title: 2018 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/1925 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, dėl ES ir Tuniso 2018–2020 m. laikotarpio strateginių prioritetų priėmimo

text:
10.12.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 313/5

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/1925
         2018 m. rugsėjo 18 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, dėl ES ir Tuniso 2018–2020 m. laikotarpio strateginių prioritetų priėmimo
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 217 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į bendrą Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     1995 m. liepos 17 d. buvo pasirašytas ir 1998 m. kovo 1 d. įsigaliojo Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimas, steigiantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją (1) (toliau – Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas);

                     (2)

                     Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 80 straipsniu Asociacijos tarybai suteikti įgaliojimai priimti sprendimus, kuriuos ji laiko tinkamais Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tikslams pasiekti;

                     (3)

                     remiantis Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 90 straipsniu, Šalys turi imtis visų būtinų bendrųjų ar specialiųjų priemonių, kad įvykdytų pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą prisiimtus įsipareigojimus, ir užtikrina, kad jame nustatyti tikslai būtų pasiekti;

                     (4)

                     2015 m. lapkričio 18 d. bendras Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos komunikatas „Europos kaimynystės politikos peržiūra“ palankiai įvertintas 2015 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadose. Jose Taryba, be kita ko, patvirtino ketinanti 2016 m. pradėti naują bendradarbiavimo su šalimis partnerėmis etapą, kuriame prireikus galėtų būti nustatyti nauji partnerystės prioritetai, daug dėmesio skiriant sutartiems prioritetams ir interesams;

                     (5)

                     2016 m. rugsėjo 29 d. bendras Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos komunikatas dėl ES paramos Tunisui stiprinimo palankiai įvertintas 2016 m. spalio 17 d. Tarybos išvadose. Jose Taryba dar kartą primena savo įsipareigojimą remti pereinamąjį procesą Tunise, pabrėžia ypatingą Tuniso padėties pobūdį ir, kad ES yra strategiškai suinteresuota remti demokratiško, tvirto ir stabilaus Tuniso kūrimąsi savo kaimynystėje, taip pat būtinybę prisidėti prie politinės pažangos, lydimos tokio pat masto ekonominės pažangos, ir skatina šiuo tikslu sutelkti visas turimas ES priemones ir sustiprinti ES bei jos valstybių narių įsipareigojimą, glaudžiai bendradarbiaujant su Tuniso valdžios institucijomis;

                     (6)

                     Sąjunga ir Tuniso Respublika turėtų bendradarbiauti, kad pasiektų pagal strateginius prioritetus apibrėžtą bendrą tikslą. Klestinčios ir stabilios Tuniso demokratijos kūrimas yra abipusis strateginis interesas;

                     (7)

                     Sąjunga ir Tuniso Respublika ne tik sprendžia skubiausius uždavinius, bet ir toliau siekia pagrindinių savo ilgalaikės partnerystės tikslų, visų pirma, kurti ateities perspektyvas jaunimui, paspartinti socialines ir ekonomines reformas ir tęsti bei stiprinti perėjimo prie demokratijos procesą;

                     (8)

                     todėl Sąjungos pozicija Asociacijos taryboje dėl ES ir Tuniso 2018–2020 m. laikotarpio strateginių prioritetų priėmimo turėtų būti grindžiama pridėtu sprendimo projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, dėl ES ir Tuniso 2018–2020 m. laikotarpio strateginių prioritetų priėmimo grindžiama prie šio sprendimo pridėtu Asociacijos tarybos sprendimo projektu.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2018 m. rugsėjo 18 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               G. BLÜMEL

            (1)  OL L 97, 1998 3 30, p. 2.

