandoriu galėtų būti keliamas rimtas pavojus, kad konkurencija antrinėse dujų ir elektros rinkose bus slopinama. Kaip minėta, skirtingai nei MOL, E.ON veikia antrinėse rinkose: didmeninės prekybos dujomis rinkoje, mažmeninėje prekybos dujomis ir elektra bei jų skirstymo rinkoje (kontroliuodama dvi iš šešių regioninių dujų skirstomųjų bendrovių ir tris iš šešių regioninių elektros skirstomųjų bendrovių) ir elektros gamybos rinkoje. Tai pakeis naujo subjekto veiklos motyvus antrinėje rinkoje veikiančių konkurentų atžvilgiu. Todėl naujas subjektas turės galimybę ir motyvą diskriminuoti konkurentus tiek dujų, tiek elektros sektorių antrinėse rinkose.

               (5)

               2005 m. spalio 20 d.E.ON, siekdama pašalinti per procedūrą nustatytas konkurencijos problemas, pateikė įsipareigojimų paketą. 2005 m. lapkričio 16 d.E.ON pateikė persvarstytus įsipareigojimus. 2005 m. gruodžio 8 d. buvo pateikti galutiniai įsipareigojimai. Komisija laikosi nuomonės, kad atlikus rinkos tyrimą E.ON iš esmės pagerino įsipareigojimus lyginant juos su pirminiu pasiūlymu, ir jais išsklaidomas trečiųjų šalių išreikštas susirūpinimas dėl būtinybės užtikrinti pakankamą dujų likvidumą Vengrijos didmeninės prekybos dujomis rinkoje tokia kaina ir tokiomis sąlygomis, kurios suteiktų galimybę trečiosioms šalims veiksmingai konkuruoti su nauju subjektu Vengrijos antrinėse dujų ir elektros rinkose.

               (6)

               Todėl siūlomas priimti susijungimą leidžiantis sprendimas su sąlygomis ir įsipareigojimais pagal Susijungimų reglamento 8 straipsnio 2 dalį.

         II.   AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
   A.   ŠALYS

               (7)

                  E.ON Ruhrgas International AG (toliau – E.ON) priklauso E.ON bendrovių grupei, kuri yra privati energetikos grupė, daugiausia besiverčianti elektros ir dujų tiekimu.

               (8)

               Vengrijos naftos ir dujų bendrovė MOL (toliau – MOL, Vengrija) yra integruota naftos ir dujų grupė, kuri visų pirma veikia Vengrijos gamtinių dujų, alyvų, degalų ir chemikalų rinkoje. Tai valstybinė bendrovė, kurios akcijomis prekiaujama Budapešto vertybinių popierių biržoje. Vengrijos valstybė vis dar turi 12 % bendrovės akcijų ir „auksinę akciją“.

         B.   SANDORIS

               (9)

               Ši byla yra susijusi su koncentracija, kuria E.ON įsigyja MOL Földgázellátó Rt. (toliau – MOL DPRP (didmeninė prekyba, rinkodara, prekyba)) ir MOL Földgáztároló Rt. (toliau – MOL dujų laikymas). E.ON taip pat įsigis MOL turimas bendros OAO Gazprom ir MOL įmonės Panrusgáz Magyar-Orosz Gázipari Rt. (toliau – Panrusgáz) akcijas.

               (10)

               Šiuo sandoriu E.ON neįsigyja kitos tik MOL kontroliuojamos pavaldžiosios įmonės MOL Földgázszállító Rt. (toliau – MOL dujų perdavimas). MOL vietoj to suteiktas pasirenkamasis pardavimo sandoris, pagal kurį per kitus dvejus metus MOL gali pareikalauti, kad E.ON pirktų „25 % plius 1 akciją“ arba „75 % minus 1 akciją“MOL dujų perdavime.

               (11)

               Galiausiai MOL pasilieka savo dujų paieškos ir gavybos verslo kontrolę (MOL pirminėje rinkoje veikiantis dujų paieškos ir gavybos padalinys (toliau – MOL paieška ir gavyba)). Vis dėlto MOL ir MOL DPRP sudarė naują ilgalaikį dujų tiekimo susitarimą dėl MOL paieškos ir gavybos išgaunamų dujų (toliau – tiekimo susitarimas).

         C.   ATITINKAMOS RINKOS
   ATITINKAMOS GAMTINIŲ DUJŲ RINKOS
   a)   Atitinkamos produktų rinkos

               (12)

               Atsižvelgdama į Vengrijos dujų rinkų ypatybes Komisija nustatė šias atitinkamas dujų sektoriaus rinkas:

                           i)

                           dujų perdavimas,

                           ii)

                           dujų skirstymas,

                           iii)

                           dujų laikymas,

                           iv)

                           dujų tiekimas prekiautojams,

                           v)

                           dujų tiekimas regioninėms skirstomosioms bendrovėms (toliau – RSB),

                           vi)

                           dujų tiekimas didelėms elektrinėms,

                           vii)

                           dujų tiekimas dideliems pramonės klientams (naudojantiems daugiau nei 500 m3/val.),

                           viii)

                           dujų tiekimas smulkiems prekybos ir pramonės klientams (naudojantiems mažiau nei 500 m3/val.) ir

                           ix)

                           dujų tiekimas gyventojams.

               (13)

               Nuo 2004 m. liepos 1 d. pagal Vengrijos teisę visi klientai, išskyrus gyventojus, tapo turinčiais teisę laisvai pasirinkti tiekėją laisvaisiais klientais. Gyventojai turės šią teisę vėliausiai nuo 2007 m. liepos 1 d.

               (14)

               Vengrijos gamtinių dujų sektorius yra apibūdintinas kaip mišrus modelis, kuriame derinamas reguliuojamos rinkos segmentas (arba komunalinių paslaugų rinka), kuris yra ankstesnio Vengrijos dujų režimo padarinys, ir liberalizuotas rinkos segmentas (arba atviros rinkos segmentas). Reguliuojamos rinkos segmente komunalinių paslaugų didmenininkas (MOL DPRP) teisės aktais įpareigotas visiškai patenkinti RSB komunalinėms paslaugoms skirtų dujų poreikį, o RSB yra įpareigotos gauti savo komunalinėms paslaugoms reikalingas gamtines dujas tik iš komunalinių paslaugų didmenininko (reguliuojamomis kainomis). Komunalinių paslaugų tiekėjai RSB turi išimtinę teisę ir įpareigojimą tiekti dujas reguliuojamomis kainomis jų teritorijose esantiems klientams. Laisvieji klientai turi teisę rinktis: toliau gauti dujas pagal jų sutartį su dabartiniu dujų tiekėju (jų RSB arba komunalinių paslaugų didmenininku MOL DPRP, jei MOL DPRP tiesiogiai tiekia dujas klientui) arba nutraukti komunalinių paslaugų sutartį ir pirkti jiems reikalingas dujas iš prekiautojo arba importuoti gamtines dujas patiems. Numatoma, kad mišrus modelis išnyks po 2007 m. liepos mėn.

