title: 2006/35/EB: 2006 m. sausio 23 d.  Tarybos sprendimas, dėl principų, prioritetų ir sąlygų Stojimo partnerystės su Turkija programoje

text:
26.1.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 22/34

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2006 m. sausio 23 d.
   dėl principų, prioritetų ir sąlygų Stojimo partnerystės su Turkija programoje
   (2006/35/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2001 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 390/2001 dėl paramos Turkijai pagal pasirengimo stojimui strategiją, visų pirma dėl Stojimo partnerystės įkūrimo (1), ypač į jo 2 straipsnį,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Reglamente (EB) Nr. 390/2001 numatoma, kad Taryba, Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma nusprendžia dėl principų, prioritetų, tarpinių tikslų ir sąlygų Stojimo partnerystės programoje, kuri bus pateikta Turkijai, taip pat dėl vėlesnių jai taikytinų svarbių pakeitimų.

               (2)

               Tuo remdamasi 2001 m. ir 2003 m. Taryba priėmė Stojimo partnerystės su Turkija programą (2).

               (3)

               2004 m. Komisijos rekomendacijoje dėl Turkijos pabrėžiama, kad Europos Sąjunga turėtų toliau stebėti politinių reformų procesą, o 2005 m. turėtų būti pateiktas pataisytos Stojimo partnerystės programos pasiūlymas.

               (4)

               2004 m. gruodžio mėn. Europos Taryba nutarė, kad Europos Sąjunga, remdamasi Stojimo partnerystės programa, kurioje nustatyti reformų proceso prioritetai, toliau atidžiai stebės, kaip vyksta politinės reformos.

               (5)

               2005 m. spalio 3 d. valstybės narės pradėjo derybas su Turkija dėl jos narystės Europos Sąjungoje. Šių derybų raida priklausys nuo Turkijos rengiantis narystei daromos pažangos, kuri bus vertinama, inter alia, pagal tai, kaip įgyvendinama nuolat persvarstoma Stojimo partnerystės programa.

               (6)

               Kad pasirengtų Europos Sąjungos narystei, Turkija turėtų parengti planą, kuriame būtų numatomi terminai ir konkrečios priemonės, skirtos Stojimo partnerystės programos prioritetiniams klausimams spręsti,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Stojimo partnerystės su Turkija programos principai, prioritetai, tarpiniai tikslai ir sąlygos yra išdėstyti pridedamame priede, kuris yra neatskiriama šio sprendimo dalis.
   2 straipsnis
   Stojimo partnerystės programos įgyvendinimą, remdamosi metinėmis Komisijos ataskaitomis, tikrina ir stebi Asociacijos susitarimu įkurtos institucijos ir Taryba.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. sausio 23 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. PRÖLL

      (1)  OL L 58, 2001 2 28, p. 1.

      (2)  Sprendimas 2001/235/EB (OL L 85, 2001 3 24, p. 13) ir Sprendimas 2003/398/EB (OL L 145, 2003 6 12, p. 40).

      PRIEDAS
      2005 m. TURKIJOS STOJIMO PARTNERYSTĖS PROGRAMA
      1.   ĮVADAS
      Europos Vadovų Taryba savo susitikimo 1997 m. gruodžio mėn. Liuksemburge metu nusprendė, kad Stojimo partnerystė yra pagrindinis patobulintos pasirengimo stojimui strategijos elementas, sutelkiantis visas paramos šalims kandidatėms formas į vieną sistemą. Tokiu būdu Bendrija savo paramą skiria konkretiems kiekvienos šalies kandidatės poreikiams, siekdama padėti įveikti konkrečias su stojimu susijusias problemas.
      Pirmąją Turkijos Stojimo partnerystės programą Taryba priėmė 2001 m. kovo mėn. 2002 m. spalio mėn. Komisijos Plėtros strategijos dokumente buvo nurodyta, kad Komisija pasiūlys pataisytą Stojimo partnerystės su Turkija programą. 2003 m. kovo mėn. Komisija pateikė pataisytą Stojimo partnerystės programą, kurią Taryba patvirtino tų pačių metų gegužės mėn. 2004 m. spalio mėnesio rekomendacijoje Komisija pasiūlė, kad, siekdama užtikrinti politinių reformų proceso tvarumą ir neatšaukiamumą, ES toliau atidžiai stebėtų, kaip vyksta politinės reformos. Komisija pasiūlė, kad 2005 m. būtų priimta pataisyta Stojimo partnerystės programa.
      Turkija turėtų parengti planą, kuriame būtų nurodyti terminai ir konkrečios priemonės, skirtos prioritetiniams Stojimo partnerystės programos klausimams spręsti.
      Remiantis pataisyta Stojimo partnerystės programa, bus galima parengti politinių priemonių, kurias naudojant šalims kandidatėms bus padedama pasirengti narystei. Pataisyta Stojimo partnerystės programa bus ypač naudinga vykdant būsimas politines reformas, ji taip pat bus matas vertinant būsimą pažangą.
      2.   PRINCIPAI
      Pagrindiniai prioritetiniai klausimai, kuriuos turi išspręsti Turkija, yra susiję su jos gebėjimu atitikti 1993 m. Kopenhagos Vadovų Tarybos nustatytus kriterijus ir 2005 m. spalio 3 d. Tarybos priimtose bendrosiose derybų nuostatose išdėstytus reikalavimus.
      3.   PRIORITETAI
      Šioje Stojimo partnerystės programoje išvardyti prioritetai buvo pasirinkti manant, jog yra realu tikėtis, kad šalis gali šiuos klausimus išspręsti arba per kelis ateinančius metus padaryti didelę pažangą juos spręsdama. Trumpalaikiai prioritetai, kuriuos tikimasi įgyvendinti per ateinančius vienerius arba dvejus metus skiriami nuo vidutinės trukmės laikotarpio prioritetų, kurie, kaip tikimasi, turėtų būti įgyvendinti per artimiausius trejus arba ketverius metus. Prioritetai yra susiję su teisės aktais ir jų įgyvendinimu.
      Pataisytoje Stojimo partnerystės programoje nurodomos prioritetinės Turkijos rengimosi narystei sritys. Tačiau Turkija turės išspręsti visas pažangos ataskaitoje nurodytas problemas, įskaitant politinių reformų proceso konsolidavimą siekiant užtikrinti, kad jis būtų negrįžtamas ir vienodai įgyvendinamas visoje šalyje ir visais administracijos lygiais. Taip pat svarbu, kad Turkija įvykdytų įsipareigojimus derinti teisės aktus ir įgyvendinti acquis, laikydamasi įsipareigojimų pagal Asociacijos susitarimą, muitų sąjungos ir su ja susijusius EB ir Turkijos Asociacijos Tarybos sprendimus, pavyzdžiui, dėl prekybos žemės ūkio produktais režimo.
      3.1.   TRUMPALAIKIAI PRIORITETAI
      Sustiprintas politinis dialogas ir politiniai kriterijai
      Demokratija ir teisinė valstybė
      Viešasis administravimas

                  —

                  Tęsti viešojo administravimo ir personalo politikos reformą, siekiant užtikrinti didesnį veiksmingumą, atskaitomybę ir skaidrumą.

                  —

                  Užtikrinti, ypač įgyvendinant pastaruoju metu priimtus teisės aktus, kad vietos valdžia būtų veiksminga, skaidri ir veikli.

                  —

                  Įkurti gerai veikiančią Ombudsmeno sistemą.

            Civilių ir kariuomenės santykiai

                  —

                  Toliau siekti, kad civilinė kariuomenės kontrolė atitiktų ES valstybių narių praktiką. Užtikrinti, kad civilinės valdžios institucijos visapusiškai vykdytų priežiūros funkcijas, visų pirma kuriant ir įgyvendinant nacionalinę saugumo strategiją. Imtis veiksmų, kad, sprendžiant saugumo klausimus, būtų pasiekta didesnė atskaitomybė ir skaidrumas.

                  —

                  Suteikti Parlamentui visas galias prižiūrėti karo ir gynybos politiką bei visas su jomis susijusias išlaidas, naudojant taip pat ir išorės auditą.

                  —

                  Panaikinti visas likusias karo teismų galias teisti civilius.

            Teismų sistema

                  —

                  Užtikrinti, kad visos teismų institucijos, vadovaudamosi Europos žmogaus teisių konvencija ir su ja susijusia teismų praktika, tinkamai aiškintų su žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis susijusias teisines nuostatas, įskaitant naująjį Baudžiamąjį kodeksą.

                  —

                  Užtikrinti teisminių institucijų, ypač Aukščiausiosios teisėjų ir prokurorų tarybos, nepriklausomumą ir užtikrinti nešališkumą skiriant naujus teisėjus bei prokurorus.

                  —

                  Užtikrinti vienodas galimybes kaltinti ir gintis per baudžiamąjį teismo procesą, įskaitant tinkamą išdėstymą teismo salėje.

                  —

                  Tęsti teisėjų ir prokurorų mokymus laikytis Europos žmogaus teisių konvencijos ir taikyti Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką. Didinti teisminių institucijų veiksmingumą, visų pirma didinant jų institucinius gebėjimus ir priimant naują civilinio proceso kodeksą.

                  —

                  Toliau steigti regioninius tarpinius apeliacinius teismus.

            Kovos su korupcija politika

                  —

                  Visiškai įsipareigoti visais lygiais kovoti su korupcija, įskaitant visų institucijų, susijusių su kova su korupcija, stiprinimą, ir geriau koordinuoti jų veiklą.

                  —

                  Užtikrinti reglamento dėl valstybės tarnautojų etiško elgesio principų įgyvendinimą, ir taikyti jo nuostatas taip pat ir išrinktiems pareigūnams, teisėjams, akademiniam ir kariniam personalui.

                  —

                  Apriboti parlamentinį imunitetą taip, kad jis atitiktų Europos praktiką.

            Žmogaus teisės ir mažumų apsauga
      Tarptautinės žmogaus teisių apsaugos teisės laikymasis

                  —

                  Aktyviai padedant nepriklausomai, tinkamai finansuojamai nacionalinei žmogaus teisių institucijai ir remiantis atitinkamais JT principais, skatinti gerbti žmogaus teises. Stebėti, kaip laikomasi žmogaus teisių, taip pat ir tai, kad statistiniai duomenys būtų patikimi.

                  —

                  Teisėsaugos institucijose plėsti mokymus apie žmogaus teises ir tardymo metodus, visų pirma siekiant išgyvendinti kankinimus ir smurtavimą.

                  —

                  Ratifikuoti Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto neprivalomus protokolus. Laikytis Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos, be kita ko, iki galo vykdant Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus.

                  —

                  Įgyvendinti teisines nuostatas dėl teisės į pakartotinį teisminį bylos nagrinėjimą po atitinkamo Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo.

                  —

                  Užtikrinti įstatymais ir veiksmais, kad bus visapusiškai gerbiamos visų asmenų žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės nediskriminuojant ir nepriklausomai nuo asmens kalbos, politinių pažiūrų, rasės, lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos.

                  —

                  Ratifikuoti Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 12 protokolą dėl bendrojo viešosios valdžios vykdomos diskriminacijos uždraudimo.

            Pilietinės ir politinės teisės
      Kankinimų ir smurtavimo prevencija

                  —

                  Užtikrinti, kad būtų įgyvendintos priemonės, priimtos vykdant visiško nepakantumo kankinimams ir smurtavimui politiką, remiantis Europos žmogaus teisių konvencija ir Europos kankinimų prevencijos komiteto rekomendacijomis.

                  —

                  Aktyviau kovoti su nebaudžiamumu. Užtikrinti, kad prokurorai laiku ir veiksmingai atliktų bylų tyrimus, kurie leistų teismams nustatyti ir nubausti nusikaltėlius.