            PROJEKTAS
            ES IR TUNISO ASOCIACIJOS TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1/2018
            … m. … … d.
            kuriuo patvirtinami ES ir Tuniso 2018–2020 m. laikotarpio strateginiai prioritetai
            ES IR TUNISO ASOCIACIJOS TARYBA,
            atsižvelgdama į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, steigiantį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją (1),
            kadangi:

                        (1)

                        1995 m. liepos 17 d. buvo pasirašytas ir 1998 m. kovo 1 d. įsigaliojo Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, steigiantis Europos Bendrijų ir jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją (toliau – Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas);

                        (2)

                        Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 80 straipsniu Asociacijos tarybai suteikti įgaliojimai priimti sprendimus, kuriuos ji laiko tinkamais susitarimo tikslams pasiekti;

                        (3)

                        remiantis Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 90 straipsniu, Šalys turi imtis visų būtinų bendrųjų ar specialiųjų priemonių, kad įvykdytų pagal susitarimą prisiimtus įsipareigojimus, ir užtikrina, kad būtų pasiekti susitarime nustatyti tikslai;

                        (4)

                        2016 m. persvarsčius Europos kaimynystės politiką, pasiūlyta pradėti naują bendradarbiavimo su šalimis partnerėmis etapą ir visoms susitarimo šalims suteikti daugiau atsakomybės;

                        (5)

                        Europos Sąjunga ir Tuniso Respublika nusprendė sustiprinti savo privilegijuotą partnerystę kartu patvirtindami 2018–2020 m. laikotarpio strateginius prioritetus, siekiant remti bei sustiprinti Tuniso Respublikos atsparumą ir stabilumą;

                        (6)

                        Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo šalys turėtų susitarti dėl priede išdėstyto strateginių prioritetų, kuriais ES ir Tuniso privilegijuota partnerystė įgyvendinama konkrečiu planu 2018–2020 m. laikotarpiui, teksto. Šie prioritetai turėtų padėti įgyvendinti Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, akcentuojant bendradarbiavimą bendrai apibrėžtose bendro intereso srityse,

                  PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis
               Asociacijos taryba patvirtina ES ir Tuniso 2018–2020 m. laikotarpiui strateginius prioritetus, pateiktus dokumente „Privilegijuotos ES ir Tuniso partnerystės stiprinimas. ES ir Tuniso 2018–2020 m. laikotarpio strateginiai prioritetai“, kaip išdėstyta priede, ir rekomenduoja šalims juos įgyvendinti.

               2 straipsnis
               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta …

                     ES ir Tuniso asociacijos tarybos vardu

                     Pirmininkas

               (1)  OL L 97, 1998 3 30, p. 2.

            PRIEDAS

               Privilegijuotos ES ir Tuniso partnerystės stiprinimas 2018–2020 m. laikotarpio strateginiai prioritetai