               (15)

               Rinkos tyrimu patvirtinta, kad Vengrijoje yra atskira dujų tiekimo prekiautojams produktų rinka, kurioje importuotojai ir (arba) gavyba besiverčiantys subjektai parduoda prekiautojams dujas, o prekiautojai parduoda jas vieni kitiems tiekdami dujas atviros rinkos segmentui. Reguliuojamos rinkos segmente RSB yra įpareigotos pirkti komunalinėms paslaugoms skirtas dujas iš komunalinių paslaugų didmenininko (MOL DPRP).

         b)   Geografinės rinkos

               (16)

               Šioje byloje tyrimu nustatyta, kad visų paveiktų rinkų apimtis yra nacionalinė, išskyrus dujų skirstymo ir dujų tiekimo gyventojams rinkas, kurių dabartinė apimtis yra regioninė (t. y. apribota konkrečiomis dujų skirstymo teritorijomis Vengrijoje).

         ATITINKAMOS ELEKTROS RINKOS
   a)   Atitinkamos produktų rinkos

               (17)

               Atsižvelgdama į Vengrijos rinkų ypatybes Komisija nustatė šias atitinkamas elektros sektoriaus rinkas:

                           i)

                           elektros perdavimas,

                           ii)

                           elektros skirstymas,

                           iii)

                           balansinės energijos tiekimas,

                           iv)

                           didmeninis elektros tiekimas prekiautojams,

                           v)

                           didmeninis elektros tiekimas komunalinių paslaugų didmenininkui,

                           vi)

                           didmeninis elektros tiekimas RSB,

                           vii)

                           mažmeninis elektros tiekimas vidutiniams ir stambiems prekybos ir pramonės klientams,

                           viii)

                           mažmeninis elektros tiekimas smulkiems prekybos ir pramonės klientams ir

                           ix)

                           mažmeninis elektros tiekimas gyventojams.

               (18)

               Vengrijos elektros sektorius taip pat yra apibūdintinas kaip mišrus modelis, kuriame yra reguliuojamos rinkos ir atviros rinkos segmentai. Nuo 2004 m. liepos 1 d. visi klientai, išskyrus gyventojus, tapo turinčiais teisę pasirinkti tiekėją laisvaisiais klientais. Gyventojai turės šią teisę nuo 2007 m. liepos 1 d. Kaip ir dujų sektoriuje, turintys tokią pasirinkimo laisvę klientai turi teisę pakeisti tiekėją, tačiau nėra įpareigoti tai daryti ir todėl gali ir toliau gauti elektrą iš atitinkamo regioninio tiekėjo pagal komunalinių paslaugų sutartį. Vis dėlto daugiau klientų perėjo į atviros rinkos segmentą elektros sektoriuje nei dujų sektoriuje. 2005 m. birželio mėn. 32 % bendro Vengrijos elektros vartojimo teko atviros rinkos segmentui.

         b)   Geografinės elektros rinkos

               (19)

               Šioje byloje tyrimu nustatyta, kad daugumos paveiktų rinkų apimtis yra nacionalinė, išskyrus elektros skirstymo ir elektros mažmeninio tiekimo gyventojams rinkas, kurių dabartinė apimtis yra regioninė (t. y. apribota konkrečiomis elektros skirstymo teritorijomis Vengrijoje).

         D.   KONKURENCIJOS ĮVERTINIMAS
   DUJŲ RINKOS
   a)   MOL DPRP užima dominuojančią padėtį Vengrijos didmeninio dujų tiekimo rinkoje

               (20)

                  MOL DPRP užima dominuojančią padėtį Vengrijos didmeninio dujų tiekimo RSB ir prekiautojams rinkoje dėl anksčiau turėtos teisėtos monopolininkės padėties. MOL DPRP tebeturint buvusios monopolininkės teises reguliuojamos rinkos segmente, Komisijos atliktu tyrimu nustatyta, kad yra didelės kliūtys patenkant į Vengrijos dujų rinkos atviros rinkos segmentą. Pagrindinė kliūtis Vengrijos rinkos naujokams – sunki prieiga prie konkurencingų dujų išteklių ir likvidumo stoka Vengrijos didmeninėje dujų rinkoje.

               (21)

               Visų pirma MOL DPRP kontroliuoja ir kontroliuos prieigą prie šalies viduje išgaunamų dujų išteklių ir konkurencingo importo.

               (22)

               Vengrijos dujų vidaus gavyba nėra maža – 2004 m. ji siekė apytikriai 3 milijardų m3 dujų sudarydama apie 20 % bendro nacionalinio dujų vartojimo. Tyrimu taip pat nustatyta, kad Vengrijos dujos yra konkurencingos importuojamų dujų atžvilgiu.

               (23)

               Nors pagal siūlomą sandorį E.ON neįsigyja MOL paieškos ir gavybos, MOL paieška ir gavyba ir MOL DPRP sudarė 10 metų tiekimo susitarimą, kuris yra sandorio dalis, dėl MOL paieškos ir gavybos šalies viduje išgaunamų dujų. Pagal šio tiekimo susitarimo sąlygas dujų apimtis, kurią MOL paieška ir gavyba tieks MOL DPRP, yra nustatyta nurodant MOL paieškos ir gavybos gavybos prognozes. Komisija nustatė, kad šalies viduje išgaunamų dujų negali pirkti trečiosios šalys […], nes apimtis, dėl kurios susitarta, atitinka MOL paieškos ir gavybos prognozes ir kad kiekiai, kurie įgyvendinant susitarimą liks prieinami trečiosioms šalims, sieks daugiausia [27 %–37 %] pagal MOL paieškos ir gavybos gavybos prognozes.