                  —

                  Užtikrinti, kad visoje šalyje būtų įgyvendinamas Stambulo protokolas, ypač kad būtų dažniau naudojama medicinos ekspertizė.

                  —

                  Ratifikuoti JT konvencijos dėl kankinimų neprivalomą protokolą, kuriame numatoma sukurti kalinimo įstaigų nepriklausomos stebėsenos sistemą.

            Teisė kreiptis į teismą

                  —

                  Padidinti galimybes veiksmingai gintis, pvz., suteikti galimybę gauti teisinę pagalbą ir kvalifikuoto vertėjo paslaugas.

                  —

                  Užtikrinti, kad piliečiai nuo pat suėmimo pradžios žinotų apie savo teisę konfidencialiai susitikti su advokatu ir reikalauti, kad būtų pranešta jų giminaičiams, ir kad jie turėtų galimybę naudotis šia teise.

            Saviraiškos, asociacijų ir taikių susirinkimų laisvė

                  —

                  Užtikrinti saviraiškos laisvę, įskaitant spaudos laisvę, vadovaujantis Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija ir remiantis Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika.

                  —

                  Toliau taisyti padėtį asmenų, patrauktų baudžiamojon atsakomybėn ar nuteistų už tai, kad nenaudodami smurto išreiškė savo nuomonę.

                  —

                  Įgyvendinti visas reformas, susijusias su asociacijų ir taikių susirinkimų teise, remiantis Europos žmogaus teisių konvencija ir su ja susijusia teismų praktika. Įgyvendinti priemones, kurios neleistų saugumo pajėgoms naudoti per daug jėgos.

                  —

                  Suderinti atitinkamas nuostatas dėl politinių partijų su Europos praktika.

                  —

                  Suderinti politinių partijų finansavimo ir priežiūros sistemą su Europos praktika.

                  —

                  Pagerinti ir skatinti pilietinės visuomenės vidaus raidos ir jos dalyvavimo formuojant viešąsias politikos kryptis galimybes.

                  —

                  Lengvinti ir skatinti visų sektorių Turkijos pilietinės visuomenės ir Europos partnerių atvirą bendravimą ir bendradarbiavimą.

            Religijos laisvė

                  —

                  Priimti Europos standartus atitinkantį įstatymą, skirtą tinkamai spręsti visas problemas, su kuriomis susiduria ne musulmonų tikėjimo mažumos ir bendruomenės. Sustabdyti visus ne musulmonų tikėjimo bendruomenių fondams priklausančios arba priklausiusios nuosavybės pardavimus arba konfiskavimus. Laukiant, kol bus priimtas minėtas įstatymas, tai turi daryti kompetentingos institucijos.

                  —

                  Remiantis Europos žmogaus teisių konvencija ir atsižvelgiant į atitinkamas Europos Tarybos Komisijos prieš rasizmą ir netoleranciją rekomendacijas, priimti ir įgyvendinti nuostatas dėl visų asmenų ir religinių bendruomenių teisės į minties, sąžinės ir religijos laisvę.

                  —

                  Visoms religinėms bendruomenėms sudaryti sąlygas veikti pagal ES valstybių narių praktiką. Tai apima teisinę ir teisminę bendruomenių, jų narių ir turto apsaugą (inter alia, galimybę gauti juridinio asmens statusą), dvasininkų mokymą, paskyrimą ir rengimą bei galimybę naudotis nuosavybės teisėmis pagal Europos žmogaus teisių konvencijos 1 protokolą.

            Ekonominės ir socialinės teisės
      Moterų teisės

                  —

                  Įgyvendinti teisės aktus, susijusius su moterų teisėmis, ypač Civilinį kodeksą, naująjį Baudžiamąjį kodeksą ir šeimą ginančius įstatymus.

                  —

                  Tęsti priemones, kurių buvo imtasi kovojant su moterų patiriamu visų rūšių smurtu, įskaitant nusikaltimus, padarytus dėl garbės. Remiantis galiojančiais teisės aktais, užtikrinti specialius mokymus teisėsaugos institucijose, savivaldybėse bei kitose atsakingose institucijose bei teisėjų ir prokurorų mokymus; visose didesnėse savivaldybėse įrengti prieglaudas moterims, kurioms gresia smurtas.

                  —

                  Toliau didinti moterų reikšmę visuomenėje, be kita ko, skatinant jas lavintis ir dalyvauti darbo rinkoje bei politiniame ir socialiniame gyvenime, ir siekiant šių tikslų remti moterų organizacijų vystymąsi.

            Vaikų teisės

                  —

                  Skatinti vaikų teisių apsaugą remiantis ES ir tarptautiniais standartais.

                  —

                  Toliau dėti pastangas sprendžiant gatvės vaikų problemą.

            Profesinių sąjungų teisės

                  —

                  Užtikrinti visų profesinių sąjungų teisių laikymąsi pagal ES standartus ir atitinkamas TDO (Tarptautinės darbo organizacijos) konvencijas, visų pirma teisių jungtis į organizacijas, streikuoti ir vesti kolektyvines derybas.

                  —

                  Gerinti socialinį dialogą, paprastinti ir skatinti bendradarbiavimą su ES partneriais.

            Mažumų teisės, kultūrinės teisės ir mažumų apsauga

                  —

                  Remiantis Europos žmogaus teisių konvencija ir Europos Tarybos pagrindų konvencijos dėl nacionalinių mažumų apsaugos principais bei geriausiais ES valstybių narių praktikos pavyzdžiais, užtikrinti kultūrinę įvairovę ir puoselėti pagarbą mažumoms bei skatinti jas saugoti.

                  —

                  Užtikrinti mažumų teisinę apsaugą, ypač jų teisę į nuosavybę pagal Europos žmogaus teisių konvencijos 1 protokolą.

                  —

                  Užtikrinti galimybę transliuoti laidas per radiją ir televiziją kitomis kalbomis negu turkų. Pašalinti didžiausias kliūtis, daromas vietos ir regioniniams privatiems transliuotojams.

                  —

                  Patvirtinti tinkamas priemones, kad būtų remiamas kitų kalbų negu turkų kalba mokymas.

            Padėtis rytuose ir pietryčiuose

                  —

                  Panaikinti kaimų apsaugos sistemą pietryčiuose. Išvalyti tą vietą nuo priešpėstinių minų.

                  —

                  Dėti pastangas, kad būtų sumažinti regioniniai skirtumai, ypač pagerinti padėtį Turkijos pietryčiuose, kad visi Turkijos piliečiai, įskaitant kurdų kilmės piliečius, turėtų daugiau ekonominių, socialinių ir kultūrinių galimybių.

                  —

                  Vadovaujantis JT Generalinio Sekretoriaus specialiojo atstovo perkeltųjų asmenų klausimams rekomendacijomis, tęsti priemones, kurių buvo imtasi siekiant padėti šalies viduje perkeltiesiems asmenims grįžti į vietas, iš kurių jie buvo iškelti.

                  —

                  Užtikrinti teisingą ir greitą kompensaciją tiems, kurie patyrė praradimų ir nuostolių dėl saugumo padėties pietryčiuose.

            Regioniniai klausimai ir tarptautiniai įsipareigojimai
      Kipras

                  —

                  Užtikrinti tolesnę paramą pastangoms rasti visa apimantį Kipro problemos sprendimą, kuris atitiktų JT reikalavimus ir principus, kuriais remiantis buvo įkurta Sąjunga, tuo pačiu sudarant palankesnę atmosferą siekiant visa apimančio sprendimo.

                  —

                  Iki galo įgyvendinti protokolą, kuriuo Ankaros susitarimas adaptuojamas, atsižvelgiant į 10 naujųjų valstybių narių, įskaitant Kiprą, įstojimą į ES (1).

                  —

                  Imtis konkrečių veiksmų siekiant kuo greičiau normalizuoti dvišalius Turkijos santykius su visomis ES valstybėmis narėmis, įskaitant Kipro Respubliką (1).

            Taikus pasienio konfliktų sprendimas

                  —

                  Toliau dėti pastangas, kad būtų išspręsti visi dideli pasienio konfliktai, laikantis taikaus ginčų sprendimo principo pagal JT Chartiją, be kita ko, jei reikia, kreipiantis į Tarptautinį Teisingumo Teismą.

                  —

                  Tvirtai įsipareigoti palaikyti geros kaimynystės santykius, spręsti nesutarimų su kaimynais priežastis ir nesiimti jokių veiksmų, kurie turėtų neigiamos įtakos taikių ginčų dėl sienų sprendimų procesui.

            Įsipareigojimai pagal Asociacijos susitarimą

                  —

                  Užtikrinti, kad būtų įgyvendinami įsipareigojimai, kurių buvo prisiimta pasirašant Asociacijos susitarimą, įskaitant įsipareigojimus dėl Muitų sąjungos.

                  —

                  Panaikinti prekybos jautiena, gyvais galvijais ir išvestiniais produktais apribojimus.

            Ekonominiai kriterijai

                  —

                  Tęsti dabartinės struktūrinės reformos programos, dėl kurios susitarta su TVF ir Pasaulio banku, įgyvendinimą, visų pirma užtikrinti viešųjų išlaidų kontrolę.

                  —

                  Užbaigti įgyvendinti finansų sektoriaus reformą, visų pirma veiklos rizikos ribojimą ir viešumą reglamentuojančių nuostatų priderinimą prie tarptautinių standartų.

                  —

                  Išsaugoti rinkos reguliavimo institucijų nepriklausomumą.

                  —

                  Pagreitinti valstybei nuosavybės teise priklausančių objektų, visų pirma valstybei nuosavybės teise priklausančių bankų, privatizavimą, atsižvelgiant į socialinius aspektus.

                  —

                  Tęsti rinkos liberalizavimą ir kainų reformas, visų pirma energetikos ir žemės ūkio srityse, ypatingą dėmesį skiriant tabako ir cukraus sritims.

                  —

                  Tęsti ekonominį dialogą su ES, visų pirma dalyvaujant fiskalinės priežiūros procedūrose, kurios numatytos atlikti rengiantis stojimui, skiriant ypač daug dėmesio priemonėms, tinkamoms siekiant makroekonomikos stabilumo ir numatomumo bei struktūrinių reformų įgyvendinimo.

                  —

                  Įgyvendinti priemones, kuriomis būtų sprendžiama pogrindinės ekonomikos problema.

                  —

                  Pagerinti profesinį mokymą, ypač jaunimo.

                  —

                  Subalansuoti darbo rinką.

                  —

                  Pagerinti verslo aplinką, visų pirma komercinių teismų veikimą. Siekiant šio tikslo, pagerinti komercinių teisminių institucijų veikimą, ypač daug dėmesio skiriant tam, kad teisminės institucijos būtų nepriklausomos, ir tam, kad liudininkų, turinčių specialių žinių ar specialų patyrimą, sistema būtų tinkamai naudojamasi.

                  —

                  Tęsti žemės ūkio sektoriaus reformą.

                  —

                  Užtikrinti, kad būtų pagerintas bendras švietimo ir sveikatos apsaugos lygis, ypač daug dėmesio skiriant jaunajai kartai ir regionams, kuriose sąlygos nepalankiausios.

                  —

                  Lengvinti ir skatinti tiesiogines užsienio investicijas.

            Gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus
      Laisvas prekių judėjimas

                  —

                  Pabaigti šalinti technines ir administracines kliūtis prekybai. Užtikrinti veiksmingą rinkos vidaus kontrolę ir laisvą prekių judėjimą.