            1.   Įvadas
            Tuniso strateginis pasirinkimas – tvirti saitai su Europos erdve; klestinčios ir stabilios Tuniso demokratijos vystymas Europos Sąjungos kaimynystėje – bendras strateginis interesas.
            Privilegijuotoji ES ir Tuniso partnerystė rodo dvišalių santykių ypatingumą ir dinamiškumą, taip pat bendrą siekį plėtoti šiuos santykius siekiant, kad Tuniso saitai su Europos erdve būtų kuo tvirtesni. Ilgalaikis tikslas – sukurti būsimų santykių po 2020 m. plataus užmojo sistemą, remiantis pasiekta pažanga ir visapusiškai pasinaudojant 2018–2020 m. Europos kaimynystės politikos suteiktomis glaudesnių santykių galimybėmis.
            Pagal privilegijuotą partnerystę Tunisas įsipareigojo visiškai įgyvendinti reformas, būtinas tvariam socialiniam ir ekonominiam šalies vystymuisi, ir užtikrinti ilgalaikę perėjimo prie demokratijos pažangą. Europos Sąjunga, suvokdama uždavinių ir sunkumų, su kuriais susiduria Tunisas, mastą, dar kartą pabrėžia savo įsipareigojimą remti kuo spartesnį reformų įgyvendinimą.
            Šiame dokumente nustatyti strateginiai prioritetai – tai konkreti privilegijuotos partnerystės 2018–2020 m. išraiška. Abiejų šalių veiksmuose svarbiausias dalykas – jaunimo ateities perspektyvų sukūrimas. Daugiausia dėmesio skiriama socialinių ir ekonominių reformų spartinimui, įskaitant verslo aplinkos gerinimą, taip pat išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo sudarymui. Taip pat reikia toliau tvirtinti demokratiją – ypač svarbu veiksmingai įgyvendinti 2014 m. Konstituciją ir užtikrinti gerą valdymą. Abi šalys stiprins bendradarbiavimą saugumo bei kovos su terorizmu srityse, taip pat migracijos bei judumo srityse, užbaigdamos derybas dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos, o Tunisas vis aktyviau dalyvaus ES programose. Šias pastangas papildys intensyvesnis aukšto lygio politinis dialogas ir dialogas su pilietine visuomene, taip pat partnerystės žinomumo gerinimas.
            Šie prioritetai grindžiami Tuniso penkerių metų (2016–2020 m.) vystymo planu (1) ir bendru komunikatu „ES paramos Tunisui stiprinimas“ (2).
            2.   Privilegijuotos ES ir Tuniso partnerystės 2018–2020 m. laikotarpio strateginiai prioritetai
            Jaunimo partnerystė
            Kaip matyti iš Tuniso Prezidento ir Vyriausiosios įgaliotinės bei pirmininko pavaduotojos 2016 m. gruodžio 1 d. pradėtos ES ir Tuniso jaunimo partnerystės, ES ir Tunisas jaunimo ateities perspektyvas laiko svarbiausiu tikslu. Siekiant geriau tenkinti jaunų tunisiečių poreikius, reikės užtikrinti geresnį nuoseklumą su įvairiais vykdomais ir būsimais veiksmais. Remdamiesi dialogu, pradėtu, siekiant įgyvendinti partnerystę, ES ir Tunisas įsipareigojo stiprinti veiksmus, skirtus jaunimo užimtumui ir įsidarbinimui, judumui ir aktyvesniam jaunuolių dalyvavimui visuomeniniame gyvenime ir politikoje, ypač vietos iniciatyvose. Dėl įsidarbinamumo bus imtasi švietimo ir profesinio mokymo reformos ir kuriami glaudesni privataus sektoriaus bei švietimo ir mokymo sistemų ryšiai, taip pat bus skatinamos ir remiamos jaunų žmonių pradėtos novatoriškos iniciatyvos, ypač naujų technologijų ir kultūros srityse. Viena svarbiausių partnerystės dalių bus parama Tuniso nacionalinės jaunimo strategijos vystymui, o taip pat jaunimui skirtų institucijų bei organizacijų stiprinimas.
            Šalia įsipareigojimo dėl jaunimo, abi šalys dirbs, atsižvelgdamos į toliau išvardytus strateginius prioritetus.

                        2.1.

                        Įtraukus ir tvarus socioekonominis vystymasis
                        Politinė pažanga gali būti ilgalaikė tik tuo atveju, jei ją lydi tokio pat masto ekonominė pažanga. Atsižvelgiant į nestabilią socialinę ir ekonominę padėtį Tunise, kur nedarbo lygis yra aukštas (ypač jaunų absolventų), regioniniai ir socialiniai skirtumai dideli, vienas iš pagrindinių tikslų – padėti atkurti Tuniso ekonomiką, padaryti ją konkurencingesnę ir įvairesnę, taip pat, laikantis tarptautinių su aplinka ir klimato kaita susijusių įsipareigojimų, ją pertvarkyti įtraukiu ir tvariu būdu. ES toliau rems ir skatins struktūrines reformas.
                        Socioekonominio vystymosi srities veiksmai, visų pirma, susiję su šiais įsipareigojimais:

                                    —

                                    verslo aplinkos gerinimu ir parama privataus sektoriaus bei investicijų vystymui, visų pirma: i) įmonėms taikomų administracinių procedūrų supaprastinimu ir sumažinimu; ii) galimybių gauti finansavimą gerinimu ir iii) viešųjų ir privačiųjų investicijų skatinimu, visų pirma, veiksmingu 2016 m. investicijų įstatymo ir 2017 m. naujos redakcijos įstatymo dėl mokesčių lengvatų taikymu, atsižvelgiant į žalingą naikintinų mokesčių lengvatų pobūdį;

                                    —

                                    taip pat daug dėmesio bus skiriama aktyviam verslumo ir mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir (arba) labai mažų įmonių vystymosi skatinimui;

                                    —

                                    trūkstamų sektorių strategijų, pavyzdžiui, turizmo, nustatymu ir įgyvendinimu;