               (24)

               Importas sudaro 80 % bendro dujų vartojimo Vengrijoje, ir yra numatoma, kad importas didės, nes vidaus gavyba mažėja. Yra du punktai, per kuriuos į Vengriją patenka importuojamos dujos: Rytų punktas (Beregovo Ukrainos pasienyje) ir Vakarų punktas (Vengrijos–Austrijos dujotiekio linija Austrijos pasienyje).

               (25)

               Tyrimu nustatyta, kad visos į Vengriją importuojamos (ir vienintelės konkurencingos) dujos yra iš Rusijos (t.y. gaunamos iš Gazprom) arba tranzitu per Rusiją ir Ukrainą (t.y. Gazprom kontroliuojamais tranzitiniais dujotiekiais) gabenamos dujos iš NVS šalių (visų pirma Turkmėnistano). Vengrijoje alternatyvaus prieinamo šaltinio nenumatoma iki 2012 m., kai pradės veikti NABUCCO dujotiekis, kuriuo bus gabenamos dujos iš Vidurio Rytų ir Kaspijos regiono.

               (26)

               Iki rinkos liberalizavimo MOL buvo į Vengriją importuojamų dujų monopolininkė. MOL DPRP, siekdama užtikrinti dujų tiekimą, sudarė ilgalaikius tiekimo susitarimus, kurių trukmė yra iki [….] (iki [….] su Panrusgáz, Gaz de France (GdF), E.ON ir Bothli-Trade (Bothli-Trade perleido šią sutartį iki šiol vieninteliam naujam Vengrijos dujų rinkos dalyviui EMFESZ). MOL DPRP iš E.ON ir GdF pirktos ir per Vakarų punktą importuotos dujos iš tikrųjų yra Rusijos dujos, kurios yra apytikriai [27 %–37 %] brangesnės nei iš Gazprom per Panrusgáz arba iš EMFESZ pirktos dujos.

               (27)

               Rinkos tyrimu nustatyta, kad šiuo metu naujiems dalyviams yra sunku gauti prieigą prie Rusijos dujų lygiagrečiai su MOL DPRP galiojančiomis sutartimis. Atrodo, kad Gazprom neturėtų motyvo parduoti daugiau į Vengriją eksportuojamų dujų nei būtina ateityje padidėsiančio Vengrijos poreikio ir jau įtrauktos į galiojančias MOL DPRP ilgalaikes importo sutartis tiekimo apimties skirtumui panaikinti.

               (28)

                  Gazprom jau tiekia per savo ir MOL bendrą įmonę Panrusgáz beveik visą Vengrijai reikalingą dujų kiekį. Komisija laikosi nuomonės, kad neįmanoma konkuruoti su MOL DPRP perkant dujas iš Gazprom. Pirma, Gazprom neturi motyvo pigiau parduoti dujas kitam prekiautojui dujomis, nes tokių parduotų dujų kiekis tiesiog pakeistų Vengrijos rinkoje jau Gazprom parduodamų dujų kiekį. Antra, dujos, kurias Gazprom parduotų brangiau, nebūtų konkurencingos Vengrijoje.

               (29)

               Be to, dėl plataus klientų rato ir didelės pardavimų apimties MOL DPRP turi ir turės daug svarbių pranašumų prieš galimus naujus dalyvius tiekimo saugumo ir išlaidų, susijusių su dujų perdavimu ir laikymu, srityse.

               (30)

               Dėl šių priežasčių MOL DPRP, dar nesudarius sandorio, dominuoja įvairiose Vengrijos didmeninės prekybos dujomis rinkose (dujų tiekimas RSB, dujų tiekimas prekiautojams, dujų tiekimas elektrinėms).

         b)   Poveikis Vengrijos dujų rinkoms
   Dujų tiekimas
   —   Naujas subjektas turės galimybę ir motyvą neleisti konkurentams (RSB ir prekiautojams) pirkti didmeniniu būdu parduodamas dujas dujų tiekimo smulkiems pramonės ir prekybos klientams rinkoje.

               (31)

               Esminis sandoriu sukurtas pokytis – E.ON, skirtingai nei MOL, per savo RSB verčiasi mažmeniniu dujų tiekimu smulkiems pramonės ir prekybos klientams. Todėl susijungimu bus sukurta besiverčianti didmenine ir mažmenine dujų prekyba vertikaliai integruota bendrovė. Kai tik bus sudarytas sandoris, tikėtina, kad naujas subjektas turės galimybę ir motyvą neleisti dabartiniams ir galimiems konkurentams konkuruoti antrinėje dujų tiekimo smulkiems pramonės ir prekybos klientams rinkoje, nes konkurentai būtų priklausomi nuo didmeninėje rinkoje jiems dujas tiekiančio naujo subjekto.

               (32)

               Po susijungimo naujas subjektas turės galimybę neteikti konkurentams prieigos prie dujų išteklių ir įvairiais būdais didinti konkurentų išlaidas. Naujas subjektas galėtų taikyti su kainomis tiesiogiai nesusijusią diskriminaciją (pvz., tiekimo vilkinimas, prastesnės kokybės aptarnavimas, nelankstumas, nenoras derėtis iš naujo ir t. t.) reguliuojamos rinkos segmente, kuriame kainos yra reguliuojamos. Jis galėtų tiesiogiai padidinti dujų didmeninę kainą prekiautojams ir (arba) taikyti su kainomis tiesiogiai nesusijusią diskriminaciją atviros rinkos segmente.

               (33)

                  E.ON per savo RSB užima apie [15 %–25 %] dujų tiekimo smulkiems pramonės ir prekybos klientams rinkos. Komisijos tyrimu nustatyta, kad naujo subjekto motyvas kelti konkurentų išlaidas ir jam palankiausia konkurencijos slopinimo strategija gali skatinti reguliuojamos rinkos aplinkos plėtojimą.

                           i)

                           Kai tik bus sudarytas sandoris: kol mažmeninės kainos smulkiems pramonės ir prekybos klientams ir didmeninės dujų kainos yra reguliuojamos, naujas subjektas turės motyvą kelti konkuruojančių RSB išlaidas naudodamas su kainomis tiesiogiai nesusijusią diskriminaciją. Tuo pat metu jis gali padidinti didmenines dujų kainas nepriklausomiems prekiautojams siekdamas pritraukti klientus, kurie pereis į atviros rinkos segmentą.