                  —

                  Baigti įvardyti priemones, prieštaraujančias Europos bendrijos steigimo sutarties 28–30 straipsniams, ir pašalinti jas. Visų pirma pašalinti visas neteisėtas neautomatiškai suteikiamas importo licencijas ir įgyvendinti abipusio pripažinimo principą nesuderintose srityse.

                  —

                  Pašalinti visus laisvo prekių judėjimo apribojimus, atsiradusius diskriminuojant valstybių narių vežėjus dėl jų tautybės arba dėl ankstesnių sustojimų kituose uostuose.

                  —

                  Užtikrinti sertifikavimo ir atitikties vertinimo bei žymėjimo EB ženklu pagal naujojo ir bendrojo požiūrio direktyvas įgyvendinimą; stiprinti esamas rinkos priežiūros ir atitikties įvertinimo struktūras, jas aprūpinant įranga ir jose užtikrinant mokymus, ir kurti tinkamą administracinę infrastruktūrą.

                  —

                  Plėtoti veiksmingą teisėtą metrologijos infrastruktūrą ir sudaryti galimybes, kad mokslinę ir pramoninę metrologiją būtų lengviau dažniau taikyti.

            Įsisteigimo teisė ir laisvė teikti paslaugas

                  —

                  Nustatyti nacionalinių teisės aktų apsaugos nuo galimų kliūčių EB sutarties nuostatoms, susijusioms su steigimosi teise ir laisve teikti paslaugas, metodus ir integruotos kontrolės sistemos planą.

                  —

                  Sudaryti ir pradėti įgyvendinti integruotos kontrolės sistemos planą, skirtą abipusio profesinės kvalifikacijos pripažinimo suderinimui su acquis, įskaitant būtinų administracinių gebėjimų ugdymą.

                  —

                  Sudaryti integruotos kontrolės sistemos planą, skirtą pašto paslaugų acquis įgyvendinti.

            Laisvas kapitalo judėjimas

                  —

                  Visuose ekonomikos sektoriuose pašalinti visus apribojimus, turinčius poveikį tiesioginėms užsienio investicijoms iš ES.

            Viešieji pirkimai

                  —

                  Pagreitinti viešųjų pirkimų teisės aktų, ypač susijusių su komunalinių paslaugų sektoriaus lengvatomis ir peržiūros procedūromis, derinimą su acquis.

                  —

                  Didinti viešųjų pirkimų institucijos gebėjimus įgyvendinti naująjį Viešųjų pirkimų įstatymą.

            Intelektinės nuosavybės teisė

                  —

                  Didinant administracinius gebėjimus ir koordinavimą (įskaitant teisės aktus, susijusius su teisėsaugos ir teisminėmis institucijomis), gerinti intelektinės nuosavybės teisės aktų įgyvendinimą. Imtis priemonių prieš prekių, visų pirma automobilių atsarginių dalių ir prabangos prekių, prekės ženklų klastojimą ir piratavimą, ypač knygų ir kitų žiniasklaidos priemonių piratavimą.

                  —

                  Farmacijos sektoriuje rasti su ES abiems priimtiną sprendimą dėl pateiktų prašymų leisti gaminti nepatentuotus vaistus.

            Konkurencija

                  —

                  Suderinti su acquis teisės aktus dėl valstybės pagalbos, įskaitant tuos, kurie taikomi tokiems pažeidžiamiems sektoriams kaip plieno, įkurti nacionalinę instituciją, stebinčią, kaip teikiama valstybės pagalba, ir užtikrinti griežtą valstybės pagalbos kontrolę.

                  —

                  Užtikrinti skaidrumą ir nuolatinį keitimąsi informacija konkurencijos ir valstybės pagalbos srityse.

                  —

                  Užbaigti antimonopolinės srities antrinės teisės aktų derinimą.

            Finansinės paslaugos

                  —

                  Priimti būtinas naujojo Bankininkystės įstatymo įgyvendinimo priemones. Užtikrinti nuolatinę pažangą įgyvendinant kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms skirtą naujosios kapitalo reikalavimų sistemos integruotos kontrolės sistemos planą.

                  —

                  Sugriežtinti ne bankų finansų sektoriaus rizikos ribojimo ir priežiūros standartus, be kita ko, kai reikia, racionalizuojant priežiūros struktūrą.

            Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

                  —

                  Užtikrinti tarifų nustatymo ir licencijų išdavimo teisės aktų įgyvendinimą.

                  —

                  Priimti ir įgyvendinti suderintus teisės aktus dėl elektroninių ryšių, ypač dėl tarifų nustatymo ir licencijų išdavimo, skirtųjų linijų, prieigos ir tinklų sujungimo, operatoriaus (išankstinio) pasirinkimo ir numerio perkeliamumo. Didinti televizijos ir radijo reguliavimo institucijų gebėjimus ir nepriklausomumą.

                  —

                  Tęsti audiovizualinės politikos srities teisės aktų derinimą, visų pirma su direktyva dėl „televizijos be sienų“.

            Žemės ūkis ir kaimo vystymas

                  —

                  Imtis būtinų teisinių priemonių ir sukurti tinkamas administracines struktūras, kad būtų taikomos ES priemonės, susijusios su kaimo vystymu.

            Maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politika

                  —

                  Tęsti galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos derinimą prie ES reikalavimų ir pradėti veiksmus, siekiant identifikuoti avis ir ožkas bei registruoti jų judėjimą.

                  —

                  Nustatyti strategiją pagrindinėms gyvūnų ligoms išnaikinti.

                  —

                  Parengti maisto perdirbimo įmonių modernizavimo programą, kad jos atitiktų ES higienos ir visuomenės sveikatos normas.

                  —

                  Įgyvendinti nuosėdų ir zoonozės kontrolės programas.

            Žuvininkystė

                  —

                  Suderinti žuvininkystės valdymo, kontrolės, rinkodaros ir struktūrinės pertvarkos teisės aktus su acquis. Didinti administracinius gebėjimus.

            Transportas

                  —

                  Pašalinti visus apribojimus laivams su Kipro vėliava bei laivams, kurie naudojami Kipro prekybai, ir oro susisiekimo susitarimo nuostatas, diskriminuojančias valstybių narių vežėjus dėl jų tautybės.

                  —

                  Tęsti visų transporto rūšių teisės aktų derinimą su transporto acquis.

                  —

                  Stiprinti jūrų administravimą, visų pirma vėliavos valstybės kontrolę, ir skubiai gerinti Turkijos laivyno saugumą, siekiant, kad Turkija būtų išbraukta iš Paryžiaus susitarimo memorandumo vėliavos valstybių juodojo sąrašo.

                  —

                  Priimti Turkijos kelių transporto parko pritaikymo prie ES standartų programą.

            Energetika

                  —

                  Užtikrinti už elektros, gamtinių dujų ir branduolinės energijos priežiūrą atsakingos institucijos nepriklausomumą ir veiksmingumą.

                  —

                  Užtikrinti konkurencingos vidaus energijos rinkos sukūrimą pagal direktyvas dėl elektros ir dujų.

                  —

                  Remti regioninės energijos rinkos, kuri būtų palaipsniui integruojama į didesnę Europos energijos rinką, kūrimą. Panaikinti tarpvalstybinės prekybos apribojimus ir apribojimus trečiosioms šalims patekti į rinką.

                  —

                  Plėtoti energetikos strategiją, siekiant palengvinti acquis atitinkančios teisinės sistemos įgyvendinimą.

                  —

                  Pradėti derinimą su acquis energijos veiksmingumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių srityse ir didinti šių sektorių administracinius gebėjimus.

            Mokesčiai

                  —

                  Toliau derinti akcizo ir PVM mokesčius, visų pirma taikomas normas, sandorių, kuriems šie mokesčiai netaikomi, taikymo sritį, mokesčių struktūrą ir panaikinti mokesčių priemones, dėl kurių gali atsirasti diskriminavimas.

                  —

                  Tęsti derinimą su acquis tiesioginio apmokestinimo srityje, įskaitant nuostatas dėl keitimosi informacija su ES valstybėmis narėmis, siekiant, kad būtų lengviau užtikrinti kovos su vengimu mokėti mokesčius priemonių vykdymą.

                  —

                  Įsipareigoti laikytis Verslo apmokestinimo elgesio kodekso principų ir užtikrinti, kad būsimieji teisės aktai atitiktų Verslo apmokestinimo elgesio kodekso principus.

                  —

                  Dėti daugiau pastangų modernizuojant ir gerinant mokesčių administravimą, siekiant, kad mokesčių mokėtojai laikytųsi taisyklių, ir kad tiesioginiai mokesčiai, PVM ir pajamos iš muitų bei kiti netiesioginiai mokesčiai būtų geriau surenkami. Sukurti veiksmingas kovos su sukčiavimu priemones.

                  —

                  Pradėti ruoštis plėtoti IT sistemas, būtinas tam, kad būtų galima keistis elektroniniais duomenimis su ES ir jos valstybėmis narėmis.

            Statistika

                  —

                  Užbaigti ES standartus atitinkančio naujo statistikos įstatymo priėmimo ir užtikrinimo, kad jis bus vykdomas, procedūras. Užtikrinti tinkamą darbuotojų mokymą ir didinti administracinius gebėjimus.

                  —

                  Sustiprinti statistikos plėtros strategiją, visų pirma šiose prioritetinėse srityse: demografinės ir darbo rinkos statistikos, regioninės statistikos, verslo statistikos (įskaitant įmonių registrą) ir žemės ūkio statistiko srityse.

                  —

                  Priimti laukiančias sprendimo klasifikacijas ir įtraukti į verslo registrą atitinkamus statistinius vienetus.

                  —

                  Pagerinti nacionalinių sąskaitų metodiką, kad ji atitiktų ESS 95.

            Socialinė politika ir užimtumas

                  —

                  Sudaryti metinį investicijų finansavimo planą, paremtą realistišku derinimo išlaidų ir turimų viešųjų ir privačių išteklių įvertinimu.

                  —

                  Sudaryti sąlygas veiksmingam socialiniam dialogui, be kita ko, panaikinant profesinių sąjungų veiklą ribojančias nuostatas ir užtikrinant profesinių sąjungų teisių laikymąsi.

                  —

                  Vykdant savarankišką socialinį dialogą, remti socialinių partnerių pastangas didinti savo gebėjimus, visų pirma atsižvelgiant į jų būsimą vaidmenį nustatant ir įgyvendinant užimtumo ir socialinę politiką.

                  —

                  Toliau dėti pastangas, kad būtų išspręsta vaikų darbo problema.

                  —

                  Padidinti visų šios srities institucijų, dalyvaujančių acquis perkėlime į nacionalinę teisę, gebėjimus.

            Įmonių ir pramonės politika

                  —

                  Priimti nacionalinę plieno sektoriaus pertvarkymo programą, kuria būtų siekiama užtikrinti sektoriaus gyvybingumą ir ES teisės aktų dėl valstybės pagalbos laikymąsi.

                  —

                  Sukurti ir įgyvendinti užsienio investicijų skatinimo strategiją, įskaitant ginčų sprendimo strategiją.

            Regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas

                  —

                  Toliau plėtoti ekonominės ir socialinės sanglaudos strateginį planą, kuriuo siekiama sumažinti skirtumus tarp regionų.

                  —

                  Sukurti teisinę ir administracinę struktūrą, būtiną ES pasirengimo narystei programų lėšoms įsisavinti.

            Teisingumas, laisvė ir saugumas

                  —

                  Toliau plėtoti ir stiprinti visas teisėsaugos institucijas ir priderinti jų statusą ir veikimo būdą prie Europos standartų, be kita ko, plėtojant tarpžinybinį bendradarbiavimą. Priimti Policijos pareigūnų etikos kodeksą. Sukurti nepriklausomą ir veiksmingą skundų sistemą, siekiant užtikrinti didesnę policijos ir žandarmerijos atskaitomybę. Plėtoti šiuolaikinių tyrimo metodų ir nusikaltimų prevencijos strategijų naudojimą. Imtis priemonių kriminalinės policijos gebėjimams ugdyti ir didinti.