                                    —

                                    aplinkos apsaugos ir gamtos išteklių (įskaitant vandenį) valdymo gerinimu, visų pirma, įgyvendinant nacionalinę žaliosios ekonomikos strategiją ir vykdant Tuniso tarptautinius įsipareigojimus dėl klimato kaitos (nustatyto nacionalinio indėlio), mėlynosios ekonomikos ir žuvininkystės išteklių;

                                    —

                                    tradicinių sektorių ir pagrindinių pramonės bei žemės ūkio sektorių konkurencingumo didinimu, visų pirma, remiant inovacijas ir užtikrinant tvarų išteklių valdymą, ir eksporto rinkų diversifikavimu;

                                    —

                                    energetikos sektoriaus vystymu, įskaitant elektros energijos jungtis tarp ES ir Tuniso, ir atsinaujinančiųjų energijos šaltinių ir energijos vartojimo efektyvumo skatinimu;

                                    —

                                    saugios, apsaugotos, tvarios ir veiksmingos transporto sistemos vystymu, taikant suderintus standartus ir integruotą daugiarūšio transporto tinklą, siekiant pagerinti jungtis pietuose ir pietų – šiaurės jungtį;

                                    —

                                    viešųjų finansų valdymo sistemos tvirtinimu, priimant ir įgyvendinant naują pagrindinį biudžeto įstatymą, vykdant viešojo sektoriaus apskaitos audito sistemos reformą ir gerinant viešojo sektoriaus įmonių valdymą. Mokesčių reformos (mokesčių sistemos supaprastinimas, mokesčių teisingumas, decentralizacija, administravimo modernizavimas, kova su mokesčių slėpimu ir atitinkamų tarptautinių įsipareigojimų įgyvendinimas) įgyvendinimas yra esminis žingsnis, siekiant įtraukesnio šalies vystymosi. Taip pat svarbu remti vykdomas bankų sektoriaus reformas ir 2017–2021 m. nacionalinę finansinės įtraukties strategiją dėl paslaugų prieinamumo, naudojimo ir kokybės;

                                    —

                                    decentralizavimo proceso įgyvendinimu, siekiant plėtoti viešąsias paslaugas ir socialinę infrastruktūrą (visų pirma, švietimo, kultūros, sveikatos, vandens ir nuotėkų srityse) vietos bendruomenių poreikiams patenkinti ir vidaus regionų vystymo proceso spartinimu – abiejų šalių bendras įsipareigojimu laipsniškai mažinti socialinius ir ekonominius skirtumus.

                              Siekdamos skatinti socialinę pažangą, abi šalys įsipareigoja toliau skatinti:

                                    —

                                    užimtumą, visų pirma, tęsiant reformas dėl lygių galimybių gauti kokybišką švietimą ir profesinį mokymą, atitinkantį darbo rinkos poreikius, vykdant aktyvią integracijos į darbo rinką politiką;

                                    —

                                    nuoseklią ir efektyvią Tuniso politiką veiksmingos socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos srityje, visų pirma, stiprinant atitinkamų viešųjų įstaigų gebėjimus, remiant Tuniso vykdomas reformas socialinės sanglaudos srityje ir įgyvendinant ES ir Tuniso asociacijos susitarimo 67 straipsnį dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir vienodo požiūrio principų taikymo socialinės teisės aktuose, ir

                                    —

                                    įtraukų socialinį dialogą, siekiant stiprinti gebėjimus spręsti socialinio ir ekonominio disbalanso problemą, mažinti socialinę įtampą ir skatinti tikrą socialinę taiką ir kartu didinti šalies patrauklumą užsienio investuotojams.

                              Abi šalys toliau dalyvauja derybose dėl išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo (IVLPS) ir susitarė dėl konkretaus 2018 m. veiksmų plano, kuris leistų paspartinti derybas, siekiant kuo greičiau jas užbaigti. ES ir Tunisas toliau skatins Tuniso ekonomikos modernizavimą visų labui, įskaitant labiausiai skurstančių regionų ir bendruomenių, ir skatins darbo vietų kūrimą, visų pirma, jaunimui. Abi šalys įsipareigoja didinti Tuniso ekonominę integraciją į Europos rinką ir Magribo regioną.
                        Siekiant stiprinti inovacijų ir mokslinių tyrimų naudą ekonominio, socialinio ir regioninio vystymosi procesams, ES ir Tunisas stengsis integruoti Tunisą į Europos mokslinių tyrimų erdvę, tai, be kita ko, bus daroma skatinant aukštąjį mokslą, stiprinant valdymą, viešųjų mokslinių tyrimų skatinimo ir technologijų perdavimo tarp akademinio pasaulio ir pramonės subjektų mechanizmus.