                           ii)

                           2007 m. liepos mėn.: numatoma panaikinti kainų reguliavimą. Tuo metu visi laisvieji klientai turės pereiti į atviros rinkos segmentą. Tuo metu naujas subjektas gali turėti motyvą slopinti konkurenciją antrinėje dujų tiekimo smulkiems pramonės ir prekybos klientams rinkoje pakeldamas dujų kainą arba sumažindamas tiekimo kokybę (naudodamas jam palankiausius trukdymo būdus).

               (34)

               Todėl naujo subjekto konkurentai gali būti nustumti į šalį – tai suteiktų galimybę naujam subjektui įgyti didesnę įtaką antrinėje dujų tiekimo smulkiems pramonės ir prekybos klientams rinkoje. Šiuo trukdymu prieiti prie dujų tiekimo taip pat bus trukdoma naujiems dalyviams patekti į šią rinką, nes galimi dalyviai negali tikėtis sudaryti su nauju subjektu dujų tiekimo sutartis pagal panašias sąlygas, kurios taikomos su E.ON susijusioms įmonėms. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad susijungimu bus labai trukdoma konkurencijai dujų tiekimo smulkiems pramonės ir prekybos klientams rinkoje.

         —   Naujas subjektas turės galimybę ir motyvą neleisti konkurentams (RSB ir prekiautojams) pirkti didmeniniu būdu parduodamas dujas dujų tiekimo gyventojams rinkoje.

               (35)

               Šiuo metu E.ON užimamos rinkos dalis sudaro apie [15 %–25 %] dujų tiekimo Vengrijos gyventojams rinkoje. Kaip ir dujų tiekimo smulkiems pramonės klientams ir gyventojams rinkoje, naujas subjektas turės galimybę ir motyvą varžyti konkurentų prieigą prie dujų tiekimo antrinėje dujų tiekimo gyventojams rinkoje, o tai labai trukdys konkurencijai.

               (36)

               Kadangi 2007 m. liepos mėn., t. y. praėjus tik 18 mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo, gyventojai gaus teisę pasirinkti tiekėją, šioje byloje Komisija laikosi nuomonės, kad didžiausias susijungimu sukeltas neigiamas poveikis konkurencijai atsiras po tos datos.

               (37)

               Be šio neigiamo poveikio konkurencijai tuoj pat po susijungimo taip pat gali būti sukeltas neigiamas poveikis, kuriuo i) silpninama konkurentų mažmenininkų (kurie galėtų tapti naujais dalyviais dujų tiekimo gyventojams rinkoje) padėtis kaimyninių šalių artimai susijusioje dujų tiekimo smulkiems pramonės ir prekybos klientams rinkoje ir ii) trukdoma galimiems naujiems dalyviams pasiruošti įeiti į rinką (nes įėjimui į rinką reikia pasiruošti iš anksto).

         —   Naujas subjektas užims dominuojančią padėtį dujų tiekimo dideliems pramonės klientams rinkoje.

               (38)

                  MOL DPRP ir RSB buvo tik netiesioginiai konkurentai dujų tiekimo dideliems pramonės klientams rinkoje, nes MOL DPRP gali tiekti dujas tik tiesiogiai prie perdavimo tinklo prisijungusiems klientams reguliuojamos rinkos segmente. Be to, RSB privalo apsirūpinti MOL DPRP tiekiamomis dujomis. Iki šiol nedaug klientų galėjo gauti geresnius pasiūlymus atviros rinkos segmente iš prekiautojų, pvz., EMFESZ, nes reguliuojamos kainos liko gana žemos.

               (39)

               Nuo 2007 m. liepos mėn. mišrus modelis ir reguliuojamos kainos nebebus taikomi dideliems pramonės klientams. Nors MOL DPRP, kaip prekiautojas dujomis, galėtų įsigyti daugiau didelių prisijungusių prie skirstomojo tinklo pramonės klientų, tačiau dėl susijungimo bus sujungti dideli MOL DPRP ir E.ON turimų klientų kiekiai (E.ON atveju – per jos kontroliuojamas RSB (KÖGÁZ, DDGÁZ) ir, tikriausiai, FŐGÁZ, apie kurią ji turi slaptos informacijos), todėl naujas subjektas tuoj pat gaus prieigą prie didelės klientų bazės (sudaranti [40 %–50 %] bendra rinkos dalis bus priešpastatyta esamam konkurentui EMFESZ ir galimiems naujiems dalyviams).

               (40)

               Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad susijungimu užėmus dominuojančią padėtį bus labai trukdoma konkurencijai dujų tiekimo dideliems pramonės klientams rinkoje.

         Dujų laikymas

               (41)

                  MOL dujų laikymas yra vienintelė galinti teikti dujų laikymo paslaugas bendrovė Vengrijoje. Prieiga prie saugyklų yra svarbi kiekvienam dujų tiekėjui, kad jis galėtų veikti dujų didmeninėje ir mažmeninėje rinkose, ypač sprendžiant susijusių su klientų poreikiais sezoninių svyravimų klausimą. Komisija laikosi nuomonės, kad dėl susijungimo naujasis subjektas turės galimybę ir motyvą stiprinti konkurencijos slopinimo strategiją diskriminuodamas konkurentus prieigos prie saugyklų srityje net esant visiškai reguliuojamoms dujų laikymo paslaugų kainoms (kaip reikalaujama sandoriui pritariančiame Vengrijos energetikos tarnybos sprendime).

               (42)

               Naujas subjektas gali taip pat kontroliuoti naujų Vengrijos dujų saugyklų įrengimą, nes i) MOL dujų laikymas turi pasirenkamąjį pirkimo sandorį pirkti išnaudotus laukus iš MOL paieškos ir gavybos ir ii) MOL motyvas teikti pirmenybę MOL dujų laikymui parduodant MOL paieškai ir gavybai priklausančius išnaudotus laukus yra susijęs su MOL dujų laikyme turima 25 % akcijų dalimi.

         Dujų perdavimas

               (43)

                  MOL dujų perdavimas valdo ir vadovauja aukšto slėgio tinklui Vengrijoje. MOL tebeturės „25 % plius 1“MOL DPRP akcijų dalį – tai bus motyvas MOL dujų perdavimui stiprinti E.ON konkurentams antrinėje rinkoje nuostolingą konkurencijos slopinimo strategiją dujų tiekimo srityje diskriminuojant juos prieigos prie perdavimo tinklo atžvilgiu.