                  —

                  Toliau dėti pastangas, kad būtų įgyvendintas Nacionalinis veiksmų planas dėl migracijos ir prieglobsčio, kovojama su neteisėta migracija ir skubiai sudarytas readmisijos susitarimas su ES.

                  —

                  Priimti ir pradėti įgyvendinti nacionalinį veiksmų planą dėl sienų priežiūros, visų pirma imantis veiksmų, kad būtų įkurta profesionali nekarinė sienų apsaugos tarnyba ir išminuota siena.

                  —

                  Priimti ir įgyvendinti kovos su organizuotu nusikalstamumu strategiją. Sustiprinti kovą su organizuotu nusikalstamumu, narkotikais, prekyba žmonėmis, sukčiavimu, korupcija ir pinigų plovimu.

                  —

                  Sukurti ir pradėti įgyvendinti nacionalinę kovos su narkotikais strategiją, atitinkančią ES kovos su narkotikais strategiją ir veiksmų planą.

                  —

                  Priimti su acquis suderintą įstatymą dėl asmens duomenų apsaugos ir įkurti nepriklausomą priežiūros instituciją.

                  —

                  Įkurti tarnybą, kurios kompetencija būtų apsaugoti eurą nuo klastočių.

            Mokslas ir moksliniai tyrimai

                  —

                  Pradėti kurti ir taikyti integruotą mokslinių tyrimų strategiją.

            Švietimas ir kultūra

                  —

                  Sudaryti geresnes sąlygas nacionalinei agentūrai veikti, siekiant suaktyvinti dalyvavimą Socrates, Leonardo da Vinci ir Jaunimo programose. Skatinti dalyvauti „Kultūra 2000“ programoje.

            Aplinka

                  —

                  Priimti pataisytą acquis perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo programą. Sudaryti investicijų finansavimo planą.

                  —

                  Toliau perkelti ir įgyvendinti acquis, susijusį su pagrindiniais teisės aktais, tarptautinėmis aplinkos apsaugos konvencijomis ir teisės aktais dėl gamtos apsaugos, vandens kokybės, integruotos taršos prevencijos kontrolės ir atliekų tvarkymo. Įgyvendinti ir vykdyti iš dalies pakeistą poveikio aplinkai vertinimo direktyvą.

                  —

                  Toliau siekti, kad aplinkos apsaugos reikalavimų būtų laikomasi vykdant kitų sektorių politiką.

                  —

                  Sudaryti planą, kaip padidinti administracinius gebėjimus, įgyvendinti aplinkos apsaugos teisės aktus ir užtikrinti, kad jie bus vykdomi.

                  —

                  Toliau plėtoti tarptautinį bendradarbiavimą vandens klausimais pagal pagrindų direktyvą dėl vandens ir tarptautines konvencijas, kurių šalimi yra EB.

            Vartotojų ir sveikatos apsauga

                  —

                  Toliau derinti teisės aktus su acquis.

                  —

                  Toliau plėtoti institucines struktūras, skirtas veiksmingam rinkos priežiūros įgyvendinimui.

                  —

                  Toliau kurti nacionalines pranešimų apie pavojingus produktus sistemas ir išnaudoti galimybes keistis tokiais pranešimais su kitomis šalimis per TRAPEX arba kitas atitinkamas sistemas.

            Muitų sąjunga

                  —

                  Priimti naują Muitinės kodeksą, siekiant toliau derinti muitų teisės aktus su šios srities acquis, įskaitant lengvatinės kilmės taisykles.

                  —

                  Suderinti laisvosios zonos, visų pirma su muitinės tikrinimu ir mokesčių auditu susijusius, teisės aktus su šios srities acquis ir juos vykdyti.

                  —

                  Toliau didinti muitinės administracijos administravimo ir veiklos gebėjimus ir suderinti vidaus procedūras su ES standartais.

                  —

                  Pradėti ruoštis vystyti IT sistemas, būtinas elektroninių duomenų mainams su ES ir jos valstybėmis narėmis, pradedant nuo tranzito ir tarifų sričių.

            Išorės santykiai bei užsienio, saugumo ir gynybos politika

                  —

                  Suderinus su EB lengvatiniais režimais, įskaitant naują EB bendrųjų Muitų tarifų lengvatų sistemos režimą, užbaigti derinimą su EB bendra prekybos politika.

                  —

                  Toliau dėti pastangas, kad būtų sudaromi numatomi laisvosios prekybos susitarimai su trečiosiomis šalimis.

                  —

                  Palaipsniui suderinti politiką trečiųjų šalių atžvilgiu ir poziciją tarptautinėse organizacijose su ES ir jos valstybių narių politika ir pozicija, įskaitant tas, kurios susijusios su visų ES valstybių narių naryste atitinkamose organizacijose ir su tokiais susitarimais kaip Wassenaaro.

            Finansų kontrolė

                  —

                  Užtikrinti, kad būtų laiku įgyvendintas Viešojo finansų valdymo ir kontrolės įstatymas.

                  —

                  Priimti naujus teisės aktus išorės audito veiklai reformuoti laikantis Tarptautinės aukščiausiųjų audito institucijų organizacijos taisyklių ir remiantis Viešojo finansų valdymo ir kontrolės įstatymu, užtikrinti Audito Rūmų nepriklausomumą.

                  —

                  Sukurti veiksmingas procedūras spręsti klausimams dėl pažeidimų ir įtarimo sukčiavimu atvejų, susijusių su pasirengimo stojimui parama, įskaitant veiksmingą pranešimą Komisijai apie pažeidimus.

                  —

                  Stiprinti lėšų, kurias Bendrija skiria pasirengti stojimui, valdymo sistemą ir pritaikyti ją prie besikeičiančių pasirengimo stojimui priemonių.

                  —

                  Sukurti administracines struktūras, būtinas veiksmingai ir lygiavertei ES lėšų apsaugai ir bendradarbiavimui su Europos Komisijos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF).

            3.2.   VIDUTINĖS TRUKMĖS LAIKOTARPIO PRIORITETAI
      Ekonominiai kriterijai

                  —

                  Užbaigti privatizacijos programos įgyvendinimą.

                  —

                  Užbaigti žemės ūkio sektoriaus reformą.

                  —

                  Užtikrinti pensijų ir socialinės apsaugos sistemos tvarumą.

                  —

                  Toliau gerinti bendrą švietimo ir sveikatos apsaugos lygį, ypač daug dėmesio skiriant jaunajai kartai ir regionams, kuriuose sąlygos nepalankiausios.

            Gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus
      Įsisteigimo teisė ir laisvė teikti paslaugas

                  —

                  Panaikinti įsisteigimo teisės ir laisvės teikti tarpvalstybines paslaugas apribojimus.

                  —

                  Pradėti teisės aktų derinimą su acquis dėl pašto paslaugų. Pradėti pašto paslaugų liberalizavimą ir įsteigti nacionalinę reguliavimo instituciją.

                  —

                  Pasiekti, kad profesinės kvalifikacijos pripažinimas būtų iš esmės suderintas su acquis.

            Viešieji pirkimai

                  —

                  Užtikrinti, kad visų lygių perkančiosios institucijos ir subjektai veiksmingai įgyvendintų viešųjų pirkimų taisykles, be kita ko, kuriant ir naudojant veiklos priemones, organizuojant mokymus ir didinant perkančiųjų organizacijų ir subjektų administracinius gebėjimus.

                  —

                  Skatinti naudoti elektronines priemones atliekant viešųjų pirkimų procedūras.

                  —

                  Priimti visa apimančią nacionalinę Turkijos viešųjų pirkimų sistemos vystymo strategiją, kurioje būtų numatyta naudoti elektronines priemones visais viešųjų pirkimų procedūros etapais.

            Intelektinės nuosavybės teisė

                  —

                  Užbaigti intelektinės nuosavybės teisių derinimą ir užtikrinti, kad jos bus vykdomos, stiprinant teisėsaugos struktūras ir mechanizmus, įskaitant vykdymo priežiūros ir teismines institucijas.

            Finansinės paslaugos

                  —

                  Padaryti esminę pažangą įgyvendinant naująją kapitalo reikalavimų sistemą pagal BRSA išsamų integruotos kontrolės sistemos planą.

                  —

                  Padaryti esminę pažangą derinant ne bankų finansinio sektoriaus teisės aktus su acquis.

            Bendrovių teisė

                  —

                  Užbaigti derinimą su acquis.

                  —

                  Priimti ES standartus atitinkančią bendrojo pobūdžio finansinės atskaitomybės sistemą su visomis acquis numatytomis išimtimis.

                  —

                  Griežtinti reikalavimus teikti informaciją. Visų pirma iškelti bendrovėms bendrą reikalavimą registruoti tikrinamus juridinius asmenis ir konsoliduotas finansines ataskaitas, siekiant, kad informacija apie juos būtų paskelbta viešai.

                  —

                  Didinti visų atitinkamų institucijų gebėjimus stebėti finansinės kontrolės standartus ir laikytis jų.

            Konkurencija

                  —

                  Užtikrinti, kad būtų vykdomi antimonopolinės ir valstybės pagalbos sričių reikalavimai, ypač daug dėmesio skiriant monopolijoms ir įmonėms, turinčioms specialių ir išimtinių teisių.

                  —

                  Tęsti plieno sektoriaus pertvarkymą pagal visa apimančią sektoriaus programą, dėl kurios buvo susitarta.

                  —

                  Stengtis, kad visi rinkos dalyviai ir pagalbos teikėjai būtų geriau informuoti apie antimonopolines ir valstybės pagalbos taisykles.

            Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

                  —

                  Užbaigti telekomunikacijų srities acquis perkėlimą į nacionalinę teisę ir pasiruošti visiškam rinkos liberalizavimui.

                  —

                  Užbaigti audiovizualinių teisės aktų derinimą ir stiprinti nepriklausomos televizijos ir radijo reguliavimo institucijos gebėjimus.

            Žemės ūkis ir kaimo vystymas

                  —

                  Tęsti integruotos valdymo ir kontrolės, visų pirma žemės sklypų identifikavimo, sistemos kūrimą.

            Maisto sauga, veterinarija ir fitosanitarija

                  —

                  Suderinti veterinarijos, maisto saugos ir fitosanitarijos teisės aktus.

                  —

                  Sukurti veterinarijos, fitosanitarijos ir maisto saugos teisės aktams įgyvendinti būtinus administracinius gebėjimus.

                  —

                  Sukurti ES reikalavimus atitinkančią avių ir ožkų identifikavimo ir registravimo sistemą.

                  —

                  Modernizuoti maisto perdirbimo įmones, kad jos gebėtų atitikti ES maisto saugos standartus ir laikytis ES teisės aktų. Modernizuoti pieno ūkius.

                  —

                  Įgyvendinti maisto saugos kontrolės sistemas.

                  —

                  Sukurti kritusių gyvūnų rinkimo ir gyvūnų šalutinių produktų apdorojimo sistemas.

                  —

                  Įgyvendinti pagrindinių ligų išnaikinimo planą.

                  —

                  Priderinti augalų veislių registravimo sistemą prie ES reikalavimų.

                  —

                  Toliau derinti reikalavimus dėl pesticidų likučių su ES nuostatomis.

            Žuvininkystė

                  —

                  Užbaigti kurti valstybės ir regionų lygiu reikiamas administracines struktūras ir įrenginius, galinčius užtikrinti bendros žvejybos politikos įgyvendinimą.