                        2.2.

                        Demokratija, geras valdymas ir žmogaus teisės
                        ES ir Tunisas ir toliau ypatingą svarbą teiks demokratinės reformos procesui ir gero valdymo bei teisinės valstybės principo skatinimui, žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms ir pilietinės visuomenės vaidmens ir aktyvesnio dalyvavimo stiprinimui. Abi šalys toliau skatins politinių reformų procesą, veiksmingai įgyvendinant Tuniso konstituciją ir jo prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus.
                        Su geru valdymu ir teisinės valstybės principu susiję prioritetai:

                                    —

                                    parlamentinės institucijos stiprinimas ir nepriklausomų institucijų sukūrimas ir veiksminga veikla;

                                    —

                                    Konstitucinio Teismo įsteigimas;

                                    —

                                    demokratiško, skaidraus ir nepriklausomo rinkimų proceso įtvirtinimas;

                                    —

                                    kova su korupcija ir sukčiavimu, be kita ko, remiant nacionalinę kovos su korupcija instituciją;

                                    —

                                    teismų sistemos reforma, įskaitant didesnį jos suderinimą su tarptautiniais standartais, įskaitant Europos Tarybos standartus;

                                    —

                                    viešojo administravimo reformos ir modernizavimo strategijos įgyvendinimas, įskaitant paslaugų gerinimą centriniu ir vietos lygmenimis, sprendimų priėmimo, remiantis įrodymais, metodo nustatymas, administracinių procedūrų paprastinimas ir skaitmeninės vyriausybės plėtra;

                                    —

                                    parama decentralizavimo procesui, įskaitant vietos administracijų gebėjimų stiprinimą ir biudžetą, visų pirma, atsižvelgiant į 2018 m. gegužės mėn. savivaldybių rinkimus, pilietinės visuomenės organizacijų, jų vaidmens ir indėlio į sprendimų priėmimo procesą stiprinimas, taip pat piliečių, ypač jaunimo, dalyvavimo politiniame gyvenime ir sprendimų priėmimo procese stiprinimas.

                              Prioritetiniai įsipareigojimai dėl pagarbos žmogaus teisėms ir jų skatinimo:

                                    —

                                    teisės aktų derinimo su konstituciniais ir tarptautiniais standartais užbaigimas, Tuniso bendradarbiavimas daugiašaliuose forumuose ir pagal visuotinį periodinį vertinimą prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimas;

                                    —

                                    parama pastangoms, kovojant su bet kokia diskriminacija, kankinimais (įskaitant įsipareigojimus, prisiimtus Komitete prieš kankinimą) ir apsaugant pažeidžiamoje padėtyje esančius asmenis bei skatinant moterų, vaikų ir migrantų teises;

                                    —

                                    parama novatoriškai Tuniso kovai su smurtu prieš moteris, užtikrinant visapusišką vyrų ir moterų lygybę ir skatinant moterų vaidmenį visose srityse, įskaitant ekonomikos ir politikos sritis;

                                    —

                                    saviraiškos laisvės ir laisvės jungtis į asociacijas apsauga;

                                    —

                                    teisė į asmens duomenų apsaugą ir

                                    —

                                    pagarba žmogaus teisėms saugumo srityje.

                        2.3.

                        Draugiški tautų santykiai, judumas ir migracija
                        Tuniso ir Europos visuomenių suartinimas yra itin svarbus privilegijuotos partnerystės ramstis, stiprinant bendravimą tarp žmonių, visuomenių ir kultūrų. Šis judumo aspektas yra ypač svarbus, įgyvendinant jaunimo partnerystę. Šių pastangų pagrindas bus veiksmingas Tuniso įtraukimas į programą „Horizontas 2020“ ir jo dalyvavimas programose „Kūrybiška Europa“ ir „Erasmus +“.
                        Suderintas migracijos valdymas – tiek Tuniso, tiek ES politinis prioritetas. Abi šalys įsipareigoja stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą, be kita ko, įgyvendindamos partnerystę judumo srityje, stiprindamos kovą su pagrindinėmis neteisėtos migracijos priežastimis ir Europai remiant Tuniso prieglobsčio sistemos sukūrimą. Šis bendradarbiavimas, kuris taip pat atspindi regioninį šių klausimų aspektą, apima:

                                    —

                                    Tuniso nacionalinės migracijos strategijos įgyvendinimą; prieglobsčio ir tarptautinės apsaugos, įskaitant tinkamą teisinę sistemą, įgyvendinimą;

                                    —

                                    derybų dėl readmisijos ir vizų režimo supaprastinimo susitarimų užbaigimą;

                                    —

                                    gerą teisėtos migracijos valdymą, užtikrinant geresnį koordinavimą su ES valstybėmis narėmis, laikantis jų kompetencijos, be kita ko, sukuriant bandomąsias judumo ir geresnės migrantų integracijos priimančiosiose šalyse sistemas;

                                    —

                                    paramą užsienyje gyvenančių Tuniso piliečių mobilizavimui dėl investicijų į novatoriškus sektorius Tunise;

                                    —

                                    paramą neteisėtos migracijos prevencijai, visų pirma, geriau atsižvelgiant į migracijos klausimus vystymosi strategijose; tai taip pat apima geresnį sienų valdymą ir informavimo apie neteisėtos migracijos pavojus kampanijas;

                                    —

                                    paramą neteisėto migrantų gabenimo ir prekybos žmonėmis prevencijai ir kovai su šiais reiškiniais, be kita ko, nustatant nusikaltėlių tinklus ir imantis prieš juos teisinių veiksmų ir

                                    —

                                    bendradarbiavimo grąžinimo ir readmisijos srityje gerinimą, įskaitant paramą tvariai grąžinamų tunisiečių reintegracijai.

                        2.4.

                        Saugumas ir kova su terorizmu
                        ES ir Tunisas susiduria su bendrais saugumo uždaviniais, kuriems spręsti reikia suderintų abiejų šalių veiksmų, vykdomų, gerbiant bendras demokratines vertybes ir žmogaus teises.
                        Tunisas ketina įgyvendinti visapusišką daugiasektorinę kovos su terorizmu ir smurtiniu ekstremizmu strategiją. Prioritetinės bendradarbiavimo sritys:

                                    —

                                    nacionalinės kovos su terorizmu strategijos įgyvendinimas, visų pirma, tobulinant ir modernizuojant teisės aktus ir saugumo bei teismines institucijas, laikantis Konstitucijoje įtvirtintų demokratinių vertybių;

                                    —

                                    saugumo sektoriaus reformai ir modernizavimui skirtos paramos programos įgyvendinimo spartinimas, įskaitant saugumo pajėgų atskaitingumą, ir bendradarbiavimo šioje srityje stiprinimas, atsižvelgiant į padarytą pažangą;

                                    —

                                    kova su pinigų plovimu ir organizuoto nusikalstamumo bei terorizmo finansavimu, be kita ko, įgyvendinant veiksmingą veiksmų plano, dėl kurio susitarta su Finansinių veiksmų darbo grupe, įgyvendinimą;

                                    —

                                    visapusiškos radikalėjimo prevencijos politikos vystymas;

                                    —

                                    užsienio kovotojų sugrįžimas;

                                    —

                                    pagalbos terorizmo aukoms ir jų apsaugos politikos vystymas;

                                    —

                                    kova su organizuotu nusikalstamumu, visų pirma, prekyba šaunamaisiais ginklais ir narkotikais;

                                    —

                                    parama nacionalinės saugumo strategijos įgyvendinimui;

                                    —

                                    bendradarbiavimo su kompetentingomis Europos Sąjungos agentūromis stiprinimas ir

                                    —

                                    bendradarbiavimas nelaimių valdymo ir rizikos prevencijos srityje.

                              Europos Sąjunga taip pat toliau visapusiškai dalyvaus G7 + 6 grupės, atsakingos už pagrindinių Tuniso partnerių koordinavimą, veikloje.
                        Be to, tikėtina, kad bus parengtos kitos su saugumu ir (arba) gynyba susijusios partnerystės sritys.