         ELEKTROS RINKOS

               (44)

               Komisijos rinkos tyrimu taip pat nustatytos konkurencijos problemos įvairiose elektros rinkose, atsirasiančios dėl MOL DPRP veiklos pirminėje dujų tiekimo didelėms elektrinėms rinkoje ir E.ON veiklos antrinėse elektros gamybos ir didmeninės bei mažmeninės prekybos rinkose vertikalios integracijos.

               (45)

               Kadangi MOL nedalyvauja elektros rinkose, E.ON nuo 1995 m. daug investavo į Vengrijos elektros sektorių. Šiuo metu ši grupė verčiasi elektros gamyba mažoje dujinėje elektrinėje Debrecene (95 MW) ir didmeniniu bei mažmeniniu tiekimu valdydama tris iš šešių elektros RSB ir elektros prekybos bendrovę E.ON EK. Be to, E.ON kontroliuoja įvairias bendroves, susijusias su mažmeniniu elektros tiekimu kaimyninėse šalyse.

               (46)

               Iki sandorio sudarymo MOL DPRP jau dominuoja dujų tiekimo didelėms elektrinėms rinkoje. Sandoriu sukurtas esminis pokytis bus šis: naujas subjektas turės ne tik galimybę, bet ir motyvą išnaudoti savo kontroliuojančią padėtį Vengrijos dujų išteklių srityje neleisdamas esamiems ir galimiems konkurentams antrinėse elektros rinkose verstis didmeniniu elektros tiekimu prekiautojams, mažmeniniu elektros tiekimu vidutiniams ir dideliems pramonės ir prekybos klientams, mažmeniniu elektros tiekimu smulkiems pramonės ir prekybos klientams ir mažmeniniu elektros tiekimu gyventojams.

         Elektros gamyba ir didmeninė prekyba

               (47)

               2005 m. bendri Vengrijos gamybos pajėgumai sudarė apytikriai 8 000 MW, o 2004 m. per didžiausią apkrovą šalyje – 6 350 MW. Vengrijos elektros gamybą sudaro branduolinė energija (1 800 MW instaliuoto galingumo) ir kūrenamų rusvosiomis anglimis, dujomis bei akmens anglimis elektrinių gaminama energija (5 700 MW instaliuoto galingumo). Beveik 40 % Vengrijoje naudojamos elektros gamina Paksi branduolinė jėgainė, o likusius 60 % daugiausia sudaro angliavandeniliais (rusvosiomis anglimis, dujomis ir akmens anglimi) kūrenamų elektrinių gaminama elektra ir importuojama elektra. Didžioji dalis didelių elektrinių galingumų yra užsakomi pagal ilgalaikius energijos pirkimo susitarimus (EPS) su įsitvirtinusiu Vengrijos elektros operatoriumi ir komunalinių paslaugų didmenininku MVM. Rinkos tyrimu nustatyta, kad 2005 m. bendras pagal EPS užsakyto galingumo dydis sudarė 4 000–5 000 MW.

               (48)

               Numatoma, kad iki 2020 m. reikės didelių naujų gamybos pajėgumų (5 000 MW arba 60 % šiuo metu instaliuoto galingumo) siekiant pakeisti senas elektrines (3 500 MW) ir patenkinti didėjantį elektros poreikį Vengrijoje. Atitinkamai Vengrijos elektros gamybos pajėgumai turėtų padidėti nuo 8 000 MW iki apytikriai 10 500 MW.

               (49)

               Komisijos atliktu rinkos tyrimu dėl naujų Vengrijos elektrinių projektų nustatyta, kad dujos bus pagrindinis naujų elektrinių kuras. Vengrijos energetikos reguliavimo institucija laikosi nuomonės, kad dujomis kūrenamų elektrinių pajėgumai siektų apytikriai 60 % naujų gamybos pajėgumų.

               (50)

               Elektrą į Vengriją importuoja daugiausia prekiautojai, perduodantys elektrą toliau tranzitu arba tiekiantys ją vidutiniams ir stambiems klientams. 2003 m. komunalinių paslaugų didmenininko MVM importuota elektra sudarė [30 %–40 %] bendro elektros importo. E.ON, kurios dalis sudarė [10 %–20 %] bendro importo, buvo antra pagal dydį importuotoja lenkdama kitus prekiautojus elektra. Pagal 2005 m. elektros perdavimo operatoriaus MAVIR tyrimą numatoma, kad Vengrijos elektros importas sumažės per kitus dešimt metų, o bendras Vengrijos elektros poreikis ir toliau didės. Todėl elektros importo dalis bendrame elektros poreikyje sumažės, o vidaus gamybos dalis padidės.

               (51)

               Iki sandorio sudarymo MOL DPRP jau užima dominuojančią padėtį dujų tiekimo didelėms elektrinėms rinkoje. Todėl sudarius sandorį naujas subjektas turės galimybę nustatyti konkurentų elektrinėms dujų tiekimo sąlygas (kainas, tiekimo suteikimo taisykles, „imk arba mokėk“ (angl. „take-or-pay“) baudas, galimybę nutraukti tiekimą ir kt.) ir diskriminuoti konkurentų elektrines įvairiais būdais.

               (52)

               Komisijos atliktu tyrimu nustatyta, kad sudarius sutartį E.ON gali nedelsdamas pradėti vykdyti dvejopą strategiją stiprindama savo padėtį Vengrijos elektros gamybos ir didmeninio bei mažmeninio elektros tiekimo rinkose.

               (53)

               Naujų elektrinių atžvilgiu E.ON gali pakelti dujų kainas konkurentų naujoms dujomis kūrenamoms elektrinėms siekdama priversti šiuos konkurentus nestatyti naujų dujomis kūrenamų elektrinių ir suteikdama pirmenybę savo naujų elektrinių projektams. Ši strategija būtų patraukli E.ON, nes ji labai domisi dideliu jos energijos gamybos pajėgumų didinimu Vengrijoje. E.ON taip pat gali diskriminuoti naujas dujomis kūrenamas elektrines, kurios netiekia elektros su ja susijusioms bendrovėms antrinėje mažmeninėje elektros rinkoje. Ši strategija būtų ekonomiškai racionali, nes ją naudodamas E.ON įgytų tam tikrą elektros gamybos ir didmeninės prekybos kontrolę ir papildomą konkurencinį pranašumą elektros mažmeninėje rinkoje.