            Transporto politika

                  —

                  Baigti visų transporto rūšių teisinį ir administracinį suderinimą. Kelių transporto srityje atkreipti ypatingą dėmesį į galimybę patekti į rinką, eismo saugumą, techninę apžiūrą, patikrinimus kelyje bei socialines, fiskalines taisykles ir techninius reikalavimus. Jūrų transporto srityje turi būti nustatytos laivyno saugumo taisyklės.

                  —

                  Užtikrinti kelių, jūrų ir oro transporto teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymą (visų pirma dėl skrydžių saugos ir skrydžių valdymo). Siekiant šio tikslo, padidinti institucijų, susijusių su visų rūšių civiline aviacija, kelių transporto priemonėmis ir geležinkeliais, įgyvendinimo ir vykdymo gebėjimus.

                  —

                  Užbaigti nacionalinės geležinkelių bendrovės pertvarkymą ir, laikantis acquis reikalavimų, atverti geležinkelių rinką.

                  —

                  Įgyvendinti techninio pritaikymo programą, kad Turkijos jūrų ir kelių transporto parkas atitiktų Bendrijos normas.

            Energetika

                  —

                  Užbaigti nacionalinių teisės aktų derinimą su acquis.

                  —

                  Toliau stiprinti administracines ir reguliavimo struktūras.

                  —

                  Pertvarkyti elektros energijos įmones ir atverti energijos rinkas vadovaujantis acquis.

                  —

                  Užtikrinti aukšto lygio branduolinę saugą. Kai bus sukurtas gebėjimas gaminti branduolinę energiją, visų pirma didinti reguliavimo institucijų gebėjimus, nepriklausomumą ir išteklius, daryti tai dar gerokai prieš pradedant išduoti licencijas. Užtikrinti, kad poveikio aplinkai vertinimas (PAV) būtų vykdomas griežtai pagal PAV direktyvą.

            Mokesčiai

                  —

                  Padaryti esminę pažangą derinant mokesčių teisės aktus su acquis dėl PVM, akcizų ir tiesioginio apmokestinimo, įskaitant Įmonių apmokestinimo elgesio kodeksą.

                  —

                  Toliau stiprinti ir modernizuoti mokesčių administravimą, įskaitant IT sektorių, siekiant pagerinti mokestinių pajamų surinkimą. Toliau plėtoti IT sistemas, būtinas tam, kad būtų galima keistis elektroniniais duomenimis su ES ir jos valstybėmis narėmis.

            Ekonominė ir pinigų politika

                  —

                  Užbaigti derinimą su acquis nuostatomis dėl valstybinio sektoriaus institucijų privilegijuotų santykių su finansų įstaigomis uždraudimo ir valstybinio sektoriaus tiesioginio finansavimo uždraudimo.

            Statistika

                  —

                  Patobulinti įmonių registrą taip, kad jis atitiktų ES standartus.

                  —

                  Toliau derinti makroekonomikos statistikos teisės aktus su acquis, visų pirma su jo nuostatomis dėl BVP įvertinių duomenų, suderintų vartotojų kainų indeksų, mokėjimų balanso ir užimtumo statistikos.

                  —

                  Stiprinti Valstybės statistikos instituto atliekamą koordinuotojo vaidmenį, siekiant pagerinti iš įvairių Vyriausybės tarnybų gaunamų duomenų rinkimą ir tvarkymą.

                  —

                  Renkant duomenis dažniau naudotis administraciniais šaltiniais.

                  —

                  Užbaigti finansų statistikos derinimą su ESS 95 reikalavimais.

            Socialinė politika ir užimtumas

                  —

                  Užbaigti acquis perkėlimą į nacionalinę teisę ir sustiprinti su šiomis sritimis susijusias administracines ir teisėsaugos struktūras, įskaitant darbo inspekcijas.

                  —

                  Užtikrinti socialinės politikos ir užimtumo acquis įgyvendinimą ir vykdymą.

                  —

                  Parengti nacionalinę užimtumo strategiją, siekiant dalyvauti Europos užimtumo strategijoje, įskaitant pasirengimą bendrai užimtumo politikos peržiūrai ir jos įgyvendinimą, ir sukurti gebėjimus stebėti darbo rinką ir socialinę plėtrą.

                  —

                  Vadovaujantis ES praktika, parengti nacionalinę socialinės integracijos strategiją, įskaitant duomenų rinkimą.

                  —

                  Toliau gerinti socialinę apsaugą, visų pirma įtvirtinant socialinės apsaugos ir pensijų sistemos reformą, siekiant kad ši sistema būtų finansiškai pajėgi, ir stiprinant socialinę apsaugą.

            Įmonių ir pramonės politika

                  —

                  Toliau paprastinti MVĮ verslo aplinką ir derinti MVĮ apibrėžimą su tuo, kuris naudojamas ES.

            Transeuropiniai tinklai

                  —

                  Įgyvendinti prioritetinius projektus, sudarytus remiantis Transporto infrastruktūros poreikių įvertinimu ir Europos bendrijos transeuropinio tinklo (TEN) transporto gairėmis.

                  —

                  Skatinti projektų, kurie Europos bendrijos transeuropinio tinklo (TEN) energetikos gairėse yra įvardyti kaip bendros svarbos projektai, įgyvendinimą Turkijoje.

            Regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas

                  —

                  Toliau didinti administracinius gebėjimus regioninei politikai įgyvendinti valstybės ir regionų lygiu.

                  —

                  Sukurti daugiamečio biudžeto sudarymo procedūras, nustatant prioritetinius valstybės investavimo regionuose kriterijus.

            Teisingumas, laisvė ir saugumas

                  —

                  Priderinti žandarmerijos statusą ir veikimo būdą prie Europos standartų.

                  —

                  Toliau derinti vizų teisės aktus ir praktiką su acquis.

                  —

                  Tęsti teisės aktų derinimą su acquis dėl prieglobsčio panaikinant Ženevos konvencijos geografinę išlygą. Gerinti prašymų suteikti prieglobstį svarstymų ir sprendimų sistemą ir plėtoti pabėgėliams skirtas socialinės paramos ir integracijos priemones.

                  —

                  Kovojant su narkotikais, toliau stiprinti nacionalinį pagrindinį centrą.

                  —

                  Toliau didinti muitinės gebėjimus, be kita ko, sudarant muitinių bendradarbiavimo susitarimus ir kuriant judrias priežiūros grupes.

                  —

                  Užtikrinti acquis įgyvendinimą duomenų apsaugos srityje, įkuriant nepriklausomą priežiūros instituciją.

                  —

                  Priimti ir įgyvendinti acquis bei geriausią praktiką migracijos srityje, siekiant užkirsti kelią nelegaliai migracijai.

                  —

                  Tęsti derinimą su acquis ir geriausia praktika pagal nacionalinį sienų valdymo veiklos planą, siekiant pasirengti visiškam suderinimui su Šengeno acquis.

                  —

                  Priimti ir įgyvendinti acquis dėl korupcijos, kovos su narkotikais, organizuoto nusikalstamumo, pinigų plovimo, teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose ir civilinėse bylose, euro ir Bendrijos finansinių interesų apsaugos baudžiamąja teise.

            Švietimas ir kultūra

                  —

                  Prisiderinti prie ES politikos krypčių, kuriomis siekiama apsaugoti kultūrinę įvairovę, remiantis, be kita ko, UNESCO konvencija dėl kultūrinės įvairovės.

            Aplinka

                  —

                  Tęsti derinimą prie acquis ir didinti institucinius, administracinius ir stebėsenos gebėjimus, siekiant užtikrinti aplinkos apsaugą, įskaitant duomenų rinkimą.

                  —

                  Integruoti tvaraus vystymosi principus nustatant ir įgyvendinant sektorių politiką.

                  —

                  Užtikrinti strateginio poveikio aplinkai vertinimo direktyvos su daliniais pakeitimais visišką perkėlimą į nacionalinę teisę ir palaipsnį įgyvendinimą bei vykdymą.

                  —

                  Priimti ir įgyvendinti nacionalinį atliekų tvarkymo planą.

            Muitų sąjunga

                  —

                  Užbaigti muitų teisės aktų, visų pirma dėl tarifinių kvotų valdymo, laisvųjų zonų, dvejopo naudojimo gaminių ir technologijų, prekursorių ir suklastotų bei piratinių prekių, derinimą.

                  —

                  Toliau dėti pastangas, kad būtų modernizuojamas muitinės tikrinimas ir operacijos, bei užtikrinti, kad visos muitinės turėtų IT infrastruktūrą.

                  —

                  Tęsti pasirengimą tam, kad IT sistemos taps sąveikios su ES sistemomis.

            Finansų kontrolė

                  —

                  Didinti visų institutų, dalyvaujančių valdant Bendrijos pasirengti stojimui skiriamas lėšas pagal decentralizuoto įgyvendinimo sistemą (DIS), valdymo ir priežiūros gebėjimus.

                  —

                  Parengti visas institucijas, dalyvaujančias valdant Bendrijos pasirengti stojimui skiriamas lėšas, akreditavimui pagal išplėstinę decentralizuoto įgyvendinimo sistemą (EDIS).

                  —

                  Pasirengti paskirti nepriklausomą kovos su sukčiavimu tarnybą.

                  —

                  Padidinti EB finansinius interesus ginančių administracinių struktūrų gebėjimus.

            4.   PROGRAMAVIMAS
      Finansavimo sprendimas, kurį Komisija kasmet priims laikydamasi procedūrų, nustatytų 2001 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2500/2001 dėl pasirengimo stojimui finansinės paramos Turkijai (2) (2006 m. programa) 8 straipsnyje ir reglamente dėl pasirengimo narystei paramos priemonės (IPA), kai jis bus priimtas (2007–2013 m. programos), sudarys galimybę teikti finansinę paramą Stojimo partnerystės programoje nustatytiems prioritetams įgyvendinti. Priėmus finansavimo sprendimus, su Turkija bus pasirašytas finansavimo susitarimas.
      5.   SĄLYGOS
      Bendrijos parama finansuojant projektus naudojant pasirengimo narystei priemones priklauso nuo to, kaip Turkija vykdys savo įsipareigojimus pagal EB ir Turkijos susitarimus, įskaitant Muitų sąjungos sprendimą 1/95 ir kitus sprendimus, ir kokių imsis tolesnių priemonių, kad atitiktų Kopenhagos kriterijus, ir kokią darys pažangą vykdydama konkrečias šios pataisytos Stojimo partnerystės programos prioritetines užduotis. Jei Turkija nesilaikys šių bendrųjų sąlygų, Taryba, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 2500/2001 5 straipsniu, gali priimti sprendimą sustabdyti finansinę paramą. Konkrečios sąlygos taip pat yra įtrauktos į atskiras metines programas.
      6.   STEBĖSENA
      Stojimo partnerystės programos įgyvendinimas tikrinamas naudojantis mechanizmais, nustatytais Asociacijos susitarime, ir remiantis Komisijos pažangos ataskaitomis.
      Asociacijos susitarimo pakomitečiai suteikia galimybę peržiūrėti Stojimo partnerystės prioritetų įgyvendinimą ir pažangą, daromą derinant ir įgyvendinant teisės aktus bei užtikrinant jų vykdymą. Asociacijos komitetas aptaria bendrus pokyčius, pažangą ir problemas siekiant įvykdyti Stojimo partnerystės prioritetus, taip pat konkretesnes pakomitečių jam nurodytas problemas.
      Kaip vykdomos pasirengimo stojimui finansinės paramos programos, drauge stebi Turkija ir Europos Komisija per Jungtinį priežiūros komitetą. Siekiant užtikrinti stebėsenos veiksmingumą, pagal visus finansavimo susitarimus finansuojamuose projektuose turi būti nurodyti galimi patikrinami ir išmatuojami pasiekimų rodikliai. Šiais rodikliais pagrįsta stebėsena padės Komisijai, PHARE valdymo komitetui (ir jo pratęsėjui pagal IPA) ir Turkijai vėliau prireikus perorientuoti esamas ir sukurti naujas programas.
      PHARE valdymo komitetas užtikrina, kad pagal pasirengimo narystei programą finansuojami veiksmai būtų suderinti tarpusavyje ir su Stojimo partnerystės programa, nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 2500/2001.
      Stojimo partnerystės programa, jei reikia, bus toliau iš dalies keičiama, remiantis 1998 m. kovo 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 622/98 dėl pagalbos valstybėms kandidatėms pagal pasirengimo narystei strategiją, visų pirma dėl Stojimo partnerystės programų nustatymo (3) 2 straipsniu.

