title: 2015 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/260, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais įgaliojimų terminas

text:
18.2.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 43/29

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2015/260
   2015 m. vasario 17 d.
   kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais įgaliojimų terminas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 33 straipsnį ir 31 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2012 m. birželio 25 d. Taryba priėmė ES strateginę programą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje;

               (2)

               2012 m. liepos 25 d. Taryba priėmė Sprendimą 2012/440/BUSP (1), kuriuo Stavros LAMBRINIDIS paskirtas Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) žmogaus teisių klausimais. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai buvo pratęsti Tarybos sprendimu 2014/385/BUSP (2) ir baigiasi 2015 m. vasario 28 d.;

               (3)

               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas turėtų būti pratęstas papildomam 24 mėnesių laikotarpiui,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
   ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais Stavros LAMBRINIDIS įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2017 m. vasario 28 d. Taryba, remdamasi Politinio ir saugumo komiteto (toliau – PSK) įvertinimu bei Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pasiūlymu, gali nuspręsti ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimus nutraukti anksčiau.
   2 straipsnis
   Politikos tikslai
   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Sąjungos politikos tikslais, susijusiais su žmogaus teisėmis, kaip išdėstyta Europos Sąjungos sutartyje, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, taip pat ES strateginėje programoje žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir ES veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje:

               a)

               didinti Sąjungos veiklos veiksmingumą, dalyvavimą ir matomumą saugant ir propaguojant žmogaus teises pasaulyje, visų pirma stiprinant Sąjungos bendradarbiavimą ir politinį dialogą su trečiosiomis šalimis, atitinkamais partneriais, verslo subjektais, pilietine visuomene ir tarptautinėmis bei regioninėmis organizacijomis; taip pat veikiant atitinkamuose tarptautiniuose forumuose;

               b)

               didinti Sąjungos indėlį stiprinant demokratiją ir institucijų kūrimą, teisinę valstybę, gerą valdymą, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms visame pasaulyje;

               c)

               didinti Sąjungos veiksmų žmogaus teisių srityje nuoseklumą ir žmogaus teisių klausimo integravimą į visas Sąjungos išorės veiksmų sritis.

         3 straipsnis
   Įgaliojimai
   Kad būtų pasiekti politikos tikslai, ES specialiajam įgaliotiniui suteikiami šie įgaliojimai:

               a)

               prisidėti prie Sąjungos žmogaus teisių politikos, visų pirma ES strateginės programos žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir ES veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje įgyvendinimo, be kita ko, rengiant rekomendacijas šiuo klausimu;

               b)

               prisidėti prie Sąjungos gairių, priemonių ir veiksmų planų žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės klausimais įgyvendinimo;

               c)

               stiprinti dialogą su trečiųjų šalių Vyriausybėmis ir tarptautinėmis bei regioninėmis organizacijomis žmogaus teisių klausimais, taip pat su pilietinės visuomenės organizacijomis ir kitais atitinkamais subjektais siekiant užtikrinti Sąjungos žmogaus teisių politikos veiksmingumą ir matomumą;

               d)

               padėti užtikrinti geresnį Sąjungos politikos ir veiksmų žmogaus teisių apsaugos ir propagavimo srityje darnumą ir nuoseklumą, visų pirma prisidedant prie atitinkamos Sąjungos politikos formavimo.

         4 straipsnis
   Įgaliojimų vykdymas
   1.   ES specialusis įgaliotinis yra atsakingas už įgaliojimų vykdymą; jo veiklą prižiūri vyriausiasis įgaliotinis.
   2.   Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) palaiko ypatingus ryšius su ES specialiuoju įgaliotiniu, o su Taryba ES specialusis įgaliotinis bendrauja pirmiausia per šį komitetą. PSK teikia ES specialiajam įgaliotiniui strategines gaires ir politinius nurodymus pagal jo įgaliojimus, nedarant poveikio vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimams.
   3.   ES specialusis įgaliotinis savo veiklą visapusiškai koordinuoja su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir jos kompetentingais padaliniais, kad būtų užtikrintas jų atitinkamos veiklos žmogaus teisių srityje darnumas ir nuoseklumas.
   5 straipsnis
   Finansavimas
   1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu laikotarpiu nuo 2015 m. kovo 1 d. iki 2016 m. vasario 29 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 788 000 EUR.
   2.   Orientacinę finansavimo sumą kitam ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų laikotarpiui nustato Taryba.
   3.   Išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles.
   4.   Išlaidos tvarkomos pagal ES specialiojo įgaliotinio ir Komisijos sudarytą sutartį. Už visas išlaidas ES specialusis įgaliotinis yra atskaitingas Komisijai.
   6 straipsnis
   Darbuotojų grupės sudarymas ir sudėtis
   1.   Neviršydamas įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių, ES specialusis įgaliotinis sudaro darbuotojų grupę. Į darbuotojų grupę įtraukiami darbuotojai, turintys profesinės patirties konkrečiose politikos srityse, kaip reikalaujama įgaliojimuose. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas praneša Tarybai ir Komisijai apie darbuotojų grupės sudėtį.
   2.   Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir EIVT gali pasiūlyti deleguoti darbuotojus dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Atlyginimą tokiems deleguotiems darbuotojams moka atitinkamai ta valstybė narė, atitinkama Sąjungos institucija arba EIVT. Valstybių narių į Sąjungos institucijas arba EIVT deleguoti ekspertai taip pat gali būti komandiruojami dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Pagal sutartį pasamdyti kitų šalių darbuotojai turi turėti vienos iš valstybių narių pilietybę.
   3.   Visi deleguoti darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs siunčiančiajai valstybei narei, Sąjungos institucijai arba EIVT ir vykdo savo pareigas bei veikia ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų labui.
   4.   ES specialiojo įgaliotinio personalas bendrai įkuriamas kartu su atitinkamais EIVT padaliniais ar Sąjungos delegacijomis siekiant užtikrinti jų atitinkamos veiklos suderinamumą ir nuoseklumą.
   7 straipsnis
   ES įslaptintos informacijos saugumas
   ES specialusis įgaliotinis ir jo darbuotojų grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų Tarybos sprendimu 2013/488/ES (3).
   8 straipsnis
   Galimybė susipažinti su informacija ir logistinė parama
   1.   Valstybės narės, Komisija, EIVT ir Tarybos Generalinis sekretoriatas užtikrina, kad ES specialiajam įgaliotiniui būtų sudaryta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija.
   2.   Prireikus Sąjungos delegacijos ir valstybių narių diplomatinės atstovybės teikia ES specialiajam įgaliotiniui logistinę paramą.
   9 straipsnis
   Saugumas
   ES specialusis įgaliotinis, laikydamasis Sąjungos politikos dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, neviršydamas įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį atitinkamoje šalyje, imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių viso tiesiogiai ES specialiajam įgaliotiniui pavaldaus personalo saugumui užtikrinti, visų pirma:

               a)

               sudarydamas konkretų saugumo planą, grindžiamą EIVT gairėmis, kuriame numatomos konkrečios fizinės, organizacinės ir procedūrinės saugumo priemonės, kuris reglamentuoja personalo saugaus atvykimo į geografinę teritoriją ir judėjimo toje teritorijoje valdymą, taip pat saugumo incidentų valdymą, ir kuriame numatomas misijos nenumatytų atvejų ir evakuacijos planas;

               b)

               užtikrindamas, kad visi už Sąjungos ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu dėl geografinėje teritorijoje esančių sąlygų;

               c)

               užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į geografinę teritoriją visiems ES specialiojo įgaliotinio darbuotojų grupės nariams, kurie turi būti dislokuoti už Sąjungos ribų, įskaitant vietoje pasamdytus darbuotojus, būtų organizuotas atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į rizikos lygį toje teritorijoje;

               d)

               užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai bei Komisijai raštu būtų teikiamos jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitos, sudarančios pažangos ataskaitos ir įgaliojimų vykdymo ataskaitos dalį.