               (54)

               Esamų elektrinių atžvilgiu naujas subjektas gali įgyvendinti tą pačią konkurencijos slopinimo strategiją siekdamas riboti konkurentų galimybę konkuruoti atviros rinkos elektros gamybos ir didmeninės prekybos segmente ir galiausiai priversti juos pasitraukti iš rinkos. Keli rinkos dalyviai išreiškė susirūpinimą, kad po to E.ON siektų įsigyti jų turtą.

               (55)

               Ateityje liberalizavus reguliuojamą sistemą, kuriai bus būdinga didesnė prieiga prie atviros rinkos segmente esamų energijos gamybos pajėgumų (ir E.ON didesnė dalis elektros gamybos rinkoje), pirmiau apibūdinta konkurencijos slopinimo strategija bus dar veiksmingesnė, ir todėl ši strategija bus dar kenksmingesnė. Šia strategija būtų sumažinta konkurentų dujomis kūrenamų elektrinių galimybė konkuruoti ir ribojama konkurencingos elektros didmeninės rinkos vystymosi apimtis.

               (56)

               Netrukus po sandorio sudarymo (skirtingai nuo aplinkybių, jei naujas elektrines statytų kiti rinkos dalyviai) dėl E.ON strategijos naujų Vengrijos elektros gamybos pajėgumų vystymasis taptų lėtesnis ir mažiau konkurencingas, o galiausiai kiltų didmeninės elektros kainos. Todėl tai kenktų veiksmingai konkurencijai elektros gamybos ir didmeninio elektros tiekimo prekiautojams rinkoje.

         Mažmeninis elektros pardavimas

               (57)

                  E.ON neabejotinai yra pirmaujantis Vengrijos mažmeninės elektros tiekimo rinkos dalyvis. Tai yra vienintelė grupė, užimanti tvirtą padėtį tiek reguliuojamos rinkos (turi tris iš šešių RSB), tiek atviros rinkos (E.ON EK yra viena iš trijų didžiausių prekiautojų elektra Vengrijoje) segmentuose, o grupės rinkos dalis sudaro apie [40 %–50 %].

               (58)

                  E.ON strategija elektros gamybos ir didmeninio pardavimo rinkoje labai pakenktų konkurencijai visose mažmeninio elektros tiekimo rinkose. Pirma, dėl šio poveikio nauji gamybos pajėgumai būtų vystomi be konkurencijos, o didmeninės kainos pakiltų. Antra, naujas subjektas tikriausiai įgyvendins strategiją sujungti dujų tiekimą ir dujomis kūrenamų elektrinių gaminamos elektros pirkimą – tai sumažintų konkurentų mažmeninėje rinkoje galimybę gauti konkurencingą elektrą ir sustiprintų naujo subjekto jau turimą didelę įtaką mažmeninėje elektros rinkoje. Galiausiai Komisijos atliktu rinkos tyrimu nustatyta, kad dvigubiems pasiūlymams (dujų ir elektros) tikriausiai teks svarbus vaidmuo Vengrijoje. Komisijos nuomone, netrukus po sutarties sudarymo E.ON turės galimybę ir motyvą neleisti visoms kitoms mažmeniniu elektros pardavimu besiverčiančioms bendrovėms teikti dvigubus pasiūlymus neleisdama šios rinkos strategijos norintiems laikytis konkurentams prieiti prie dujų išteklių – tai labai trukdytų konkurencijai elektros tiekimo smulkiems pramonės ir prekybos klientams bei gyventojams rinkose.

         E.   ĮSIPAREIGOJIMAI

               (59)

               2005 m. spalio 20 d.E.ON, siekdama pašalinti pirmiau nurodytas konkurencijos problemas dujų ir elektros rinkose, pateikė įsipareigojimų paketą. 2005 m. lapkričio 16 d.E.ON pateikė persvarstytus įsipareigojimus, o gruodžio 8 d. – galutinį įsipareigojimų variantą. Komisija laikosi nuomonės, kad atlikus rinkos tyrimą E.ON iš esmės pagerino įsipareigojimus lyginant juos su pirminiu pasiūlymu, ir jais išsklaidomas trečiųjų šalių išreikštas susirūpinimas dėl būtinybės užtikrinti pakankamą dujų likvidumą Vengrijos didmeninės prekybos dujomis rinkoje tokia kaina ir tokiomis sąlygomis, kurios suteiktų galimybę trečiosioms šalims veiksmingai konkuruoti su nauju subjektu Vengrijos antrinėse dujų ir elektros rinkose.

         VEIKLOS SRIČIŲ ATSKYRIMAS

               (60)

               Pirma, įsipareigojimais numatyta, kad per šešis mėnesius nuo sandorio sudarymo dienos MOL atsisakys likusios akcijų dalies („25 % plius 1 akcijos“) MOL dujų laikyme ir MOL DPRP. Be to, 10 metų laikotarpiu MOL tiesiogiai arba netiesiogiai neįsigis MOL DPRP ir MOL dujų laikymo mažosios akcijų dalies, kol E.ON bus pagrindinė šių bendrovių akcininkė.

               (61)

                  MOL turimos MOL dujų laikymo ir MOL DPRP 25 % akcijų dalies pardavimu, kuris numatytas įsipareigojimuose, pašalinami dėl MOL ir E.ON struktūrinių ryšių kylantys rūpesčiai. Rinkos tyrimu gana palankiai įvertintas šalių struktūrinių ryšių atsiejimas.

               (62)

               Antra, įsipareigojimais nustatyta, kad MOL neįgyvendins pasirenkamojo pardavimo sandorio MOL dujų perdavime turimos „25 % plius 1“ akcijų dalies atžvilgiu. Be to, 10 metų laikotarpiu, kol E.ON bus didžiosios MOL DPRP ir MOL dujų laikymo akcijų dalies akcininke, MOL neparduos E.ON arba su ja susijusioms bendrovėms MOL dujų perdavimo akcijų dalies – dėl to E.ON neįsigytų išskirtinės arba bendros MOL dujų perdavimo kontrolės.

               (63)

               Šia priemone bus suteikta galimybė kompetetingoms konkurencijos institucijoms išnagrinėti bet kokį naujo subjekto ir MOL dujų perdavimo struktūrinį ryšį (ypač pasirenkamojo pardavimo sandorio įgyvendinimo atveju) atsižvelgiant į tuo metu vyraujančias rinkos sąlygas.