         (1)  Žr. taip pat 2005 m. rugsėjo 21 d. Europos bendrijos ir jos valstybių narių deklaraciją.

         (2)  OL L 342, 2001 12 27, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005 (OL L 344, 2005 12 27, p. 23).

         (3)  OL L 85, 1998 3 20, p. 1.


title: 2011/67/ES: 2010 m. gruodžio 13 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl eurų banknotų emisijos (ECB/2010/29)

text:
9.2.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 35/26

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS
   2010 m. gruodžio 13 d.
   dėl eurų banknotų emisijos
   (nauja redakcija)
   (ECB/2010/29)
   (2011/67/ES)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 128 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 16 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Sutarties 128 straipsnio 1 dalyje ir ECBS statuto 16 straipsnyje nustatyta, kad Europos centrinio banko (ECB) Valdančioji taryba turi išimtinę teisę duoti leidimą Sąjungoje išleisti eurų banknotus. Pagal šias nuostatas, ECB ir NCB gali išleisti eurų banknotus, kurie yra vieninteliai banknotai, turintys teisėtos mokėjimo priemonės statusą valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro. Sąjungos teisėje numatyta daugelio banknotų emitentų sistema. Eurų banknotus leidžia ECB ir NCB.

               (2)

               Pagal 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (1) 10 straipsnį nuo 2002 m. sausio 1 d. ECB ir NCB leidžia į apyvartą eurų banknotus. Eurų banknotai yra vienos bendros valiutos išraiška, jiems taikoma viena bendra teisinė tvarka.

               (3)

               Eurų banknotų emisijai nereikia taikyti jokių kiekybės ar kitų apribojimų, nes banknotų išleidimas į apyvartą priklauso nuo paklausos.

               (4)

               2003 m. kovo 20 d. Sprendimas ECB/2003/4 dėl euro banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (2) nustato bendras taisykles dėl eurų banknotų. ECB nustatė bendras technines eurų banknotų specifikacijas ir kokybės kontrolės priemones, kuriomis turi būti užtikrinama, kad eurų banknotai atitiktų šias specifikacijas. Todėl visi eurų banknotai yra tokios pačios išvaizdos ir kokybės, ir tarp to paties nominalo banknotų nėra skirtumų.

               (5)

               Eurosistemos nariai visiems eurų banknotams turi taikyti vienodus banknotų priėmimo ir tvarkymo reikalavimus, nesvarbu, kuris iš jų išleido juos į apyvartą. Nacionalinės valiutos vienetais išreikštų banknotų repatrijavimo į juos išleidusį centrinį banką tvarka eurų banknotams netaikoma. Eurų banknotų emisijos tvarka pagrįsta eurų banknotų nerepatrijavimo principu.

               (6)

               Remiantis ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalimi, kiekvienam centriniam bankui, kuris yra Europos centrinių bankų sistemos narys, yra skiriamas indeksas ECB kapitalo pasirašymo rakte, kaip nustatyta 2008 m. gruodžio 12 d. Sprendime ECB/2008/23 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte (3); šis indeksas nustatomas atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičių ir bendrąjį vidaus produktą ir yra taikomas nustatant įnašus į ECB kapitalą, NCB užsienio atsargų pervedimus ECB, NCB pinigų politikos pajamų paskirstymą ir ECB pelno paskirstymą bei nuostolių pasidalijimą.

               (7)

               Visose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, eurų banknotai yra teisėta mokėjimo priemonė ir laisvai cirkuliuoja euro zonoje; Eurosistemos nariai juos pakartotinai leidžia, be to, jie gali būti laikomi ar naudojami už euro zonos ribų. Todėl įsipareigojimai dėl visos apyvartoje esančių eurų banknotų vertės emisijos Eurosistemos nariams turėtų būti paskirstyti vadovaujantis objektyviu kriterijumi. Tinkamas kriterijus yra kiekvieno NCB dalis apmokėtame ECB kapitale. Ši dalis gaunama NCB proporcingai pritaikius ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalyje nustatytą kapitalo raktą. Kadangi šis kriterijus nėra taikomas ECB, ECB leidžiamų eurų banknotų procentinę dalį turi nustatyti Valdančioji taryba.

               (8)

               Remiantis ECBS statuto 9 straipsnio 2 dalimi ir 12 straipsnio 1 dalimi, kuriose nustatytas Eurosistemos operacijų decentralizavimo principas, NCB pavedama išleisti į apyvartą ir išimti iš apyvartos visus eurų banknotus, įskaitant ir tuos, kuriuos išleido ECB. Laikantis šio principo, NCB taip pat fiziškai tvarko eurų banknotus.

               (9)

               Dėl skirtumo tarp eurų banknotų, paskirstytų kiekvienam NCB pagal banknotų paskirstymo raktą, vertės ir to NCB į apyvartą išleistų eurų banknotų vertės turėtų atsirasti vidiniai Eurosistemos likučiai. Kadangi ECB eurų banknotų į apyvartą neleidžia, jis turėtų turėti vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, lygias jo leidžiamų euro banknotų dalies vertei. Šių vidinių Eurosistemos likučių kompensavimas turi įtakos NCB pajamų pozicijoms, todėl, vadovaujantis ECBS statuto 32 straipsniu, jam yra taikomas 2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimas ECB/2010/23 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (4).

               (10)

               Vadovaujantis 2010 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimo 2010/416/ES pagal Sutarties 140 straipsnio 2 dalį dėl euro įvedimo Estijoje 2011 m. sausio 1 d. (5) 1 straipsniu, Estija atitinka būtinas sąlygas eurui įvesti, ir pagal 2003 m. Stojimo akto (6) 4 straipsnį jai taikyta išimtis nuo 2011 m. sausio 1 d. bus panaikinta.

               (11)

               Kadangi 2011 m. sausio 1 d. Estija įsives eurą, kad būtų nustatytas nuo 2011 m. sausio 1 d. taikomas banknotų paskirstymo raktas, reikia iš dalies pakeisti 2001 m. gruodžio 6 d. Sprendimą ECB/2001/15 dėl euro banknotų emisijos (7). Kadangi Sprendimas ECB/2001/15 keletą kartų jau buvo iš dalies keistas, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame sprendime:
   a)   NCB– valstybės narės, kurios valiuta yra euro, nacionalinis centrinis bankas;
   b)   eurų banknotai– tie banknotai, kurie atitinka Sprendimo ECB/2003/4 reikalavimus ir Valdančiosios tarybos nustatytas technines specifikacijas;
   c)   pasirašyto kapitalo raktas– NCB dalys (išreikštos procentinėmis dalimis) ECB pasirašytame kapitale, gautos taikant nacionaliniams centriniams bankams ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalyje nurodytus indeksus rakte ir taikomos atitinkamais finansiniais metais;
   d)   banknotų paskirstymo raktas– procentinės dalys, gaunamos atsižvelgiant į ECB dalį visoje eurų banknotų emisijoje ir taikant pasirašyto kapitalo raktą (suapvalinant iki artimiausio 0,0005 procentinio punkto kartotinio) NCB daliai šioje visoje eurų banknotų emisijoje. Jei gautos procentinės dalys nesudaro 100 %, skirtumas išlyginamas i) jei visa suma yra mažesnė už 100 %, prie mažiausios dalies (-ių) didėjančia tvarka pridedant 0,0005 procentinio punkto, kol gaunama tiksliai 100 %, arba ii) jei visa suma yra didesnė už 100 %, iš didžiausios dalies (-ių) mažėjančia tvarka atimant 0,0005 procentinio punkto, kol gaunama tiksliai 100 %. Šio sprendimo I priede nurodytas banknotų paskirstymo raktas, taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.
   2 straipsnis
   Eurų banknotų emisija
   Eurų banknotus leidžia ECB ir NCB.
   3 straipsnis
   Emitentų pareigos
   1.   NCB išleidžia eurų banknotus į apyvartą ir išima juos iš apyvartos bei atlieka bet kokį fizinį visų eurų banknotų, įskaitant tuos, kuriuos išleido ECB, tvarkymą.
   2.   Eurų banknotų turėtojų prašymu NCB keičia visus eurų banknotus į kitus tos pačios vertės eurų banknotus, arba, jei to prašo sąskaitos turėtojas, kredituoja juos į sąskaitas, laikomas priimančiame NCB.
   3.   Visus priimtus eurų banknotus NCB laiko įsipareigojimais ir tvarko juos identiškai.
   4.   NCB neperveda jų priimtų eurų banknotų kitiems NCB ir saugo tuos eurų banknotus kitai emisijai. Išimties tvarka, ir vadovaudamiesi bet kokiomis ECB valdančiosios tarybos nustatytomis taisyklėmis:

               a)

               priimantis NCB gali sunaikinti deformuotus, sugadintus, susidėvėjusius arba iš apyvartos išimtus eurų banknotus; ir

               b)

               NCB laikomi eurų banknotai dėl logistinių priežasčių gali būti urmu perskirstyti Eurosistemoje.

         4 straipsnis
   Eurų banknotų paskirstymas Eurosistemoje
   1.   Bendra apyvartoje esančių eurų banknotų vertė paskirstoma Eurosistemos nariams taikant banknotų paskirstymo raktą.
   2.   Dėl skirtumo tarp eurų banknotų, paskirstytų kiekvienam NCB pagal banknotų paskirstymo raktą, vertės ir to NCB į apyvartą išleistų eurų banknotų vertės atsiranda vidiniai Eurosistemos likučiai. ECB turi vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, proporcingas jų dalims pasirašyto kapitalo rakte, lygias jo leidžiamų euro banknotų dalies vertei.
   5 straipsnis
   Panaikinimas
   Sprendimas ECB/2001/15 panaikinamas. Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą.
   6 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja 2011 m. sausio 1 d.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2010 m. gruodžio 13 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OL L 139, 1998 5 11, p. 1.

      (2)  OL L 78, 2003 3 25, p. 16.

      (3)  OL L 21, 2009 1 24, p. 66.

      (4)  Dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

      (5)  OL L 196, 2010 7 28, p. 24.

      (6)  Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL L 236, 2003 9 23, p. 33).

      (7)  OL L 337, 2001 12 20, p. 52.

      I PRIEDAS

         BANKNOTŲ PASKIRSTYMO RAKTAS NUO 2011 M. SAUSIO 1 D.