         10 straipsnis
   Ataskaitų teikimas
   ES specialusis įgaliotinis vyriausiajam įgaliotiniui ir PSK reguliariai teikia ataskaitas. ES specialusis įgaliotinis prireikus taip pat teikia ataskaitas Tarybos darbo grupėms, visų pirma Žmogaus teisių darbo grupei. Reguliariai teikiamos ataskaitos platinamos per sistemą COREU. ES specialusis įgaliotinis gali teikti ataskaitas Užsienio reikalų tarybai. Pagal Sutarties 36 straipsnį ES specialusis įgaliotinis gali dalyvauti informuojant Europos Parlamentą.
   11 straipsnis
   Derinimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis prisideda prie Sąjungos veiksmų vieningumo, nuoseklumo ir veiksmingumo užtikrinimo bei padeda užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės ir valstybių narių veiksmai būtų vykdomi suderintai siekiant Sąjungos politikos tikslų. ES specialiojo įgaliotinio veikla derinama su valstybių narių ir Komisijos veikla, taip pat prireikus su kitų Europos Sąjungos specialiųjų įgaliotinių veikla. ES specialusis įgaliotinis reguliariai informuoja valstybių narių atstovybes ir Sąjungos delegacijas.
   2.   Vietos lygiu glaudus ryšys palaikomas su Sąjungos delegacijų vadovais, valstybių narių misijų vadovais, taip pat prireikus su bendros saugumo ir gynybos politikos misijų ir operacijų vadovais ar vadais ir su kitais Europos Sąjungos specialiaisiais įgaliotiniais, kurie deda visas įmanomas pastangas, kad padėtų ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti jo įgaliojimus.
   3.   ES specialusis įgaliotinis centrinių būstinių ir vietos lygiu taip pat palaiko ryšius ir siekia papildomumo bei sąveikos su kitais tarptautiniais ir regioniniais subjektais. ES specialusis įgaliotinis centrinių būstinių ir vietos lygiu siekia palaikyti reguliarius ryšius su pilietinės visuomenės organizacijomis.
   12 straipsnis
   Peržiūra
   Šio sprendimo įgyvendinimas ir jo suderinamumas su kita Sąjungos veikla regione yra nuolat peržiūrimi. ES specialusis įgaliotinis teikia vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai ir Komisijai reguliarias pažangos ataskaitas, o iki 2016 m. lapkričio mėn. pabaigos pateikia išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą.
   13 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2015 m. kovo 1 d.

      Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. REIRS

      (1)  2012 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas 2012/440/BUSP, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais (OL L 200, 2012 7 27, p. 21).

      (2)  2014 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2014/385/BUSP, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais įgaliojimų terminas (OL L 183, 2014 6 24, p. 66).

      (3)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).


title: 2005/470/EB: 2005 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimas, baigiantis tyrimo procesą dėl Bendrijos garso įrašų autorinių teisių pažeidimo Tailande ir jo poveikio prekybai garso įrašais Bendrijoje

text:
25.6.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 165/32

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2005 m. birželio 24 d.
   baigiantis tyrimo procesą dėl Bendrijos garso įrašų autorinių teisių pažeidimo Tailande ir jo poveikio prekybai garso įrašais Bendrijoje
   (2005/470/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3286/94, nustatantį Bendrijos procedūras bendrosios komercijos politikos srityje, siekiant užtikrinti naudojimąsi tarptautinės prekybos, ypač globojant Pasaulio prekybos organizacijai (1), taisyklių suteiktomis Bendrijos teisėmis, ypač jo 11 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Pagal 1984 m. rugsėjo 17 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2641/84 dėl bendrosios komercijos politikos stiprinimo, ypač atsižvelgiant į apsisaugojimą nuo neteisėtos komercinės veiklos (2), 1991 m. birželio 5 d. Komisija gavo skundą iš Tarptautinės fonografijos pramonės federacijos (IFPI), atstovaujančios iš esmės visus garso įrašų gamintojus Bendrijoje, Europos biuro.

               (2)

               Skunde tvirtinama, kad Bendrijos garso įrašų autorinių teisių pažeidimai yra labai paplitę Tailande, ir kad tokie autorinių teisių pažeidimai kenkia Bendrijos pramonei, ypač kenkia Bendrijos garso įrašų eksportui į Tailandą ir kitas trečiųjų šalių rinkas.

               (3)

               Komisija nusprendė, kad skunde pateikta pakankamai įrodymų, jog būtų pradėtas tyrimo procesas. Atitinkamas pranešimas buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
                   (3).

               (4)

               Tyrimo proceso pradžioje Komisija atliko faktinį ir teisinį tyrimą, kurio ataskaitą pristatė Patariamajam komitetui 1992 m. vasario 20 d. Po šio tyrimo paaiškėjo, kad tiriamuoju laikotarpiu, ir didžia dalimi dėl to, kad Tailando valdžios institucijos nesugebėjo tinkamai įgyvendinti autorinių teisių įstatymų, autorinių teisių pažeidimų (tarptautinių garso įrašų) lygis pasiekė 90 %, ir kad ši situacija sukėlė materialinę žalą Bendrijos pramonei, ypač netekus pardavimo dalies Tailando rinkoje (ir kai kuriose kitose trečių šalių rinkose).

               (5)

               Tada Komisija surengė konsultacijas su Tailando valdžios institucijų atstovais, po kurių Tailando vyriausybė 1992 m. rugsėjo mėn. įsipareigojo sumažinti EB garso įrašų autorinių teisių pažeidimus iki mažiausio lygio per kuo įmanoma trumpesnį laikotarpį ir, pirmiausiai, žymiai sumažinti minėtus pažeidimus per vienerius metus. Naujasis Tailando autorinių teisių aktas įsigaliojo 1995 m. kovo 21 d. Jame numatyta eilė nuostatų, siekiant supaprastinti veiksmus prieš autorinių teisių pažeidėjus ir numatyti būtinus skirtingus veikimo būdus kovoje su galimais ir esamais pažeidėjais, ypač didinant baudas. Esant tokioms aplinkybėms Komisija Sprendimu Nr. 96/40/EB (4) buvo nuspręsta sustabdyti tyrimo procesą ir toliau nuodugniai stebėti situaciją.

               (6)

               Komisija pratęsė faktinį ir teisinį tyrimą ir 2002 m. gegužės 29 d., 2003 m. spalio 13 d. ir 2004 m. birželio 29 d. Patariamajam komitetui pateikė tris tyrimų ataskaitas. Iš šių ataskaitų paaiškėjo, kad Tailandas ėmėsi priemonių veiksmingai sumažinti garso įrašų autorinių teisių pažeidimų lygį, įskaitant Tailando Parlamento priimtus Optinės žiniasklaidos įstatymus, sustiprintus reikalavimus asmenims, susijusiems su autorinių teisių pažeidimais muzikoje, artimesnį koordinavimą tarp įvairių kovoje su autorinių muzikos teisių pažeidimu dalyvaujančių Tailando valdžios institucijų, tarp Tailando valdžios institucijų, muzikos pramonės asociacijų ir viešas kampanijas vykdančių organizacijų, siekiančių informuoti vartotojus apie neigiamą autorinių teisių pažeidimų poveikį.

               (7)

               Nepaisant minėtų iniciatyvų, garso įrašų (tarptautinių garso įrašų) autorinių teisių pažeidimai lieka rimta problema Tailande, ir dideli kiekiai autorines teises pažeidžiant pagamintų garso įrašų ir toliau yra eksportuojami į Europos Sąjungą. Tačiau, be tyrimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 3286/94, šias besitęsiančias problemas galima būtų geriau spręsti ir kitais būdais.

               (8)

               Siekiant sumažinti Bendrijos garso įrašų autorinių teisių pažeidimus Tailande, galima būtų tikėtis tolesnės pažangos sudarant dvišalius ir regioninio bendradarbiavimo susitarimus tarp Tailando ir Bendrijos.

               (9)

               Autorinių teisių pažeidimus mažinančias priemones būtų galima kurti ir remiantis dvišaliais partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimais tarp Tailando ir Bendrijos.

               (10)

               Bendrija gali per finansines paramos programas ir toliau remti veiksmus, siekdama sustiprinti Tailando valdžios institucijų techninius gebėjimus kovoti su garso įrašų autorinių teisių pažeidimais.

               (11)

               Tailando pastangas, siekiant išspręsti problemas, susijusias su Bendrijos garso įrašų autorinių teisių pažeidimais, galima stebėti ir naudojantis mechanizmais, numatytais Komunikate dėl intelektinės nuosavybės teisių stiprinimo strategijos trečiosiose šalyse (5).

               (12)

               Todėl tyrimo procesą reikia baigti.

               (13)

               Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Patariamojo komiteto nuomonę.

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   Vienintelis straipsnis
   Tyrimo procesas dėl Bendrijos garso įrašų autorinių teisių pažeidimo Tailande ir jo poveikio prekybai garso įrašais Bendrijoje yra baigtas.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. birželio 24 d.

            Komisijos vardu

         Peter MANDELSON

            Komisijos narys

      (1)  OL L 349, 1994 12 31, p. 71. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 356/95 (OL L 41, 1995 2 23, p. 3).

      (2)  OL L 252, 1984 9 20, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 522/94 (OL L 66, 1994 3 10, p. 10).

      (3)  OL C 189, 1991 7 20, p. 26.

      (4)  OL L 11, 1996 1 16, p. 7.

      (5)  OL C 129, 2005 5 26, p. 3.


title: 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas kuriuo skiriami Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto Graikijai ir Rumunijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai

text:
17.4.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 118/4

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2014 m. balandžio 14 d.
   kuriuo skiriami Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto Graikijai ir Rumunijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai
   2014/C 118/03
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą 2003/C 218/01, įsteigiantį Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamąjį komitetą (1), ypač į jo 3 straipsnį,
   atsižvelgdama į valstybių narių Vyriausybių Tarybai pateiktą kandidatų sąrašą,
   kadangi:

               (1)

               2013 m. balandžio 22 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2013 m. balandžio 22 d. iki 2016 m. vasario 28 d.;

               (2)

               Graikijos ir Rumunijos Vyriausybės pateikė papildomų kandidatūrų kelioms vietoms užimti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto nariais ir pakaitiniais nariais laikotarpiui iki 2016 m. vasario 28 d. skiriami:
   I.   PROFESINIŲ SĄJUNGŲ ATSTOVAI

               Šalis

               Nariai

               Pakaitiniai nariai

               Rumunija

               Adrian CLIPII

               Corneliu CONSTANTINOAIA
               Dumitru FORNEA

   II.   DARBDAVIŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

               Šalis

               Nariai

               Pakaitiniai nariai

               Graikija

               Christos KAVALOPOULOS

               Pavlos KYRIAKONGONAS
               Natassa AVLONITOU

         2 straipsnis
   Narius ir pakaitinius narius, kurių kandidatūros dar nebuvo pateiktos, Taryba paskirs vėliau.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2014 m. balandžio 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. TSAFTARIS

      (1)  OL C 218, 2003 9 13, p. 1.

      (2)  OL C 120, 2013 4 26, p. 7.


title: 2009 m. gruodžio 16 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 534/09/COL, kuriuo 78-ąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje įtraukiant naują skyrių apie geriausią praktiką vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras

text:
22.3.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 82/7

         ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS
   Nr. 534/09/COL
   2009 m. gruodžio 16 d.
   kuriuo 78-ąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje įtraukiant naują skyrių apie geriausią praktiką vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),
   ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,
   ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,
   KADANGI pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį Institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,
   KADANGI pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame EEE susitarime ar Institucijos ir Teismo susitarime arba jei Institucija mano tai esant reikalinga,
   PRISIMINDAMA Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, kurias Institucija priėmė 1994 m. sausio 19 d. (4),
   KADANGI Europos Komisija 2009 m. birželio 16 d. priėmė Geriausios praktikos vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras kodeksą (5),
   KADANGI šis komunikatas taip pat svarbus Europos ekonominei erdvei,
   KADANGI reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje,
   KADANGI pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Europos Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,
   PASIKONSULTAVUSI su Europos Komisija ir su ELPA valstybėmis (2009 m. lapkričio 20 d. raštais šia tema; dok. Nr. 537430, 537439 ir 537441),
   PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują skyrių apie geriausios praktikos vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras kodeksą. Naujasis skyrius pateiktas šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

      Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 16 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Per SANDERUD

            Pirmininkas

         Kristján A. STEFÁNSSON

            Kolegijos narys

      (1)  Toliau – Institucija.

      (2)  Toliau – EEE susitarimas.

      (3)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

      (4)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių, Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, Institucijos priimtos ir paskelbtos 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – OL) L 231, 1994 9 3, p. 1, ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1, su pakeitimais. Toliau – Valstybės pagalbos gairės. Naujausia Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos interneto svetainėje (http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/).

      (5)  OL C 136, 2009 6 16, p. 13.

      PRIEDAS

         GERIAUSIOS PRAKTIKOS VYKDANT VALSTYBĖS PAGALBOS KONTROLĖS PROCEDŪRAS GAIRĖS
          (1)

      1.   Taikymo sritis ir tikslas

                  1)

                  ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) priėmė šias Geriausios praktikos vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras gaires siekdama, kad valstybės pagalbos procedūros būtų kuo naudingesnės ir veiksmingesnės visoms susijusioms šalims.

                  2)

                  Šis Institucijos gairių skyrius pagrįstas patirtimi, įgyta taikant ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo II dalį (toliau – 3 protokolo II dalis) (2). Pagrindinis šio skyriaus tikslas – pateikti kasdien taikomų valstybės pagalbos procedūrų gaires ir taip stiprinti Institucijos, ELPA valstybių ir teisės bei verslo bendruomenių geresnio bendradarbiavimą ir savitarpio supratimą.

                  3)

                  Siekiant sėkmingai tobulinti valstybės pagalbos procedūras, būtina abipusė drausmė ir Institucijos ir ELPA valstybių įsipareigojimas. Institucija stengsis stiprinti bendradarbiavimą su ELPA valstybėmis bei suinteresuotosiomis šalimis ir gerinti tyrimus bei vidaus sprendimų priėmimo procesą, siekdama užtikrinti didesnį valstybės pagalbos procedūrų skaidrumą, nuspėjamumą ir veiksmingumą.

                  4)

                  Atsižvelgiant į dabartinę valstybės pagalbos struktūrą, šiuo skyriumi užbaigiamas supaprastinimo paketas, kurį sudaro Institucijos gairės dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikrų rūšių valstybės pagalbai (3), ir Institucijos gairės dėl nacionalinių teismų įgyvendinamos valstybės pagalbos teisės (4) ir kuriuo siekiama nuspėjamesnių ir skaidresnių procedūrų.

                  5)

                  Tačiau dėl atskiro atvejo konkrečių ypatumų gali tekti pritaikyti šį skyrių arba nuo jo nukrypti (5).

                  6)

                  Be to, atsižvelgiant į žuvininkystės ir akvakultūros sektorių, pirminės žemės ūkio produktų gamybos, žemės ūkio produktų perdirbimo ar prekybos jais specifiką, tiek, kiek šiems sektoriams taikomas EEE susitarimas, taip pat galima pateisinti nukrypimą nuo šio gairių skyriaus.

            2.   Ryšys su EEE teise

                  7)

                  Šio skyriaus tikslas nėra pateikti išsamią ar visapusišką informaciją apie atitinkamas teisines, aiškinamąsias ir administracines priemones, reglamentuojančias valstybės pagalbos kontrolę. Šį skyrių reikėtų skaityti kartu su pagrindinėmis valstybės pagalbos procedūras reglamentuojančiomis taisyklėmis ir kaip jų priedą.

                  8)

                  Todėl šiuo skyriumi nesukuriamos ar nepakeičiamos jokios teisės ar prievolės, išdėstytos EEE susitarimo 3 protokole ir 2004 m. liepos 14 d. Sprendime Nr. 195/04/KOL (6) su pakeitimais, kaip aiškinama ELPA Teismo ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje.

                  9)

                  Šiame skyriuje išdėstyta kasdieninė geriausia praktika siekiant, kad valstybės pagalbos procedūros būtų greitesnės, skaidresnės ir nuspėjamesnės kiekviename bylos, apie kurią pranešta arba nepranešta, arba skundo nagrinėjimo etape.

            3.   Ryšiai prieš pateikiant pranešimą

                  10)

                  Institucijos patirtis rodo, kad netgi gana standartiniais atvejais ryšiai prieš pateikiant pranešimą duoda papildomos naudos. Palaikydamos ryšius iki pranešimo pateikimo, Institucija ir pranešančioji ELPA valstybė iki pranešimo gali neoficialiai ir slaptai aptarti teisinius ir ekonominius pasiūlyto projekto aspektus ir taip padidinti pranešimų kokybę ir išsamumą. Tokiomis aplinkybėmis ELPA valstybė ir Institucija taip pat gali bendrai rengti konstruktyvius pasiūlymus probleminiams planuojamos priemonės aspektams pakeisti. Taigi šiame etape sudaromos sąlygos greičiau nagrinėti pranešimus po to, kai jie oficialiai pateikiami Institucijai. Sėkmingai palaikomi ryšiai prieš pateikiant pranešimą turėtų padėti Institucijai priimti sprendimus per du mėnesius nuo pranešimo pateikimo dienos pagal 3 protokolo II dalies 4 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis (7).

                  11)

                  Palaikyti ryšius prieš pateikiant pranešimą visų pirma rekomenduojama tose bylose, kurioms būdingos naujovės arba specifiniai ypatumai, – tai pateisintų neoficialias išankstines diskusijas su Institucija, tačiau neoficialios konsultacijos bus teikiamos, kai tik ELPA valstybei jų prireiks.

            3.1.   Turinys

                  12)

                  Prieš pateikiant pranešimą galima diskutuoti su susijusia ELPA valstybe ir ją konsultuoti apie informacijos, kuri turi būti pateikta pranešimo forma, apimtį, kad nuo pranešimo pateikimo dienos būtų užtikrintas informacijos išsamumas. Veiksmingai palaikant ryšius iki pranešimo pateikimo taip pat bus galima atvirai ir konstruktyviai diskutuoti bet kokiais esminiais su planuojama priemone susijusiais klausimais. Tai ypač svarbu kalbant apie projektus, kurių nebuvo galima patvirtinti ir todėl jie turėjo būti atšaukti arba iš esmės pakeisti. Šiame etape taip pat gali būti analizuojamas kitų teisinių pagrindų buvimas arba nustatomi susiję precedentai. Be to, sėkmingai įgyvendinus etapą iki pranešimo pateikimo, Institucija ir ELPA valstybė galės spręsti svarbiausias konkurencijos problemas, atlikti ekonominę analizę ir prireikus išorės ekspertizę, kad galėtų įrodyti, jog planuojamas projektas suderinamas su EEE susitarimu. Prieš pateikdama pranešimą, pranešančioji ELPA valstybė taip pat gali prašyti Institucijos netaikyti prievolės pateikti pranešimo formoje numatytos tam tikros informacijos, kuri dėl tam tikrų aplinkybių nebūtina nagrinėjant bylą. Galiausiai etapas iki pranešimo pateikimo turi lemiamą reikšmę, nes jame nusprendžiama, ar tam tikram atvejui gali būti prima facie taikoma supaprastinta procedūra (8).

            3.2.   Apimtis ir termino nustatymas

                  13)

                  Kad etapas iki pranešimo pateikimo būtų konstruktyvus ir veiksmingas, susijusi ELPA valstybė, remdamasi pranešimo projekto forma, yra suinteresuota pateikti Institucijai informaciją, kurios reikia planuojamam valstybės pagalbos projektui įvertinti. Kad atvejis būtų išnagrinėtas greičiau, pirmenybė iš esmės bus teikiama ryšiams el. paštu ar telekonferencijoms, o ne susitikimams. Per dvi savaites nuo pranešimo projekto gavimo Institucija paprastai pirmą kartą užmegs ryšį prieš pateikiant pranešimą.

                  14)

                  Ryšiai prieš pateikiant pranešimą paprastai neturėtų trukti ilgiau kaip 2 mėnesius ir po jų iškart turėtų būti pateikiamas išsamus pranešimas. Jeigu ryšiai prieš pateikiant pranešimą neduotų norimų rezultatų, Institucija gali paskelbti, kad etapas iki pranešimo pateikimo užbaigiamas. Vis dėlto termino nustatymas ir ryšių prieš pateikiant pranešimą forma priklauso nuo atskiros bylos sudėtingumo, todėl ryšiai prieš pateikiant pranešimą gali trukti keletą mėnesių. Todėl Institucija rekomenduoja, kad tais atvejais, kai bylos yra itin sudėtingos (pavyzdžiui, sanavimo pagalba, dideli pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai projektai, didelė individuali pagalba arba itin didelės ar sudėtingos pagalbos schemos), ELPA valstybės, prieš pateikdamos pranešimus, kuo anksčiau užmegztų ryšius, kad būtų galima pasirengti pagrįstoms diskusijoms.

                  15)

                  Remiantis Institucijos patirtimi, labai naudinga, kai su pagalbos gavėju užmezgami ryšiai prieš pateikiant pranešimą, ypač tais atvejais, kai jie susiję su svarbiais techniniais, finansiniais ir su projektais susijusiais dalykais. Todėl Institucija rekomenduoja, kad individualios pagalbos gavėjai palaikytų ryšius iki pranešimo pateikimo.

                  16)

                  Išskyrus ypač naujoviškas arba sudėtingas bylas, etapo iki pranešimo pateikimo pabaigoje Institucija stengsis pateikti susijusiai ELPA valstybei neoficialų preliminarų projekto vertinimą. Tas neįpareigojantis vertinimas nebus oficiali Institucijos pozicija, tai bus tik neoficiali konsultacija dėl pranešimo projekto išsamumo ir planuojamo projekto prima facie suderinamumo su EEE susitarimu. Itin sudėtingais atvejais ELPA valstybės prašymu Institucija taip pat gali pateikti rašytines gaires dėl teiktinos informacijos.

                  17)

                  Ryšiai prieš pateikiant pranešimą yra visiškai slapti. Diskusijos vyksta pagal savanoriškumo principą ir neturi įtakos bylos nagrinėjimui ir tyrimo procesui po oficialaus pranešimo.

                  18)

                  Siekdama pagerinti pranešimų kokybę, Institucija stengsis patenkinti ELPA valstybių prašymus dėl mokymo. Institucija taip pat palaikys nuolatinius ryšius su ELPA valstybėmis, siekdama aptarti tolesnį valstybės pagalbos procedūros tobulinimą, ypač kiek tai susiję su taikytinų pranešimo formų apimtimi ir turiniu.

            4.   Abiem pusėms priimtinas planavimas

                  19)

                  Tais atvejais, kai bylos itin naujoviškos, techniškai sudėtingos arba kitaip ypatingos, arba kai jos turi būti nagrinėjamos ypatingos skubos tvarka, Institucija pranešančiajai ELPA valstybei pasiūlys abiem pusėms priimtiną planavimą, kad padidintų valstybės pagalbos tyrimo galimos trukmės skaidrumą ir nuspėjamumą.

            4.1.   Turinys

                  20)

                  Abiem pusėms priimtinas planavimas – tai ELPA valstybės ir Institucijos struktūrizuoto bendradarbiavimo, grindžiamo bendru planavimu ir suvokimu, kaip galėtų vykti ir kiek galėtų trukti tyrimas, forma.

                  21)

                  Šiomis aplinkybėmis Institucija ir pranešančioji ELPA valstybė visų pirma galėtų susitarti dėl šių dalykų:

                              —

                              susijusios bylos prioritetinio nagrinėjimo su sąlyga, jog ELPA valstybė sutiks, kad būtų oficialiai sustabdytas kitų tos pačios ELPA valstybės bylų, apie kurias pranešta, tyrimas (9), jeigu to prireiktų planavimo ar išteklių tikslais,

                              —

                              informacijos, kurią turi pateikti ELPA valstybė ir (arba) susijęs pagalbos gavėjas, įskaitant tyrimus, išorės ekspertizę arba vienašalį Institucijos atliekamą informacijos rinkimą, ir

                              —

                              Institucijos vykdomo bylos, pradėtos pateikus pranešimą, vertinimo galimos formos ir trukmės.

                  22)

                  Su sąlyga, kad ELPA valstybė laiku ir kaip susitarta abiem pusėms priimtinu planavimu pateiks visą reikiamą informaciją, Institucija toliau nagrinėdama bylą stengsis laikytis abiejų pusių susitarto termino, nebent dėl ELPA valstybės arba suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos kiltų nenumatytų klausimų.

            4.2.   Apimtis ir termino nustatymas

                  23)

                  Abiem pusėms priimtinas planavimas iš esmės bus taikomas tik toms byloms, kurios yra tokios naujoviškos, techniškai sudėtingos ar kitaip ypatingos, kad etapo iki pranešimo pateikimo pabaigoje Institucijai neįmanoma atlikti aiškaus preliminaraus bylos vertinimo. Tokiais atvejais abiem pusėms priimtinas planavimas įvyks etapo iki pranešimo pateikimo pabaigoje, o po jo bus pateiktas oficialus pranešimas.

                  24)

                  Vis dėlto susijusios ELPA valstybės prašymu Institucija ir susijusi ELPA valstybė taip pat gali susitarti dėl abiem pusėms priimtino planavimo, siekiant toliau nagrinėti bylą oficialios tyrimo procedūros pradžioje.

            5.   Išankstinis priemonių, apie kurias pranešta, nagrinėjimas

      5.1.   Prašymai pateikti informaciją

                  25)

                  Siekdama supaprastinti tyrimo eigą, per preliminarų nagrinėjimą Institucija stengsis sugrupuoti prašymus pateikti informaciją. Todėl iš esmės bus tik vienas prašymas pateikti išsamią informaciją, kuris paprastai turės būti atsiųstas per 4–6 savaites po pranešimo dienos. Jei abiem pusėms priimtino planavimo metu nesusitarta kitaip, pasibaigus etapui iki pranešimo pateikimo ELPA valstybės turėtų sugebėti pateikti išsamų pranešimą ir taip sumažinti papildomos informacijos poreikį. Tačiau Institucija gali vėliau pateikti daugiau klausimų, dažniausiai dėl problemų, susijusių su ELPA valstybių atsakymais, nors tai nebūtinai reiškia, kad Institucija, vertindama bylą, susiduria su rimtais sunkumais.

                  26)

                  Jeigu ELPA valstybė per nustatytą terminą nepateiktų prašomos informacijos, po vieno priminimo bus paprastai taikoma 3 protokolo II dalies 5 straipsnio 3 dalis, o ELPA valstybė bus informuota, kad pranešimas laikomas atšauktu. Kai bus patenkintos būtinos sąlygos, paprastai bus pradėta ir oficiali tyrimo procedūra – paprastai ne vėliau kaip po dviejų klausimų teikimo etapų.

            5.2.   Preliminaraus nagrinėjimo sustabdymas susitarus

                  27)

                  Tam tikromis aplinkybėmis preliminarų nagrinėjimą galima sustabdyti paprašius ELPA valstybei, kad ji galėtų iš dalies pakeisti savo projektą ir suderinti jį su valstybės pagalbos taisyklėmis, arba kitaip bendru susitarimu. Nagrinėjimą sustabdyti galima tik iš anksto sutartam laikotarpiui. Jeigu ELPA valstybė sustabdymo laikotarpio pabaigoje nepateikia išsamaus, prima facie suderinto projekto, Institucija atnaujina procesą nuo ten, kur jis buvo sustabdytas. Atitinkama ELPA valstybė paprastai informuojama, kad pranešimas laikomas atšauktu arba rimtų abejonių atveju nedelsiant pradedama oficiali tyrimo procedūra.

            5.3.   Su esama padėtimi susiję ryšiai

                  28)

                  Pranešančiųjų ELPA valstybių prašymu jos bus informuojamos apie esamą vykstančio preliminaraus nagrinėjimo padėtį. ELPA valstybės raginamos į tokius ryšius įtraukti ir individualios pagalbos gavėją.

            6.   Oficiali tyrimo procedūra

                  29)

                  Atsižvelgiant į bendrą bylų, kurioms taikoma oficiali tyrimo procedūra, sudėtingumą, Institucija visų pirma siekia didinti šio etapo skaidrumą, nuspėjamumą ir veiksmingumą, kad būtų priimami pagrįsti sprendimai, atitinkantys šiuolaikinio verslo poreikius. Todėl Institucija tobulins oficialių tyrimų vykdymą veiksmingai naudodamasi visomis procedūrinėmis priemonėmis, kurias ji gali taikyti vadovaudamasi 3 protokolo II dalimi.

            6.1.   Sprendimo ir jo santraukos paskelbimas

                  30)

                  Kai susijusi ELPA valstybė neprašo neskelbti slaptos informacijos, Institucija stengsis paskelbti savo sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, įskaitant santraukas, per du mėnesius nuo to sprendimo priėmimo dienos.

                  31)

                  Kilus nesutarimams dėl slaptumo, Institucija taikys Gairių dėl profesinės paslapties valstybės pagalbos sprendimuose (10) principus ir visų pirma stengsis, kad priėmus sprendimą jis būtų kuo greičiau paskelbtas. Ta pati praktika bus taikoma skelbiant visus galutinius sprendimus.

                  32)

                  Siekiant padidinti proceso skaidrumą, ELPA valstybei, pagalbos gavėjui ir kitoms suinteresuotosioms šalims (visų pirma galimiems skundo pateikėjams) bus pranešta apie bet kokį vėlavimą, susijusį su nesutarimais dėl slaptumo.

            6.2.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

                  33)

                  Pagal 3 protokolo II dalies 6 straipsnį suinteresuotosios šalys turi pateikti pastabas per nustatytą terminą, kuris paprastai neturi viršyti vieno mėnesio nuo sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą paskelbimo. Tas terminas paprastai nebus pratęsiamas, ir Institucija iš suinteresuotųjų šalių, įskaitant pagalbos gavėją, paprastai nepriims jokios per vėlai pateiktos informacijos (11). Terminas gali būti pratęstas tik išimtiniais tinkamai pagrįstais atvejais, pvz., pateikus itin daug faktinės informacijos arba remiantis Institucijos ir susijusios suinteresuotosios šalies ryšiais.

                  34)

                  Siekdama pagerinti faktinį itin sudėtingų bylų tyrimo pagrindą, Institucija nustatytoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant prekybos arba verslo asociacijas, gali nusiųsti sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą kopiją ir paraginti jas pateikti pastabų dėl specifinių bylos aspektų (12). Šiuo atžvilgiu suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas yra visiškai savanoriškas, tačiau jei suinteresuotoji šalis nusprendžia pateikti pastabų, ji turėtų būti suinteresuota tokias pastabas pateikti laiku, kad Institucija galėtų į jas atsižvelgti. Todėl Institucija paragins suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas per vieną mėnesį nuo tos dienos, kurią joms išsiunčiama sprendimo kopija. Šio pastabų teikimo termino Institucija nepratęs. Siekdama, kad suinteresuotosioms šalims būtų taikomos vienodos sąlygos, Institucija nusiųs tokį patį raginimą pateikti pastabų ir pagalbos gavėjui. Atsižvelgdama į ELPA valstybės teisę į gynybą, ji perduos ELPA valstybei nekonfidencialią bet kokių pastabų, gautų iš suinteresuotųjų šalių, versiją ir paragins ELPA valstybę atsakyti per vieną mėnesį.

                  35)

                  Siekiant užtikrinti, kad visos suinteresuotųjų šalių pastabos būtų kuo greičiau perduotos susijusiai ELPA valstybei, ELPA valstybės bus raginamos, kiek tai įmanoma, priimti tas pastabas jų originalo kalba. ELPA valstybės prašymu Institucija pateiks vertimą; tai gali turėti įtakos procedūrų spartai.

                  36)

                  ELPA valstybėms taip pat bus pranešta tuo atveju, jeigu suinteresuotosios šalys pastabų nepateiks.

            6.3.   ELPA valstybių pastabos

                  37)

                  Siekdama užtikrinti, kad būtų laiku užbaigta oficiali tyrimo procedūra, Institucija atidžiai stebės, kad būtų laikomasi visų šio etapo terminų, taikomų pagal 3 protokolo II dalį. Jeigu ELPA valstybė per 3 protokolo II dalies 6 straipsnio 1 dalyje nustatytą vieno mėnesio terminą nepateiks pastabų apie Institucijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą ir suinteresuotųjų šalių pastabų, Institucija nedelsdama nusiųs priminimą, kuriuo susijusiai ELPA valstybei bus suteiktas vienas papildomas mėnuo ir pranešta, kad papildomo pratęsimo nebus, nebent išimtinėmis aplinkybėmis. Jeigu susijusi ELPA valstybė nepateiks reikšmingo atsakymo, Institucija, remdamasi turima informacija, priims sprendimą pagal 3 protokolo II dalies 7 straipsnio 7 dalį ir 13 straipsnio 1 dalį.

                  38)

                  Neteisėtos pagalbos atveju ir ELPA valstybei nepateikus pastabų dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Institucija, remdamasi 3 protokolo II dalies 10 straipsniu, pareikalaus pateikti informaciją. Jeigu ELPA valstybė neatsakys į tą reikalavimą per jame nustatytą terminą, Institucija priims sprendimą remdamasi turima informacija.

            6.4.   Prašymas pateikti papildomos informacijos

                  39)

                  Negalima atmesti galimybės, kad itin sudėtingais atvejais ELPA valstybei pateikus informaciją apie sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Institucija gali paprašyti atsiųsti papildomos informacijos. ELPA valstybei bus duotas vieno mėnesio terminas atsakymui pateikti.

                  40)

                  Jeigu ELPA valstybė neatsakys per nustatytą terminą, Institucija nedelsdama nusiųs priminimą, kuriame bus nustatytas galutinis 15 darbo dienų terminas ir susijusiai ELPA valstybei bus pranešta, kad po to Institucija priims sprendimą remdamasi turima informacija arba neteisėtos pagalbos atveju pareikalaus pateikti informaciją.

            6.5.   Pagrįstas oficialios tyrimo procedūros sustabdymas

                  41)

                  Oficialų tyrimą galima sustabdyti tik išimtinėmis aplinkybėmis ir bendru Institucijos ir susijusios ELPA valstybės susitarimu. Pavyzdžiui, tyrimą galima sustabdyti, jeigu sustabdymo oficialiai prašo ELPA valstybė, siekdama, kad jos projektas atitiktų valstybės pagalbos taisykles, arba jeigu ELPA Teisme ar ES teismuose nebaigtos nagrinėti su panašiais klausimais susijusios bylos, kurių baigtis greičiausiai turės įtakos bylos vertinimui.

                  42)

                  Paprastai tyrimas gali būti sustabdytas tik kartą tokiam laikotarpiui, dėl kurio Institucija ir susijusi ELPA valstybė susitaria iš anksto.

            6.6.   Galutinio sprendimo priėmimas ir pagrįstas oficialios tyrimo procedūros pratęsimas

                  43)

                  Vadovaudamasi 3 protokolo II dalies 7 straipsnio 6 dalimi, Institucija kiek galėdama stengsis priimti sprendimą per 18 mėnesių nuo procedūros pradžios. Tas terminas gali būti pratęstas bendru Institucijos ir susijusios ELPA valstybės susitarimu. Tyrimą gali tekti pratęsti visų pirma tais atvejais, kai bylos yra susijusios su naujoviškais projektais arba kyla naujų teisinių klausimų.

                  44)

                  Siekdama užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinama 3 protokolo II dalies 7 straipsnio 6 dalis, Institucija stengsis priimti galutinį sprendimą ne vėliau kaip praėjus 4 mėnesiams po to, kai ELPA valstybė pateiks paskutinę informaciją arba kai pasibaigs galutinis terminas negavus jokios informacijos.

            7.   Skundai

                  45)

                  Visoms suinteresuotosioms šalims, dalyvaujančioms valstybės pagalbos procedūrose, labai svarbu, kad Institucija veiksmingai ir skaidriai nagrinėtų joms pateiktus skundus. Todėl Institucija siūlo toliau išdėstytą geriausią praktiką, kuri skirta tam bendram tikslui pasiekti.

            7.1.   Skundo forma

                  46)

                  Institucija sistemingai ragins skundų pateikėjus naudoti naują skundo formą, kuri paskelbta jos interneto svetainėje (http://www.eftasurv.int/media/documents/Complaint-form—State-aid.doc), ir kartu pateikti neslaptą skundo versiją. Skundų pateikėjams pateikus išsamias formas paprastai bus galima pagerinti pateiktos informacijos kokybę.

            7.2.   Orientacinis terminas ir skundo nagrinėjimo rezultatas

                  47)

                  Institucija dės visas pastangas, gavusi skundą, jį išnagrinėti per orientacinį dvylikos mėnesių terminą. Tas terminas nėra privalomas. Priklausomai nuo konkrečios bylos aplinkybių, jeigu prireiks prašyti skundo pateikėjo pateikti papildomos informacijos, ELPA valstybė arba suinteresuotosios šalys gali pratęsti skundo nagrinėjimą.

                  48)

                  Institucija turi teisę jai pateiktiems skundams skirti nevienodą prioritetą (13), kuris priklausytų, pavyzdžiui, nuo tariamo pažeidimo masto, pagalbos gavėjo dydžio, susijusio ekonomikos sektoriaus arba pateiktų panašių skundų. Atsižvelgdama į darbo krūvį ir teisę nustatyti tyrimų prioritetus (14), ji gali atidėti priemonės, kuri nėra prioritetinė, nagrinėjimą. Todėl per dvylika mėnesių Institucija iš esmės stengsis:

                              a)

                              priimti sprendimą dėl prioritetinių bylų pagal 3 protokolo II dalies 4 straipsnį, pateikdama jo kopiją skundo pateikėjui;

                              b)

                              nusiųsti skundo pateikėjui pradinį administracinį raštą, kuriame būtų nurodyta preliminari jos nuomonė dėl neprioritetinių bylų. Administracinis raštas nėra oficiali Institucijos pozicija, o tik preliminari jos nuomonė, grindžiama turima informacija ir galimomis papildomomis pastabomis, kurias galėtų pateikti skundo pateikėjas per vieną mėnesį nuo rašto gavimo dienos. Jeigu per nustatytą terminą papildomų pastabų nepateikiama, skundas bus laikomas atšauktu.

                  49)

                  Siekdama užtikrinti skaidrumą, Institucija kiek galėdama stengsis per du mėnesius nuo skundo gavimo dienos informuoti skundo pateikėją apie jo prašymo prioritetą. Nepagrįstų skundų atveju Institucija per du mėnesius nuo skundo gavimo praneš skundo pateikėjui, kad nėra pakankamo pagrindo susidaryti nuomonę dėl bylos ir kad skundas bus laikomas atšauktu, jeigu per vieną mėnesį nebus pateikta papildomų pagrįstų pastabų. Su patvirtinta pagalba susijusių skundų atveju Institucija taip pat stengsis atsakyti skundo pateikėjui per 2 mėnesius nuo skundo gavimo dienos.

                  50)

                  Neteisėtos pagalbos atveju skundo pateikėjams bus priminta apie galimybę pateikti ieškinį nacionaliniams teismams, kurie gali priimti sprendimą dėl tokios pagalbos teikimo sustabdymo arba jos susigrąžinimo (15).

                  51)

                  Neslapta skundo versija prireikus bus pateikta susijusiai ELPA valstybei, kad ji pateiktų pastabų. ELPA valstybėms ir skundų pareiškėjams bus sistemingai pranešama apie skundo nagrinėjimo užbaigimą arba kitą su juo susijusią procedūrą. ELPA valstybės savo ruožtu bus raginamos laikytis terminų, per kuriuos turi pateikti pastabas ir informaciją apie joms perduotus skundus. Jos taip pat bus raginamos, kiek tai įmanoma, priimti skundus originalo kalba. ELPA valstybės prašymu Institucija pateiks vertimą; tai gali turėti įtakos procedūrų spartai.

            8.   Vidaus sprendimų priėmimo procedūros

                  52)

                  Institucija įsipareigoja supaprastinti ir toliau gerinti vidaus sprendimų priėmimo procesą, kad prisidėtų prie bendro valstybės pagalbos procedūrų trumpinimo.

                  53)

                  Todėl vidaus sprendimų priėmimo procedūros bus vykdomos kuo veiksmingiau. Institucija, siekdama optimizuoti savo sprendimų priėmimo procedūras, taip pat persvarstys dabartinę vidaus teisinę sistemą.

                  54)

                  Institucija nuolat peržiūrės ir prireikus pritaikys savo vidaus sprendimų priėmimo praktiką.

            9.   Būsimas persvarstymas

                  55)

                  Geriausia procedūrų praktika gali būti veiksminga tik tuomet, jeigu ji pagrįsta bendru Institucijos ir ELPA valstybių įsipareigojimu kruopščiai vykdyti valstybės pagalbos tyrimus, laikytis taikomų terminų ir taip užtikrinti būtiną procedūrų skaidrumą ir nuspėjamumą. Šis skyrius ir jame nustatyta geriausia praktika yra pirmasis žingsnis vykdant šį bendrą įsipareigojimą.

                  56)

                  Institucija pradės taikyti šį skyrių priemonėms, apie kurias pranešta Institucijai arba į kurias atkreiptas Institucijos dėmesys, nuo 2010 m. sausio 1 d.

                  57)

                  Šis skyrius gali būti persvarstytas, siekiant atsižvelgti į teisines, aiškinamąsias ir administracines priemones arba ELPA Teismo ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, kuriomis reglamentuojama valstybės pagalbos procedūra arba bet kokia ją taikant įgyta patirtis. Institucija ir toliau ketina su ELPA valstybėmis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis reguliariai svarstyti patirtį, įgytą taikant 3 protokolo II dalį ir konkrečiai šį skyrių dėl geriausios praktikos.

         (1)  Šis skyrius atitinka Komisijos geriausios praktikos vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras kodeksą (OL C 136, 2009 6 16, p. 13).

         (2)  3 protokolo II dalis atitinka 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

         (3)  OL L 75, 2012 3 15, p. 26 ir EEE priedas Nr. 14, 2012 3 15, p. 1, skelbiamos internete adresu (http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/). Šios gairės atitinka Komisijos pranešimą apie supaprastintą procedūrą, taikomą tam tikrų rūšių valstybės pagalbai (OL C 136, 2009 6 16, p. 3).

         (4)  Dar nepaskelbtos OL ar EEE priede. Šios gairės atitinka Europos Komisijos pranešimą dėl nacionalinių teismų įgyvendinamos valstybės pagalbos teisės (OL C 85, 2009 4 9, p. 1).

         (5)  Atsižvelgdama į 2008 m. bankų krizę, Institucija ėmėsi atitinkamų veiksmų, siekdama užtikrinti, kad, pranešus visą reikiamą informaciją, sprendimai būtų priimami greitai, prireikus – greičiau kaip per dvi savaites. Žr. Institucijos gaires dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės (dar nepaskelbtos OL ar EEE priede), atitinkančias Komisijos komunikatą „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (OL C 270, 2008 10 25, p. 8). Dėl tikrosios ekonomikos žr. Institucijos laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (dar nepaskelbta OL ar EEE priede), atitinkančią Komisijos komunikatą „Bendrijos laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis“ (OL C 83, 2009 4 7, p. 1).

         (6)  Sprendimas Nr. 195/04/COL (OL L 139, 2006 5 25, p. 37, EEE priedas Nr. 26, 2006 5 25, p. 1) atitinka 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (OL L 140, 2004 4 30, p. 1), įgyvendinantį Reglamentą (EB) Nr. 659/1999.

         (7)  Šio galutinio termino neįmanoma laikytis, jei Institucija, gavusi neišsamius pranešimus, turi pateikti keletą prašymų pateikti informaciją.

         (8)  Žr. Gaires dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikrų rūšių valstybės pagalbai.

         (9)  Žr. 3 protokolo II dalies 4 straipsnio 5 punktą.

         (10)  Priimtos 2004 m. vasario 18 d. Kolegijos sprendimu Nr. 15/04/COL (OL L 154, 2006 6 8, p. 27 ir EEE priedas Nr. 29, 2006 6 8, p. 1). Šios gairės atitinka 2003 m. gruodžio 1 d. Europos Komisijos komunikatą dėl profesinės paslapties valstybės pagalbos sprendimuose (OL C 297, 2003 12 9, p. 6).

         (11)  Nepažeidžiant 3 protokolo II dalies 10 straipsnio 1 dalies.

         (12)  Pagal nusistovėjusią Bendrijos teismų praktiką Institucija turi teisę nusiųsti sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą nustatytoms trečiosioms šalims; žr., pavyzdžiui, Sprendimo Technische Glaswerke Ilmenau prieš Komisiją, T-198/01, [2004] Rink. p. II-2717, 195 punktą; Sprendimą Technische Glaswerke Ilmenau prieš Komisiją, T-198/01R, [2002] Rink. p. II-2153; Sprendimo Falck Spa ir kiti prieš Komisiją, sujungtos bylos C-74/00 P ir C-75/00 P, [2002] Rink. p. I-7869, 83 punktą.

         (13)  Sprendimo Ufex ir kiti prieš Komisiją, C-119/97, [1999] Rink. p. I-1341, 88 punktas.

         (14)  Sprendimo Bouygues SA prieš Komisiją, T-475/04, [2007] Rink. p. II-2097, 158 ir 159 punktai.

         (15)  Žr. Institucijos gaires dėl nacionalinių teismų įgyvendinamos valstybės pagalbos teisės.


title: 2006/167/EB: 2006 m. vasario 21 d.  Tarybos sprendimas, dėl Europos bendrijos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimo dėl valstybės narės, atsakingos už vienoje valstybėje narėje, Islandijoje arba Norvegijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų protokolo sudarymo   (Tekstas svarbus EEE)

text:
28.2.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 57/15

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2006 m. vasario 21 d.
   dėl Europos bendrijos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimo dėl valstybės narės, atsakingos už vienoje valstybėje narėje, Islandijoje arba Norvegijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų protokolo sudarymo
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2006/167/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio 1 dalies a punktą kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               Komisija Europos bendrijos vardu vedė derybas su Islandijos Respublika ir Norvegijos Karalyste dėl Europos bendrijos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimo dėl valstybės narės, atsakingos už vienoje valstybėje narėje, Islandijoje arba Norvegijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų protokolo.

               (2)

               Šis protokolas buvo pasirašytas Europos bendrijos vardu 2005 m. birželio 29 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau pagal 2005 m. birželio 13 d. sprendimą.

               (3)

               Šis protokolas turėtų būti patvirtintas.

               (4)

               Kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties prieduose pateikto Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos 3 straipsnyje, Jungtinė Karalystė ir Airija dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą.

               (5)

               Kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties prieduose pateikto Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsniuose, Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir todėl nėra saistoma jo nuostatų taikymu,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos bendrijos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimo dėl valstybės narės, atsakingos už vienoje valstybėje narėje, Islandijoje arba Norvegijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų protokolas patvirtinamas Bendrijos vardu.
   Protokolo tekstas pateikiamas šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas pateikia protokolo 5 straipsnio antroje pastraipoje numatytą pranešimą (2).
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         K. GASTINGER

      (1)  2005 m. gruodžio 13 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  Protokolas įsigalioja antro mėnesio pirmą dieną po to, kai gaunamas Susitariančiųjų Šalių pranešimas.
    ---documentbreak---

               28.2.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 57/16

         Europos bendrijos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl valstybės narės, atsakingos už vienoje valstybėje narėje, Islandijoje arba Norvegijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų
   PROTOKOLAS
   EUROPOS BENDRIJA,
   ir
   ISLANDIJOS RESPUBLIKA
   ir
   NORVEGIJOS KARALYSTĖ,
   toliau – Susitariančiosios Šalys,
   ATSIŽVELGDAMOS Į TAI, kad Protokole dėl Danijos pozicijos, pridedamame prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties nustatyta, kad jokia priemonė, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties IV antraštinę dalį, Danijai neprivaloma ir joje netaikytina,
   REMDAMOSI Europos bendrijos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl valstybės narės, atsakingos už vienoje valstybėje narėje, Islandijoje arba Norvegijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų (toliau – Europos bendrijos, Islandijos ir Norvegijos susitarimas) 12 straipsniu, kuriame nustatyta, kad Danijos Karalystė gali prašyti dalyvauti tame susitarime,
   PAŽYMĖDAMOS, kad 2001 m. vasario 16 d. laišku Danija pateikė prašymą dalyvauti Europos bendrijos, Islandijos ir Norvegijos susitarime,
   PRISIMINDAMOS, kad pagal Europos bendrijos, Islandijos ir Norvegijos susitarimo 12 straipsnį tokio Danijos Karalystės dalyvavimo sąlygas, Danijai sutinkant, nustato Susitariančiosios Šalys to susitarimo protokole,
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad pirmiausia Danijai ir Bendrijai reikėjo sudaryti susitarimą, kad išspręstų, visų pirma Teisingumo Teismo jurisdikcijos bei Bendrijos ir Danijos koordinavimo veiksmų tarptautinių susitarimų srityje klausimus,
   ATSIŽVELGDAMOS į Bendrijos ir Danijos susitarimą dėl valstybės narės, atsakingos už Danijoje ar kitoje Europos Sąjungos valstybėje narėje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų ir „Eurodac“ sistemos, skirtos pirštų atspaudams lyginti, siekiant veiksmingai taikyti Dublino konvenciją (toliau – Europos bendrijos ir Danijos susitarimas),
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad dėl to reikia nustatyti sąlygas, kuriomis Danija dalyvauja Europos bendrijos, Islandijos ir Norvegijos susitarime, ir visų pirma reikia nustatyti Islandijos, Norvegijos ir Danijos tarpusavio teises bei pareigas,
   PAŽYMĖDAMOS, kad šio protokolo įsigaliojimas grindžiamas Danijos sutikimu pagal jos konstitucinius reikalavimus,
   SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Danijos Karalystė dalyvauja Europos bendrijos, Islandijos ir Norvegijos susitarime pagal Europos bendrijos ir Danijos susitarimo bei šio protokolo nustatytas sąlygas.
   2 straipsnis
   1.   „II Dublino reglamento“ (1), kuris pridedamas prie šio protokolo ir yra jo sudėtinė dalis, nuostatos kartu su jo įgyvendinimo priemonėmis, priimtomis remiantis „II Dublino reglamento“ 27 straipsnio 2 dalimi, pagal tarptautinę teisę taikomos Danijos bei Islandijos ir Norvegijos santykiams.
   2.   „Eurodac reglamento“ (2), kuris pridedamas prie šio protokolo ir yra jo sudėtinė dalis, nuostatos kartu su jo įgyvendinimo priemonėmis, priimtomis remiantis „Eurodac reglamento“ 22 straipsniu arba 23 straipsnio 2 dalimi, pagal tarptautinę teisę taikomos Danijos bei Islandijos ir Norvegijos santykiams.
   3.   1 ir 2 dalyse nurodytų aktų pakeitimai, apie kuriuos Danija Komisijai praneša pagal Europos bendrijos ir Danijos susitarimo 3 straipsnį ir apie kuriuos Islandija bei Norvegija Komisijai praneša pagal Europos bendrijos, Islandijos ir Norvegijos susitarimo 4 straipsnį, pagal tarptautinę teisę taikomi Danijos bei Islandijos ir Norvegijos santykiams.
   4.   Pagal „II Dublino reglamento“ 27 straipsnio 2 dalį priimtos įgyvendinimo priemonės ir pagal „Eurodac reglamento“ 22 straipsnį arba 23 straipsnio 2 dalį priimtos įgyvendinimo priemonės, apie kurias Danija Komisijai praneša pagal Europos bendrijos ir Danijos susitarimo 4 straipsnį, ir apie kurias Islandija ir Norvegija Komisijai praneša pagal Europos bendrijos, Islandijos ir Norvegijos susitarimo 4 straipsnį, pagal tarptautinę teisę taikomos Danijos bei Islandijos ir Norvegijos santykiams.
   3 straipsnis
   Islandija ir Norvegija turi teisę Teisingumo Teismui pateikti faktų išdėstymus ar rašytines pastabas tais atvejais, kai Danijos teismas ar tribunolas kreipiasi į jį su prašymu priimti preliminarų nutarimą pagal Europos Bendrijos ir Danijos susitarimo 6 straipsnio 1 dalį.
   4 straipsnis
   1.   Jeigu Norvegija arba Islandija pateikia skundą dėl to, kaip Danija šį protokolą taiko ar aiškina, Norvegija arba Islandija gali prašyti, kad klausimas oficialiai būtų įtrauktas kaip ginčas į Jungtinio komiteto darbotvarkę.
   2.   Jeigu Danija pateikia skundą dėl to, kaip Norvegija arba Islandija šį protokolą taiko ar aiškina, Danija turi teisę prašyti Komisijos, kad klausimas oficialiai būtų įtrauktas kaip ginčas į Jungtinio komiteto darbotvarkę. Klausimas įtraukiamas į Komisijos darbotvarkę.
   3.   Jungtinis komitetas per 90 dienų nuo darbotvarkės, į kurią buvo įtrauktas ginčas, patvirtinimo turi išspręsti ginčą. Šiuo tikslu Danija turi teisę Jungtiniam komitetui pateikti pastabas.
   4.   Jeigu Jungtinis komitetas išsprendžia ginčą taip, kad ginčo sprendimas turi būti įgyvendintas Danijoje, Danija per 3 dalyje nurodytą laikotarpį praneša šalims, ar ji įgyvendins sprendimą dėl šio ginčo ar ne. Jeigu Danija praneša apie savo sprendimą neįgyvendinti sprendimo dėl šio ginčo, taikoma 5 dalis.
   5.   Jeigu Jungtinis komitetas negali išspręsti ginčo per 3 dalyje nurodytą laikotarpį, šis laikotarpis pratęsiamas dar 90 dienų, kad būtų priimtas galutinis sprendimas. Jeigu iki minėto papildomo laikotarpio pabaigos Jungtinis komitetas nepriėmė sprendimo, šis protokolas laikomas nutrauktu pasibaigus paskutinei minėto laikotarpio dienai.
   5 straipsnis
   Susitariančiosios Šalys šį protokolą ratifikuoja arba patvirtina. Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Tarybos Generaliniam sekretoriui, kuris yra jų depozitaras.
   Šis protokolas įsigalioja pirmą antro mėnesio dieną po to, kai Susitariančiosios Šalys praneša apie šiam tikslui reikalingų atitinkamų procedūrų užbaigimą.
   Šis protokolas įsigalioja tik depozitarui gavus Danijos Karalystės notą, kurioje Danijos Karalystė praneša, kad ji sutinka su šio protokolo nuostatomis ir kad 2 straipsnyje nurodytas nuostatas ji taikys tarpusavio santykiuose su Islandija ir Norvegija.
   6 straipsnis
   Kiekviena Susitariančioji Šalis gali nutraukti šį protokolą įteikdama depozitarui rašytinį pranešimą. Šis pranešimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo jo įteikimo.
   Šis protokolas netenka galios, jeigu nutraukiamas Europos bendrijos ir Danijos susitarimas.
   Šis protokolas netenka galios, jeigu jį denonsuoja Bendrija arba bendrai Islandija ir Norvegija.

      (1)  2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 343/2003, nustatantis valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (OL L 50, 2003 2 25, p. 1).

      (2)  2000 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac“ sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją (OL L 316, 2000 12 15, p. 1).
   PROTOKOLO PRIEDAS
   2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 343/2003, nustatantis valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (OL L 50, 2003 2 25, p. 1).
   2000 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac“ sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją (OL L 316, 2000 12 15, p. 1).


title: 2013/695/ES: 2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu

text:
30.11.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 320/7

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2013 m. lapkričio 25 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu
   (2013/695/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies a punktą kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2011 m. rugsėjo 30 d. Varšuvos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo deklaracija patvirtinama politinė parama piliečių judumo skatinimui liberalizuojant vizų režimą ir ketinimas imtis laipsniškų priemonių, kad nustatytu laiku šalys pradėtų taikyti viena kitos piliečiams bevizį režimą;

               (2)

               2011 m. gruodžio 19 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Azerbaidžano Respublika dėl Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo (toliau – Susitarimas). Derybos sėkmingai užbaigtos ir Susitarimas parafuotas 2013 m. liepos 29 d.;

               (3)

               Susitarimas turėtų būti pasirašytas Sąjungos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas;

               (4)

               šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB (1), plėtojimas; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (5)

               šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (2), plėtojimas; todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (6)

               atsižvelgiant į Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius, Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu leidžiama pasirašyti Europos Sąjungos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimą dėl vizų režimo supaprastinimo, su sąlyga, kad minėtas susitarimas bus sudarytas (3).
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 25 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. PAVALKIS

      (1)  2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).

      (2)  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

      (3)  Susitarimo tekstas bus paskelbtas kartu su sprendimu dėl jo sudarymo.


title: 2012/805/ES: 2012 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos aplinkos agentūros 2010 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
20.12.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 350/95

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2012 m. spalio 23 d.
   dėl Europos aplinkos agentūros 2010 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2012/805/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros 2010 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos aplinkos agentūros 2010 finansinių metų metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2012 m. vasario 21 d. rekomendaciją (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 10 d. sprendimą (2), kuriuo atidedamas sprendimas dėl 2010 Europos aplinkos agentūros finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo, į prie jo pridedamą rezoliuciją ir į Agentūros vykdomojo direktoriaus atsakymus,

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 1990 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo (4), ypač į jo 13 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 401/2009 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo (5), ypač į jo 13 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (6), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą dėl decentralizuotų agentūrų ir prie jo pridedamą bendrą požiūrį, dėl kurio buvo susitarta 2012 m. birželio mėn., nustatytą atsižvelgiant į 2009 m. kovo mėn. įsteigtos tarpinstitucinės darbo grupės decentralizuotų agentūrų klausimais darbą, ir ypač bendro požiūrio skirsnius dėl valdymo, veiklos, programavimo, atskaitomybės ir skaidrumo,

               —

               atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto antrąjį pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos nuomonę (A7-0300/2012),

               1.

               pritaria Europos aplinkos agentūros 2010 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos aplinkos agentūros direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 366, 2011 12 15, p. 57.

      (2)  OL L 286, 2012 10 17, p. 356.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 120, 1990 5 11, p. 1.

      (5)  OL L 126, 2009 5 21, p. 13.

      (6)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.