         DUJŲ PERDAVIMO PROGRAMA IR SUTARTIES PERDAVIMAS

               (64)

                  E.ON įsipareigoja įgyvendinti Vengrijoje dujų perdavimo programą per verslo įmonėms skirtus interneto aukcionus. Šia dujų perdavimo programa, kuri tęsis 9 metus iki 2015 m. liepos mėn., numatyti aštuoni 1 milijardo m3 dujų metiniai aukcionai (2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 ir 2013 metais). Vengrijos energetikos tarnyba ir stebėseną atliekantis patikėtinis vadovaus aukcionams ir stebės dujų perdavimo programos įgyvendinimą.

               (65)

               Be to, per šešis mėnesius nuo sandorio sudarymo dienos E.ON įsipareigoja perduoti teisę į pusę MOL DPRP ir MOL paieškos ir gavybos sutarties dėl šalies viduje išgaunamų dujų tiekimo (toliau – tiekimo sutartis) trečiajai šaliai (toliau – trečioji šalis). Įsigaliojus sutarties perdavimui trečioji šalis perims visas MOL DPRP teises ir įsipareigojimus pagal tiekimo sutartį (pagal sutarties dalį, kuri bus perduota). Perdavimas įsigalios 2007 dujų tiekimo metų pradžioje (2007 m. liepos mėn.) ir galios per visą tiekimo sutarties galiojimo trukmę (iki 2015 m. liepos mėn.). Tiekimo sutarties dalyje, kuri bus perduota, numatyta patiekti iš viso apytikriai 7,6–10 milijardų m3 dujų, o pirmaisiais metais perduotų dujų kiekis siektų 1,2 milijardų m3.

               (66)

               Siekdama teisingai įvertinti, ar šalių pateikti įsipareigojimai dėl dujų perdavimo programos ir sutarties perdavimo yra tinkami per procedūrą nustatytoms konkurencijos problemoms pašalinti, Komisija išnagrinėjo panašias programas, esamas įvairiose Europos šalyse, ir atliko rinkos tyrimą su Vengrijos dujų ir elektros rinkos subjektais.

               (67)

               Komisija priėjo prie išvados, kad šalių pasiūlyta dujų perdavimo programa, įtraukus per rinkos tyrimą trečiosios šalies respondentų pasiūlytus pakeitimus ir pagerinimus, yra pakankama visoms dėl sandorio kylančioms konkurencijos problemoms pašalinti. Visų pirma šia dujų perdavimo programa ir sutarties perdavimu bus užtikrinta, kad visi rinkos dalyviai (dujas perkantys klientai arba prekiautojai) turės galimybę gauti jiems reikalingas dujas – bent jau didelę jų dalį nepriklausomai nuo susijungusio subjekto – konkurencingomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis.

               (68)

               Komisija laikosi nuomonės, kad bendras dujų kiekis, kuris bus perduotas, yra tinkamas pakankamam dujų likvidumui Vengrijos didmeninėse dujų rinkose sukurti užtikrinant galimybę konkurencijai veiksmingai vystytis ir likti tvaria antrinėse dujų ir elektros rinkose. Bendras dujų kiekis, kuris bus patiektas taikant abi priemones, yra didelis lyginant su kitomis esamomis dujų perdavimo programomis (2 milijardai m3 dujų per metus arba 14 % bendro vartojimo Vengrijoje).

               (69)

               Dujų perdavimo programos ir sutarties perdavimo trukmė (iki 2015 m. liepos mėn.) užtikrins, kad pakankamas likvidumas būtų prieinamas pakankamai ilgą laiką, kol pasikeis rinkos struktūra ir konkurencijos sąlygos. Be to, šia dujų perdavimo programa ir sutarties perdavimu bus užtikrinta, kad aukciono laimėtojas įsigis dujas tokiomis pačiomis (arba geresnėmis dujų perdavimo programos atveju) konkurencinėmis sąlygomis, kaip ir naujas subjektas. Komisija laikosi nuomonės, kad kainodaros mechanizmas yra patrauklus trečiosioms šalims ir juo bus skatinama aktyviai dalyvauti pagal dujų perdavimo programą rengiamuose aukcionuose.

               (70)

               Dujų perdavimo programos atžvilgiu Komisija laikosi nuomonės, kad šalių siūloma programa, atsižvelgiant į jos pagrindinius bruožus (kiekius, trukmę, kainodaros mechanizmą) ir daugiau techninio pobūdžio bruožus (aukcione parduodamas dujų partijas, sutarčių trukmę, lankstumo taisykles), didžiąja dalimi atitinka kriterijus, kurie laikomi tinkamiausiais sėkmingam dujų perdavimo programų įgyvendinimui. Šalys, prižiūrint Vengrijos energetikos tarnybai, parengs išsamias aukciono ir dujų tiekimo sutarčių taisykles, kurias pateiks Komisijai patvirtinti.

               (71)

               Sutarties perdavimo atžvilgiu Komisija laikosi nuomonės, kad perduotą sutartį perėmusi trečioji šalis taps didele ir tvaria konkurencinga jėga Vengrijos dujų rinkoje. Ji turės pakankamai ilgalaikių dujų išteklių įtvirtinti savo padėtį Vengrijos dujų rinkose ir užtikrinti likvidumą tose rinkose.

         PRIEIGA PRIE DUJŲ SAUGYKLŲ

               (72)

                  E.ON įsipareigoja suteikti prieigą prie saugyklų reguliuojamomis kainomis ir sąlygomis dujas perkantiems klientams ir prekiautojams, kurie tiesiogiai perka dujas pagal dujų tiekimo programą arbą sutarties perdavimą. Visų pirma E.ON įsipareigoja suteikti prieigą prie pakankamos talpos saugyklų net tiems galutiniams naudotojams ir didmenininkams, kurie perka dujas pirmą kartą (nauji klientai) arba kuriems dėl didesnio poreikio reikia didesnių laikymo talpų (pagal galiojančią reguliavimo sistemą garantuojamas saugyklų teikėjo pakeitimas tik esamiems klientams, o jie gali laikyti dujų kiekius ne didesnius nei esamus).

               (73)

               Komisija laikosi nuomonės, kad įsipareigojimas yra pakankamas siekiant užtikrinti veiksmingą ir nediskriminacinę prieigą prie saugyklų, kuriose telpa atitinkami dujų kiekiai, ir suteiks galimybę prekiautojams ir klientams skirstyti įsigytas dujas pagal savo pačių ir klientų poreikius. Įsipareigojimas dėl saugyklų padės dujų ir sandorio perdavimą padaryti patrauklesniais trečiosioms šalims.

         F.   IŠVADA

               (74)

               Dėl pirmiau nurodytų atskirai arba kartu svarstytų priežasčių Komisija priėjo prie išvados, kad E.ON pateikė pakankamus įsipareigojimus sprendžiant dėl šios koncentracijos kylančias konkurencijos problemas.

               (75)

               Todėl Komisijos sprendimu sandoris, apie kurį pranešta, skelbiamas atitinkančiu bendrąją rinką ir EEE susitarimo veikimą pagal Susijungimų reglamento 8 straipsnio 2 dalį.

      (1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.


title: 2016 m. birželio 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/971 dėl Susitarimo, kaip Deklaracijos dėl prekybos informacinių technologijų produktais (ITS) išplėtimo, sudarymo Europos Sąjungos vardu

text:
18.6.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 161/2

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/971
   2016 m. birželio 17 d.
   dėl Susitarimo, kaip Deklaracijos dėl prekybos informacinių technologijų produktais (ITS) išplėtimo, sudarymo Europos Sąjungos vardu
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),
   kadangi:

               (1)

               1996 m. gruodžio 13 d. Singapūre priimtos Ministrų deklaracijos dėl prekybos informacinių technologijų produktais, dažnai nurodomos kaip Informacinių technologijų susitarimas (toliau – ITS) ITS valstybių priedo 3 dalyje nurodyta, kad dalyviai reguliariai susitinka Pasaulio Prekybos Organizacijos (PPO) Prekybos prekėmis taryboje siekiant peržiūrėti produktų sąrašą ir bendru sutarimu nutarti, ar, atsižvelgiant į technologijų plėtrą ir patirtį, įgytą taikant tarifų nuolaidas, arba Suderintosios nomenklatūros pakeitimus, reikėtų iš dalies pakeisti to priedo priedėlius, į juos įtraukiant papildomus produktus;

               (2)

               2009 m. liepos 8 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas dėl ITS peržiūros, produktų sąrašo išplėtimą, siekiant atsižvelgti į technologinę plėtrą ir konvergenciją;

               (3)

               derybas dėl ITS išplėtimo vedė Komisija, konsultuodamasi su komitetu, įsteigtu pagal Sutarties 207 straipsnio 3 dalį;

               (4)

               2015 m. liepos 28 d. derybų dalyviai priėmė Deklaraciją dėl prekybos informacinių technologijų produktais išplėtimo (toliau – Deklaracija dėl ITS išplėtimo), kurioje pateikiama informacija apie vykusių derybų rezultatus;

               (5)

               per 2015 m. gruodžio 15–18 d. Nairobyje vykusią 10-ąją PPO ministrų konferenciją derybų dalyviai 2015 m. gruodžio 16 d. priėmė Ministrų deklaraciją dėl prekybos informacinių technologijų produktais išplėtimo (WT/MIN 15/25) (toliau – Ministrų deklaracija), kuria patvirtinama ir pateikiama priimti Deklaracija dėl ITS išplėtimo pagal jos 9 dalį. Ministrų deklaracijoje taip pat įrašomas derybų dalyvių susitarimas dėl kiekvieno iš jų pateikto sąrašo projekto pagal Deklaracijos dėl ITS išplėtimo, pateikto PPO dokumente G/MA/W/117, 5 dalį;

               (6)

               Susitarimas kaip Deklaracija dėl ITS išplėtimo turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu kartu su Sąjungos sąrašu ir kitų derybų dalyvių pateiktais sąrašais, kurie yra įtraukti į PPO dokumentą G/MA/W/117;

               (7)

               vadovaudamasi Deklaracija dėl ITS išplėtimo Sąjunga turėtų PPO pateikti reikiamus jos sąrašo, pridėto prie Bendro susitarimo dėl tarifų ir prekybos (GATT 1994), pakeitimus, kaip nustatyta CLXXIII Sąjungos sąraše (G/MA/TAR/RS/357/corr.1),

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos vardu patvirtinama Deklaracija dėl ITS išplėtimo kartu su pagal jos 5 dalį pateiktais sąrašais.
   Deklaracijos dėl ITS išplėtimo tekstas ir jos priedėliai pridedami prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Komisija įgaliojama pateikti Pasaulio prekybos organizacijai reikiamus Sąjungos sąrašo, pridėto prie GATT 1994, pakeitimus, kaip nustatyta CLXXIII Sąjungos sąraše (G/MA/TAR/RS/357/corr.1).
   3 straipsnis
   Tarybos pirmininkas paskiria asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu deponuoti Deklaracijos dėl ITS išplėtimo 9 dalyje nurodytą priėmimo dokumentą (2).
   4 straipsnis
   Deklaracija dėl ITS išplėtimo nesuteikiamos teisės ar nenustatomos prievolės, kuriomis būtų galima tiesiogiai remtis Sąjungos ar valstybės narės teismuose.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2016 m. birželio 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  2016 m. birželio 8 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  Deklaracijos įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.


title: 2005/678/EB: 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas, dėl Regionų komiteto dviejų narių ir vieno pakaitinio nario skyrimo

text:
1.10.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 256/55

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2005 m. rugsėjo 20 d.
   dėl Regionų komiteto dviejų narių ir vieno pakaitinio nario skyrimo
   (2005/678/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Estijos vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2002 m. sausio 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2002/60/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2002 m. sausio 26 d. iki 2006 m. sausio 25 d. (1).

               (2)

               Dėl Andrus ANSIP ir Edgar SAVISAAR atsistatydinimo tapo laisvos dvi Regionų komiteto narių vietos, o paskyrus Väino HALLIKMÄGI nariu tapo laisva viena pakaitinio nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui iki 2006 m. sausio 25 d. šie asmenys skiriami Regionų komiteto:

               a)

               nariais:

                           Väino HALLIKMÄGI,
                           Piarnu miesto tarybos narys,
                           vietoj Andrus ANSIP

                           Tõnis PALTS,
                           Talino miesto meras,
                           vietoj Edgar SAVISAAR;

               b)

               pakaitine nare:
               Laine JÄNES,
               Tartu miesto merė,
               vietoj Väino HALLIKMÄGI.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. rugsėjo 20 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         M. BECKETT

      (1)  OL L 24, 2002 1 26, p. 38.