                  Europos centrinis bankas

                  8,0000 %

                     Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  3,1895 %

                     Deutsche Bundesbank

                  24,8995 %

                     Eesti Pank

                  0,2355 %

                     Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                  1,4605 %

                     Bank of Greece

                  2,5835 %

                     Banco de España

                  10,9185 %

                     Banque de France

                  18,6985 %

                     Banca d’Italia

                  16,4310 %

                     Central Bank of Cyprus

                  0,1800 %

                     Banque centrale du Luxembourg

                  0,2295 %

                     Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                  0,0830 %

                     De Nederlandsche Bank

                  5,2440 %

                     Oesterreichische Nationalbank

                  2,5530 %

                     Banco de Portugal

                  2,3015 %

                     Banka Slovenije

                  0,4325 %

                     Národná banka Slovenska

                  0,9115 %

                     Suomen Pankki

                  1,6485 %

                  IŠ VISO

                  100,0000 %

      II PRIEDAS

         PANAIKINTAS SPRENDIMAS IR VĖLESNI JO PAKEITIMAI

                  Sprendimas ECB/2001/15

                     OL L 337, 2001 12 20, p. 52.

                  Sprendimas ECB/2003/23

                     OL L 9, 2004 1 15, p. 40.

                  Sprendimas ECB/2004/9

                     OL L 205, 2004 6 9, p. 17.

                  Sprendimas ECB/2006/25

                     OL L 24, 2007 1 31, p. 13.

                  Sprendimas ECB/2007/19

                     OL L 1, 2008 1 4, p. 7.

                  Sprendimas ECB/2008/26

                     OL L 21, 2009 1 24, p. 75.


title: 2013/69/ES: 2013 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Čekijai atstovaujantis pakaitinis narys

text:
1.2.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 32/17

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2013 m. sausio 28 d.
   kuriuo skiriamas Regionų komiteto Čekijai atstovaujantis pakaitinis narys
   (2013/69/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Čekijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

               (2)

               pasibaigus David RATH kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitiniu nariu skiriamas:

               —

               Václav NOVOTNÝ, radní hl. města Prahy.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2013 m. sausio 28 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         S. COVENEY

      (1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

      (2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.


title: 2010/392/: 2010 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimas, kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Indijos ir Malaizijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių

text:
15.7.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 180/26

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2010 m. liepos 14 d.
   kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Indijos ir Malaizijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių
   (2010/392/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
   pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   Procedūra

               (1)

               2009 m. birželio 30 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo skundą dėl tam tikrų Indijos ir Malaizijos (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių vykdomo tariamai žalingo dempingo.

               (2)

               Skundą pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių Sąjungoje, vardu pateikė Europos pramoninių tvirtinimo detalių institutas (angl. European Industrial Fasteners Institute (EIFI)).

               (3)

               Skunde pateikta dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako antidempingo tyrimui inicijuoti.

               (4)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbusi pranešimą (2) Komisija inicijavo antidempingo tyrimą dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų nagrinėjamųjų šalių kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70.

               (5)

               Tą pačią dieną Komisija inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų nagrinėjamųjų šalių kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių (3).

               (6)

               Komisija Sąjungos pramonei ir visoms žinomoms Sąjungos gamintojų asociacijoms, nagrinėjamųjų šalių eksportuotojams ir (arba) gamintojams, visoms eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijoms, importuotojams, visoms žinomoms importuotojų asociacijoms ir nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms nusiuntė klausimynus. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

         B.   Skundo atsiėmimas ir tyrimo baigimas

               (7)

               2010 m. balandžio 1 d. Komisijai pateikusi raštą EIFI oficialiai atsiėmė skundą.

               (8)

               Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį tyrimas gali būti baigiamas, jei atsiimamas skundas ir jei baigiant tyrimą neprieštaraujama Sąjungos interesams.

               (9)

               Komisija nusprendė, kad šį tyrimą reikėtų baigti, nes jį atliekant nebuvo nustatyta jokių aplinkybių, įrodančių, kad baigus tyrimą būtų pažeisti Sąjungos interesai. Apie tai buvo pranešta suinteresuotosioms šalims ir suteikta galimybė teikti pastabas. Pastabų, kuriose būtų nurodyta, kad baigus tyrimą būtų pažeisti Sąjungos interesai, negauta.

               (10)

               Todėl Komisija daro išvadą, kad antidempingo tyrimas dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų nagrinėjamųjų šalių kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių turėtų būti baigtas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Antidempingo tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Indijos ir Malaizijos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, baigiamas.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2010 m. liepos 14 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL C 190, 2009 8 13, p. 27.

      (3)  OL C 190, 2009 8 13, p. 32.


title: 2008 m. spalio 27 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/822/BUSP dėl kai kurių palestiniečių laikino priėmimo Europos Sąjungos valstybėse narėse

text:
29.10.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 285/21

      TARYBOS BENDROJI POZICIJA 2008/822/BUSP
   2008 m. spalio 27 d.
   dėl kai kurių palestiniečių laikino priėmimo Europos Sąjungos valstybėse narėse
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 15 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. spalio 30 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2007/705/BUSP dėl kai kurių palestiniečių laikino priėmimo Europos Sąjungos valstybėse narėse (1), kurioje numatyta pratęsti nacionalinių leidimų atvykti ir būti valstybių narių, nurodytų Bendrojoje pozicijoje 2002/400/BUSP (2) teritorijoje, galiojimą dar vienam 12 mėnesių laikotarpiui.

               (2)

               Remdamasi Bendrosios pozicijos 2002/400/BUSP taikymo įvertinimu, Taryba mano, kad leidimų galiojimas turėtų būti pratęstas dar vienam 12 mėnesių laikotarpiui,

         PRIĖMĖ ŠIĄ BENDRĄJĄ POZICIJĄ:
   1 straipsnis
   Bendrosios pozicijos 2002/400/BUSP 2 straipsnyje nurodytos valstybės narės pagal tos bendrosios pozicijos 3 straipsnį išduotų nacionalinių leidimų atvykti ir būti jų teritorijoje galiojimą pratęsia dar vienam 12 mėnesių laikotarpiui.
   2 straipsnis
   Taryba įvertina Bendrosios pozicijos 2002/400/BUSP taikymą per šešis mėnesius nuo šios bendrosios pozicijos priėmimo dienos.
   3 straipsnis
   Ši bendroji pozicija įsigalioja jos priėmimo dieną.
   4 straipsnis
   Ši bendroji pozicija skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge, 2008 m. spalio 27 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. BARNIER

      (1)  OL L 285, 2007 10 31, p. 54.

      (2)  OL L 138, 2002 5 28, p. 33.


title: 2011/23/ES: 2010 m. gruodžio 31 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl Eesti Pank atliekamų kapitalo apmokėjimų, užsienio atsargų pervedimų ir įnašų į Europos centrinio banko atsargas ir atidėjinius (ECB/2010/34)

text:
15.1.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 11/58

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS
   2010 m. gruodžio 31 d.
   dėl Eesti Pank atliekamų kapitalo apmokėjimų, užsienio atsargų pervedimų ir įnašų į Europos centrinio banko atsargas ir atidėjinius
   (ECB/2010/34)
   (2011/23/ES)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 30 straipsnio 1 dalį, 30 straipsnio 3 dalį, 48 straipsnio 1 dalį ir 48 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Vadovaujantis 2010 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimo 2010/416/ES pagal Sutarties 140 straipsnio 2 dalį dėl euro įvedimo Estijoje 2011 m. sausio 1 d. (1) 1 straipsniu, Estija atitinka būtinas sąlygas eurui įvesti, ir pagal 2003 m. Stojimo akto (2) 4 straipsnį jai taikyta išimtis nuo 2011 m. sausio 1 d. bus panaikinta.

               (2)

               ECBS statuto 48 straipsnio 1 dalis numato, kad valstybės narės, kurios išimtis panaikinama, nacionalinis centrinis bankas (NCB) privalo apmokėti savo pasirašytą Europos centrinio banko (ECB) kapitalo dalį taip pat, kaip ir kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, NCB. Pagal 2008 m. gruodžio 12 d. Sprendimo ECB/2008/23 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte (3) 2 straipsnį Eesti Pank indeksas ECB kapitalo rakte yra 0,1790 %. Eesti Pank jau apmokėjo savo pasirašyto ECB kapitalo dalį vadovaudamasis 2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimo ECB/2010/28 dėl Europos centrinio banko kapitalo apmokėjimo, kurį atlieka ne euro zonos nacionaliniai centriniai bankai (4), 1 straipsniu.

               (3)

               Pagal 2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimo ECB/2010/26 dėl Europos centrinio banko kapitalo padidinimo (5) 1 straipsnį nuo 2010 m. gruodžio 29 d. ECB kapitalas buvo padidintas 5 000 milijonų eurų, nuo 5 760 652 402,58 EUR iki 10 760 652 402,58 EUR. Pagal 2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimo ECB/2010/27 dėl Europos centrinio banko kapitalo padidinimo apmokėjimo, kurį atlieka valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai (6) 1 straipsnį padidintas kapitalas turi būti apmokėtas trimis lygiomis metinėmis įmokomis.

               (4)

               Taigi Eesti Pank turėtų apmokėti likusią savo pasirašyto ECB kapitalo dalį, kuri atitinka 18 539 259,01 EUR, tokia tvarka: 2011 m. sausio 3 d.9 589 259,01 EUR sumą, gautą 2010 m. gruodžio 28 d. pasirašytą ECB kapitalą (5 760 652 402,58 EUR) padauginus iš Eesti Pank indekso kapitalo rakte (0,1790 %), atėmus jo pasirašyto ECB kapitalo dalį, kurį jau buvo apmokėta pagal Sprendimą ECB/2010/27, ir papildomą 8 950 000,00 EUR sumą, gautą pasirašyto ECB kapitalo padidinimo sumą (5 000 000 000 EUR) padauginus iš Eesti Pank indekso kapitalo rakte. Pastarąją sumą Eesti Pank turėtų apmokėti trimis lygiomis įmokomis. Pirmoji įmoka turi būti sumokėta kartu su 9 589 259,01 EUR suma, o kitos dvi 2 983 333,33 EUR įmokos – per dvi darbo dienas prieš paskutinę TARGET2 darbo dieną atitinkamai 2011 ir 2012 metais.

               (5)

               ECBS statuto 48 straipsnio 1 dalis kartu su 30 straipsnio 1 dalimi numato, kad valstybės narės, kurios išimtis panaikinama, NCB taip pat privalo pervesti užsienio atsargas ECB. Remiantis ECBS statuto 48 straipsnio 1 dalimi, pervedama suma nustatoma padauginus pagal dabartinį valiutos kursą euru išreikštas užsienio atsargas, kurios jau buvo pervestos į ECB pagal ECBS statuto 30 straipsnio 1 dalį, iš atitinkamo NCB pasirašytos dalies ir dalių, kurias jau apmokėjo kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, NCB, santykio. Nustatant „užsienio atsargas, kurios jau buvo pervestos į ECB pagal 30 straipsnio 1 dalį“, reikėtų tinkamai atsižvelgti į ankstesnius ECB kapitalo rakto koregavimus (7) pagal ECBS statuto 29 straipsnio 3 dalį ir ECB kapitalo rakto išplėtimus pagal ECBS statuto 48 straipsnio 3 dalį (8). Todėl, remiantis 2008 m. gruodžio 12 d. Sprendimu ECB/2008/27, nustatančiu įnašui į Europos centrinio banko sukauptą nuosavo turto vertę ir nacionalinių centrinių bankų reikalavimų, lygių pervestoms užsienio atsargoms, pakoregavimui reikalingas priemones (9), užsienio atsargų, kurios jau buvo pervestos į ECB pagal ECBS statuto 30 straipsnio 1 dalį, atitikmuo eurais yra 145 853 596,60 EUR.

               (6)

               Užsienio atsargos, kurias turi pervesti Eesti Pank, turėtų būti išreikštos Japonijos jenomis ir auksu.