                  3.   Tolesni veiksmai, siekiant sustiprinti privilegijuotą ES ir Tuniso partnerystę
            Dėl abiejų šalių jų santykiams teikiamos svarbos politiniai ryšiai ir toliau bus intensyvūs, bus daug reguliarių vizitų, kurie bus platesnio politinio dialogo visais abiem pusėms svarbiais klausimais, be kita ko regioniniais ir tarptautiniais, dalis. Reikėtų sustiprinti šių diskusijų regioninį aspektą. Šalys dar kartą patvirtina jų bendradarbiavimo Viduržemio jūros sąjungoje svarbą. Be esamų dialogų, abi šalys tęs darbą dėl aukšto lygio ES ir Tuniso susitikimų ir Tuniso ministrų dalyvavimo tam tikruose teminiuose neformaliuose Europos Sąjungos Tarybos narių susirinkimuose. Abi šalys ragina plėtoti Europos Parlamento ir Liaudies atstovų asamblėjos parlamentinį bendradarbiavimą.
            Pagrindinės instancijos veiksmingam partnerystės įgyvendinimui užtikrinti ir toliau bus Asociacijos susitarimo institucijos (Asociacijos taryba, Asociacijos komitetas ir techniniai pakomitečiai). ES ir Tunisas įsipareigoja didinti savo darbo veiksmingumą ir pridėtinę vertę ir, kiek įmanoma, sugrupuoti darbus pagal pagrindines prioritetų temas, atsižvelgdami į strateginius prioritetus.
            Tam, kad pirmiau išvardyti prioritetai būtų kuo apčiuopiamesni, ES sutinka su Tuniso siūlomomis veiksmų gairėmis. Šiame viešame dokumente pateikiamos skubiausios priemonės (teisėkūros, strateginės ir veiklos), būtinos šalies socialiniam ir ekonominiam atsigavimui. Šis veiksmų planas yra lanksti ir operatyvi kas pusmetį vykdomos stebėsenos sistema.
            Bendrame komunikate ES įsipareigojo reikšmingai didinti finansinę paramą Tunisui pagal kaimynystės priemonę. ES ir Tunisas maksimaliai pasinaudos esamomis finansinėmis galimybėmis, įskaitant teikiamas naujo ES išorės investicijų plano, išnaudodami papildomumą ir finansinio sverto poveikį tarp ES dotacijų ir finansų įstaigų teikiamų paskolų. Abi šalys įsipareigoja stiprinti politinio ir sektorių dialogo sąveiką ir finansinio bendradarbiavimo įgyvendinimą. Be to, jos stengsis stiprinti koordinavimo mechanizmus ir dialogą su finansiniais partneriais bei tarptautiniais paramos teikėjais, už kuriuos yra atsakinga Tuniso pusė, kiek tai susiję su prioritetų nustatymu ir įgyvendinimu.
            Galiausiai abi šalys įsipareigoja užtikrinti didesnį ES ir Tuniso strateginių santykių žinomumą ir geriau pristatyti jų bendradarbiavimo teikiamą naudą piliečiams abipus Viduržemio jūros.

               (1)  Šiuo planu remiama nauja tvaraus ir įtraukaus augimo vystymo sistema; plano struktūros pagrindas – penki prioritetai: i) geras valdymas, viešojo administravimo reforma ir kova su korupcija; ii) perėjimas nuo žemų sąnaudų ekonomikos prie ekonomikos centro; iii) žmogaus socialinė raida ir socialinė įtrauktis; iv) regionų siekių įgyvendinimas ir v) žalioji ekonomika, kuri yra darnaus vystymosi ramstis.

               (2)  Šiame Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai (2016 m. rugsėjo 29 d., JOIN(2016) 47 final) kalbama apie penkias kryptis: i) gero valdymo ir viešojo administravimo reformos skatinimas; ii) pilietinės visuomenės vaidmens stiprinimas; iii) investavimas į ateitį: darbo vietų kūrimas ir tvaraus ekonominio vystymosi skatinimas; iv) socialinių skirtumų mažinimas; v) parama sprendžiant saugumo problemas; vi) bendros pastangos geriau valdyti migraciją ir judumą.