               (7)

               ECBS statuto 30 straipsnio 3 dalis numato, kad ECB privalo kiekvieną valstybės narės, kurios valiuta yra euro, NCB kredituoti reikalavimu, lygiu užsienio atsargoms, kurias jis pervedė ECB. Nuostatos dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, NCB jau kredituotų reikalavimų nominaliosios išraiškos ir atlyginimo už juos (10) taip pat turėtų būti taikomos Eesti Pank reikalavimų nominaliajai išraiškai ir atlyginimui už juos.

               (8)

               ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalis numato, kad valstybės narės, kurios išimtis panaikinama, NCB privalo įnešti savo dalį į ECB rezervus, taip pat į tuos atidėjinius, kurie prilyginami rezervams, bei į sumą, kurią dar reikės priskirti rezervams ir atidėjiniams, atitinkančią pelno ir nuostolio ataskaitos likutį, buvusį metų, po kurių panaikinta išimtis, gruodžio 31 dieną. Šio įnašo suma nustatoma vadovaujantis ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalimi.

               (9)

               Pagal analogiją Europos centrinio banko darbo reglamento (11) 3 straipsnio 5 daliai, Eesti Pank valdytojas turėjo galimybę pateikti pastabas dėl šio sprendimo iki jo priėmimo,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame sprendime:
   a)   užsienio atsargos– auksas arba grynieji pinigai;
   b)   auksas– Londono aukso prekybos rinkos asociacijos nustatyta gryna trojos aukso uncija pagal Londono luito, kuriuo prekiaujama, kokybės standartą;
   c)   grynieji pinigai– Japonijos teisėta valiuta (Japonijos jena).
   2 straipsnis
   Apmokėto kapitalo apimtis ir forma
   1.   Eesti Pank apmoka likusią savo pasirašyto ECB kapitalo dalį, kuri yra 18 539 259,01 EUR.
   2.   2011 m. sausio 3 d.Eesti Pank atskiru pervedimu per Transeuropinę automatizuotą realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemą (TARGET2) sumoka ECB pirmąją 12 572 592,35 EUR įmoką. Kitas dvi 2 983 333,33 EUR įmokas Eesti Pank sumoka per dvi darbo dienas prieš paskutinę TARGET2 darbo dieną atitinkamai 2011 ir 2012 metais.
   3.   2011 m. sausio 3 d.Eesti Pank atskiru TARGET2 pervedimu sumoka ECB palūkanas, sukauptas 2011 m. sausio 1 ir 2 d. už pagal 2 dalies pirmą sakinį ECB mokėtiną sumą. Šios palūkanos yra skaičiuojamos kasdien, naudojant faktinį virš 360 dienų apskaičiavimo metodą, taikant normą, lygią Eurosistemos naujausioje pagrindinėje refinansavimo operacijoje taikomai ribinei palūkanų normai.
   3 straipsnis
   Užsienio atsargų pervedimas
   1.   Nuo 2011 m. sausio 1 d., vadovaudamasis šiuo straipsniu ir juo remiantis nustatyta tvarka, Eesti Pank perveda į ECB Japonijos jena ir auksu išreikštą užsienio atsargų sumą, kuri yra lygi 145 853 596,60 EUR, kaip nurodyta toliau:

               Japonijos jenos grynųjų pinigų sumos atitikmuo eurais

               Aukso kiekio atitikmuo eurais

               Bendros sumos atitikmuo eurais

               123 975 557,11

               21 878 039,49

               145 853 596,60

         2.   Užsienio atsargų, kurias Eesti Pank turi pervesti pagal 1 dalį, sumos atitikmuo eurais apskaičiuojamas pagal 2010 m. gruodžio 31 d. 24 valandų trukmės rašytinės konsultavimosi procedūros tarp Eurosistemos ir Eesti Pank metu nustatytą valiutos keitimo kursą tarp euro ir Japonijos jenos, o aukso atveju – pagal JAV dolerio kainą už gryną trojos aukso unciją, kurią 2010 m. gruodžio 31 d. 10 val. 30 min. ryto Londono laiku nustato Londono aukso nustatymo centras.
   3.   Pagal 2 dalį apskaičiuotą sumą ECB kaip galima anksčiau patvirtina Eesti Pank.

   4.   Eesti Pank Japonijos jenas ECB perveda grynaisiais pinigais.
   5.   Grynieji pinigai pervedami į ECB nurodytas sąskaitas. Atsiskaitymo data grynųjų pinigų pervedimui į ECB yra 2011 m. sausio 4 d.Eesti Pank pateikia nurodymus dėl tokio pervedimo į ECB įvykdymo.
   6.   Aukso, kurį Eesti Pank perveda į ECB pagal 1 dalį, vertė yra kuo artimesnė, bet ne didesnė kaip 21 878 039,49 EUR.
   7.   Eesti Pank perveda 1 dalyje nurodytą neinvestuotą auksą į tokias sąskaitas ir ten, kur nurodo ECB. Atsiskaitymo data aukso pervedimui į ECB yra 2011 m. sausio 6 d.Eesti Pank pateikia nurodymus dėl tokio pervedimo į ECB įvykdymo.
   8.   Jei Eesti Pank perveda į ECB mažesnės vertės auksą negu 1 dalyje nurodyta suma, tai 2011 m. sausio 6 d. jis perveda sumą Japonijos jenomis grynaisiais pinigais, lygią trūkumui ECB nurodytoje sąskaitoje. Jokie tokie grynieji pinigai Japonijos jenomis nesudaro Japonijos jenomis išreikštos užsienio atsargų dalies, kurią Eesti Pank perveda į ECB pagal 1 dalyje pateiktos lentelės kairįjį stulpelį.
   9.   Skirtumas tarp 1 dalyje nurodytos bendros sumos atitikmens eurais ir 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos, jei jis yra, sureguliuojamas pagal 2010 m. gruodžio 31 d.Eesti Pank ir Europos centrinio banko susitarimą dėl Europos centrinio banko kredituojamo Eesti Pank reikalavimo pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 30 straipsnio 3 dalį (12).
   4 straipsnis
   Įnašus atitinkančių reikalavimų nominalioji išraiška, atlyginimas už juos ir terminas
   1.   Nuo 2011 m. sausio 1 d. ir atsižvelgdamas į 3 straipsnio sąlygas dėl užsienio atsargų pervedimo atsiskaitymo datų, ECB kredituoja Eesti Pank eurais išreikštu reikalavimu, atitinkančiu bendrą jo įnašo į užsienio atsargas sumą eurais. Šis reikalavimas yra 103 115 678,01 EUR.
   2.   Už ECB kredituojamą Eesti Pank reikalavimą yra atlyginama nuo atsiskaitymo datos. Sukauptos palūkanos yra skaičiuojamos kasdien, naudojant faktinį virš 360 dienų skaičiavimo metodą, taikant normą, lygią Eurosistemos naujausioje pagrindinėje refinansavimo operacijoje taikomos ribinės palūkanos normos 85 %.
   3.   Už reikalavimą atlyginama kiekvienų finansinių metų pabaigoje. Kiekvieną ketvirtį ECB informuoja Eesti Pank apie sukauptą sumą.
   4.   Reikalavimas yra negrąžinamas.
   5 straipsnis
   Įnašai į ECB rezervus ir atidėjinius
   1.   Nuo 2011 m. sausio 1 d. ir vadovaudamasis 3 straipsnio 5 ir 6 dalimis, Eesti Pank įneša savo dalį į ECB rezervus, į tuos atidėjinius, kurie prilyginami rezervams, bei į sumą, kurią dar reikės priskirti rezervams ir atidėjiniams, atitinkančią pelno ir nuostolio ataskaitos likutį, buvusį 2010 m. gruodžio 31 dieną.
   2.   Sumos, kurias turi įnešti Eesti Pank, nustatomos vadovaujantis ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalimi. 48 straipsnio 2 dalies nuorodos į „atitinkamo centrinio banko pasirašytą dalį“ ir „dalis, kurias jau apmokėjo kiti nacionaliniai centriniai bankai“ nurodo Eesti Pank ir kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, NCB indeksus ECB kapitalo rakte pagal Sprendimą ECB/2008/23.
   3.   1 dalyje „ECB rezervai“ ir „atidėjiniai, kurie prilyginami rezervams“ apima ECB bendrąjį rezervų fondą, perkainojimo sąskaitų likučius ir atidėjinius užsienio valiutos kursų, palūkanų normų, kredito, rinkos kainos ir aukso kainos rizikoms.
   4.   Vėliausiai pirmą darbo dieną po to, kai Valdančioji taryba patvirtina 2010 m. ECB metines finansines ataskaitas, ECB apskaičiuoja ir patvirtina Eesti Pank sumą, kurią Eesti Pank turi įnešti pagal 1 dalį.
   5.   Antrą darbo dieną po to, kai Valdančioji taryba patvirtina 2010 m. ECB metines finansines ataskaitas, Eesti Pank per TARGET2 sumoka ECB:

               a)

               pagal 4 dalį ECB mokėtiną sumą; ir

               b)

               nuo 2011 m. sausio 1 d. iki mokėjimo datos sukauptas palūkanas už pagal 4 dalį ECB mokėtinas sumas.

         6.   Bet kokios palūkanos, sukauptos pagal 5 dalies b punktą, yra skaičiuojamos kasdien, naudojant faktinį virš 360 dienų apskaičiavimo metodą, taikant normą, lygią Eurosistemos naujausioje pagrindinėje refinansavimo operacijoje taikomai ribinei palūkanų normai.
   6 straipsnis
   Kompetencija
   1.   Tiek, kiek tai būtina, ECB vykdomoji valdyba pateikia nurodymus Eesti Pank dėl bet kokios šio sprendimo nuostatos tolesnio patikslinimo ir įgyvendinimo bei dėl atitinkamų priemonių, kurių reikėtų imtis bet kokioms iškilusioms problemoms spręsti, pateikimo.
   2.   Valdančiajai tarybai nedelsiant pranešama apie visus Vykdomosios valdybos pagal 1 dalį pateiktus nurodymus, ir Vykdomoji valdyba laikosi visų po to priimtų Valdančiosios tarybos sprendimų.
   7 straipsnis
   Baigiamoji nuostata
   Šis sprendimas įsigalioja 2011 m. sausio 1 d.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2010 m. gruodžio 31 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OL L 196, 2010 7 28, p. 24.

      (2)  Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL L 236, 2003 9 23, p. 33).

      (3)  OL L 21, 2009 1 24, p. 66.

      (4)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 56.

      (5)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 53.

      (6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 54.

      (7)  2003 m. gruodžio 18 d. Sprendimas ECB/2003/17 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte (OL L 9, 2004 1 15, p. 27) ir 2008 m. gruodžio 12 d. Sprendimas ECB/2008/23 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte (OL L 21, 2009 1 24, p. 66).

      (8)  2004 m. balandžio 22 d. Sprendimas ECB/2004/5 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte (OL L 205, 2004 6 9, p. 5) ir 2006 m. gruodžio 15 d. Sprendimas ECB/2006/21 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte (OL L 24, 2007 1 31, p. 1).

      (9)  OL L 21, 2009 1 24, p. 77.

      (10)  Atsižvelgiant į 1998 m. lapkričio 3 d. Gaires ECB/2000/15 dėl pradinio oficialių užsienio atsargų pervedimo sudėties, vertinimo ir formų, ir dėl atitinkamų reikalavimų nominalios išraiškos ir atlyginimo už juos, su pakeitimais, padarytais 2000 m. lapkričio 16 d. gairėmis (OL L 336, 2000 12 30, p. 114).

      (11)  Priimtas 2004 m. vasario 19 d. Sprendimu ECB/2004/2 dėl Europos centrinio banko darbo reglamento patvirtinimo (OL L 80, 2004 3 18, p. 33).

      (12)  Dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje.