title: 2014 m. liepos 9 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 273/14/COL dėl įmonės Scandinavian Airlines finansavimo taikant naująją atnaujinamojo kredito priemonę (Norvegija) [2015/2023]

text:
12.11.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 295/47

         ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS
   Nr. 273/14/COL
   2014 m. liepos 9 d.
   dėl įmonės Scandinavian Airlines finansavimo taikant naująją atnaujinamojo kredito priemonę (Norvegija) [2015/2023]
   ELPA PRIEžIŪROS INSTITUCIJA (toliau – Institucija),
   ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61 ir 109 straipsnius ir 26 bei 27 protokolus,
   ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 24 straipsnį,
   ATSIŽVELGDAMA į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į jo I dalies 1 straipsnio 2 dalį ir II dalies 7 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:
   I.   FAKTAI

   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               2012 m. spalio mėn. pabaigoje į Instituciją ir Europos Komisiją (toliau – Komisija) neoficialiai kreipėsi Norvegija, Danija ir Švedija (toliau kartu – valstybės) dėl jų ketinimo dalyvauti Scandinavian Airlines (toliau – SAS, SAS grupė arba įmonė) suteikiant naująją atnaujinamojo kredito priemonę (toliau – naujoji AKP). 2012 m. lapkričio 12 d. valstybės nusprendė dalyvauti suteikiant naująją AKP, tačiau Institucijai apie šią priemonę oficialiai nepranešė.

               (2)

               2013 m. vasario 5 d. Institucija gavo Europos pigių skrydžių oro transporto bendrovių asociacijos (toliau – ELFAA) skundą dėl valstybių dalyvavimo suteikiant atnaujinamojo kredito priemonę. 2013 m. vasario 18 d. raštu Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti savo pastabas dėl skundo ir įtarimų neteisėtos valstybės pagalbos teikimu.

               (3)

               Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2013 m. kovo 25 d. raštu. Be to, 2013 m. birželio 6 d. raštu jos pateikė papildomos informacijos.

               (4)

               2013 m. birželio 19 d. Sprendimu Nr. 259/13/COL Institucija pradėjo oficialų tyrimą dėl galimai neteisėtos pagalbos įmonei SAS, suteikiant naująją AKP (toliau – sprendimas pradėti tyrimą). Sprendimas pradėti tyrimą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (1). Norvegijos valdžios institucijos, SAS grupė ir įmonė Foundation Asset Management Sweden AB (toliau – įmonė FAM) (2) pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą. 2013 m. lapkričio 6 d. Institucija iš SAS grupės ir įmonės FAM gautas pastabas perdavė Norvegijos valdžios institucijoms ir suteikė joms galimybę atsakyti. 2013 m. gruodžio 6 d. rašte Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad neturi pastabų dėl SAS grupės ir įmonės FAM pateiktų pastabų.

               (5)

               2014 m. vasario 25 d. raštu Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti daugiau informacijos. Ši informacija perduota 2014 m. kovo 27 d. raštu.

               (6)

               2014 m. kovo 6 d. raštu Norvegijos valdžios institucijos pranešė Institucijai, kad įmonė SAS nusprendė atšaukti naująją AKP ir ištirti alternatyvias nuosavo kapitalo bazės stiprinimo galimybes. Atšaukimas įsigaliojo 2014 m. kovo 4 d.

               (7)

               Vykdydama šią procedūrą, Institucija pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) 109 straipsnio 1 dalį, taikomą kartu su ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 24 straipsniu, yra kompetentinga įvertinti, ar Norvegija laikėsi EEE susitarimo nuostatų. Kita vertus, tik Komisija yra kompetentinga įvertinti, ar Danija ir Švedija laikėsi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) nuostatų. Be to, Institucija ir Komisija, remdamosi EEE susitarimo 109 straipsnio 2 dalimi ir 27 protokolu ir siekdamos užtikrinti vienodą jų taikymą EEE, bendradarbiauja, keičiasi informacija ir tariasi viena su kita spręsdamos priežiūros politikos klausimus ir nagrinėdamos atskiras bylas.

               (8)

               Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes ir lygiagrečią abiejų institucijų kompetenciją nagrinėjant šią bylą, Institucija, prieš priimdama šį sprendimą, bendradarbiavo ir tarėsi su Komisija.

         2.   SKANDINAVIJOS ORO TRANSPORTO RINKA

               (9)

               Remiantis turimomis žiniomis, 2001–2011 m. Skandinavijos oro transporto rinka (apimanti Daniją, Švediją, Suomiją ir Norvegiją), vertinant pagal ASK (3), išaugo 126 %. Beveik visas Skandinavijos trumpojo nuotolio skrydžių rinkos augimas susijęs su pigių skrydžių bendrovėmis, pirmiausia Norwegian Air Shuttle ir Ryanair. Apskaičiuota, kad pigių skrydžių bendrovių augimas sudarė 90 % augimo per tą laikotarpį (4).

               (10)

               Nepaisant pigių skrydžių bendrovių reikšmės didėjimo, SAS tebėra didžiausias Skandinavijos rinkos dalyvis, numatoma jo rinkos dalis 2011 m. – 35,6 %, t. y. gerokai mažesnė už šios bendrovės prieš dešimtmetį turėtas istoriškai didžiausias rinkos dalis, sudariusias daugiau kaip 50 % Norwegian Air Shuttle ir Ryanair tais metais atitinkamai užėmė 18,7 % ir 6,8 % rinkos.

         3.   PAGALBOS GAVĖJAS

               (11)

               SAS yra valstybių vežėja, didžiausia Skandinavijos oro transporto bendrovė ir aštunta pagal dydį Europos oro transporto bendrovė. Be to, ji yra viena iš Star Alliance steigėjų. Oro transporto bendrovių grupės, kuriai priklauso Scandinavian Airlines, Widerøe
                   (5) ir Blue1, būstinė yra Stokholme, o jos centrinis Europos ir tarpžemyninis oro uostas yra Kopenhagos oro uostas. 2013 m. SAS pervežė apie 28 mln. keleivių ir gavo apie 42 mlrd. SEK pajamų.

               (12)

               Dabar valstybėms priklauso 50 % SAS akcijų: Švedijai – 21,4 %, Danijai – 14,3 %, Norvegijai – 14,3 %. Pagrindinis privatus akcininkas yra fondas Knut and Alice Wallenberg Foundation (toliau – fondas KAW) (7,6 %), o kitiems akcininkams priklauso 1,5 % arba mažiau akcijų.

                  1 lentelė

                  Pagrindiniai SAS AB akcininkai 2012 m. kovo 31 d.
                   (6)

                           Akcininko pavadinimas

                           Iš viso (%)

                           Švedijos vyriausybė

                           21,4

                           Danijos vyriausybė

                           14,3

                           Norvegijos vyriausybė

                           14,3

                           Knut and Alice Wallenberg Foundation

                           7,6

                           Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension

                           1,5

                           A.H Värdepapper AB

                           1,4

                           Unionen

                           1,4

                           Danijos nacionalinis bankas

                           1,4

                           Robur Försäkring

                           0,9

                           Ponderus Försäkring

                           0,8

                           Andra AP-fonden

                           0,5

                           Tredje AP-fonden

                           0,5

                           SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79

                           0,5

                           Nordnet Pensionsförsäkring AB

                           0,4

                           Swedbank Robur Sverigefond

                           0,4

                           Swedbank Robur Sverigefond Mega

                           0,3

                           JPM Chase NA

                           0,3

                           AMF Aktiefond Småbolag

                           0,3

                           JP Morgan Bank

                           0,3

                           KPA Pensionsförsäkring AB

                           0,2

                           Nomura International

                           0,2

               (13)

               SAS finansinė padėtis buvo prasta kelerius metus, 2008–2013 m. nuolat patirta nuostolių. 2012 m. lapkričio mėn. Standard and Poor (toliau – S&P) SAS kredito reitingą sumažino nuo B- iki CCC+ (7). Prie šių sunkumų prisidėjo rinkos sąlygos – didelės degalų kainos ir neaiški paklausa.

               (14)

               Pirmiausia iš bendrovės metinių ataskaitų matyti, kad 2008–2012 m. SAS kasmet patyrė didelių nuostolių, užregistruotos didelės grynosios finansinės skolos sumos.

                  2 lentelė

                  2007–2012 m. SAS pagrindiniai finansiniai duomenys (mln. SEK)
                   (8)

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.
                           (sausio–spalio mėn.)

                           Įplaukos

                           50 958

                           52 870

                           44 918

                           41 070

                           41 412

                           35 986

                           Grynoji finansinė skola

                           1 231

                           8 912

                           6 504

                           2 862

                           7 017

                           6 549

                           Pajamos prieš mokesčius

                           1 044

                           – 969

                           – 3 423

                           – 3 069

                           – 1 629

                           – 1 245

                           Grynosios pajamos

                           636

                           – 6 360

                           – 2 947

                           – 2 218

                           – 1 687

                           – 985

                           Pinigų srautas per metus

                           – 1 839

                           – 3 084

                           – 1 741

                           868

                           – 1 243

                           – 1 018

                           Panaudoto kapitalo grąža, %

                           6,7

                           – 19,6

                           – 11,7

                           – 7,6

                           – 2,2

                           – 8,1

                           Buhalterinio nuosavo kapitalo grąža atskaičius mokesčius procentais

                           3,8

                           – 47,6

                           – 26,8

                           – 17,0

                           – 12,0

                           – 24,8

                           Palūkanų padengimo santykis, %

                           1,8

                           – 5,3

                           – 4,4

                           – 1,9

                           – 0,6

                           – 1,6

               (15)

               Blogėjant finansinei padėčiai, 2009–2010 m. SAS įgyvendino esminio išlaidų mažinimo programą („Core SAS“). Įgyvendindama šią programą, SAS turėjo padidinti nuosavą kapitalą du kartus išleisdama naujas akcijas bendrovės akcininkams: i) 2009 m. balandžio mėn. – 6 mlrd. SEK ir ii) 2010 m. gegužės mėn. – 5 mlrd. SEK (9).

               (16)

               Su didžiausiais finansiniais sunkumais SAS susidūrė 2012 m., kai bendrovė pristatė veiklos planą „4 Excellence Next Generation“ (toliau – 4XNG planas), kurį oro transporto bendrovės vadovybė parengė kaip paskutinį bandymą gelbėti SAS (10). Be to, 2012 m. lapkričio mėn. spaudoje paskelbta apie SAS bankroto galimybę (11).

         4.   PRIEMONĖS APRAŠAS. NAUJOJI AKP (2012 M.)

               (17)

               Kaip ir kitos pasaulinės oro transporto bendrovės, SAS, siekdama išlaikyti minimalų likvidumą, naudojosi išorės kredito priemonėmis. Nuo 2006 m. gruodžio 20 d. SAS naudojosi AKP, kurios terminas buvo 2013 m. birželio mėn. (toliau – senoji AKP). Senosios AKP suma buvo 366 mln. EUR, ją teikė tik tam tikri bankai […]. Jai taip pat taikyti keli finansiniai įsipareigojimai arba sąlygos […].

               (18)

               2011 m. gruodžio mėn., blogėjant bendrovės veiklos rezultatams, SAS vadovybė nusprendė pasinaudoti visa senosios AKP suma. 2012 m. sausio mėn. SAS patronuojamajai įmonei (Spanair) paprašius jai taikyti bankroto procedūrą, SAS pradėjo derybas su bankais ir sutarė dėl susitarimo atnaujinimo nuo 2012 m. kovo 15 d. Pagal šį susitarimą padidėjo senosios AKP kaina, sugriežtintos pasinaudojimo kreditu sąlygos ir pareikalauta, kad SAS užtikrintų nedelsiamą visos panaudotos sumos grąžinimą. Be to, SAS skolintojams turėjo pateikti rekapitalizavimo planą, kuris turėjo būti patvirtintas valdybos ir pagrindinių akcininkų, t. y. valstybių ir fondo KAW.

               (19)

               Rekapitalizavimo planas buvo pagrįstas vadinamuoju 4XNG planu, kuris buvo pradėtas rengti dar 2012 m. pradžioje. Be to, į 4XNG planą įtraukti rūpimi klausimai, kuriuos 2012 m. gegužės mėn. […] pateikė dėl esamo SAS veiklos plano, pavadinto „4 Excellence“ (toliau – 4X planas). SAS nuomone, 4XNG veiklos planas suteiks galimybę tapti finansiškai nepriklausoma oro transporto bendrove. Šiame plane nustatyta keletas finansinių tikslų, kuriuos SAS turi pasiekti 2014–2015 finansiniais metais. Tarp šių tikslų – 8 % pelningumas prieš sumokant palūkanas ir mokesčius, 20 % finansinės parengties rodiklis ir didesnis kaip 35 % nuosavo kapitalo rodiklis (nuosavo kapitalo ir turto santykis). Manyta, kad 4XNG planas padės SAS kasmet apie 3 mlrd. SEK padidinti savo pajamas prieš mokesčius, o jam įgyvendinti reikės apie 1,5 mlrd. SEK restruktūrizavimo ir vienkartinių išlaidų.

               (20)

               Kitas 4XNG plane nustatytas tikslas buvo parengti bendrovę nuo 2013 m. lapkričio mėn. taikyti naujas pensijų apskaitos taisykles, kurios, kaip manyta, turės neigiamos įtakos SAS grupės nuosavam kapitalui. Be to, į planą įtrauktas įsipareigojimas įgyvendinti turto perleidimo ir finansavimo planą, pagal kurį iš viso būtų galima gauti apie 3 mlrd. SEK grynųjų piniginių įplaukų. Pagal turto perleidimo planą buvo numatyta (12): i) patronuojamosios regioninės Norvegijos oro transporto įmonės Widerøe pardavimas (13), ii) mažumos dalies akcijų investicijų į […] pardavimas, iii) su oro uostu susijusių nekilnojamojo turto teisių pardavimas, iv) antžeminių paslaugų veiklos perdavimas (14), v) orlaivių variklių pardavimas (15), vi) su […] susijęs pardavimo ir atgalinės išperkamosios nuomos arba kitas finansinis sandoris, vii) valdymo sistemų ir skambučių centrų veiklos perdavimas (16) ir viii) trijų orlaivių Q400 pardavimas arba užtikrintas finansavimas.

               (21)

               Norvegija tvirtina, kad 4XNG planas buvo pagrįstas finansavimusi, t. y. kad SAS iš veiklos ir nepagrindinių turto perleidimo operacijų gautų pakankamai piniginių įplaukų, kad galėtų finansuoti išankstines 4XNG plano įgyvendinimo sąnaudas. Tačiau SAS buvo susirūpinusi, kad dėl didelių išankstinių 4XNG plano įgyvendinimo sąnaudų investuotojai prastai vertina likvidumo padėtį. Todėl SAS paprašė pratęsti senąją AKP ir kartu, remiant valstybėms ir fondui KAW, suteikti naują AKP. Tačiau SAS tvirtino, kad nei senąja (pratęstąja), nei naująja AKP nebūtų pasinaudota.

               (22)

               Naujosios AKP svarstymai prasidėjo 2012 m. birželio 4 d. (17) Iš pradžių, remdamiesi rekapitalizavimo planu (žr. (18) dalį), bankai, kurie buvo skolintojai suteikiant senąją AKP, pareikalavo, kad valstybės surengtų naują kapitalo formavimo, t. y. akcijų išleidimo, etapą, nes jie nenorėjo vieni remti naujosios AKP. Tačiau valstybės atmetė šį pasiūlymą.

               (23)

               Pasiderėję bankai pritarė naujajai AKP, kuri būtų sudaryta kartu su valstybėmis ir fondu KAW ir struktūrizuota griežtai vienodomis sąlygomis, netaikant jokio antraeiliškumo arba neproporcingų teisių į užtikrinimo priemonę. Reikia atkreipti dėmesį, jog iš pradžių buvo numatyta, kad naujosios AKP dydis bus [3–6] mlrd. SEK, nors turima užtikrinimo priemonė tesiekė [1–4] mlrd. SEK. 2012 m. spalio 22 d. naujosios AKP dydis galiausiai buvo sumažintas iki 3,5 mlrd. SEK (apie 400 mln. EUR).

               (24)

               Naująją AKP teikė tie patys bankai, kurie teikė senąją AKP (išskyrus vieną) (18), valstybės ir fondas KAW. Apie 50 % naujosios AKP suteikė valstybės, atsižvelgdamos į jų turimą SAS akcijų dalį, o likusius 50 % – bankai ir fondas KAW. Suteikiant naująją AKP, valstybės ir fondas KAW dalyvavo tokiomis pat sąlygomis (mokesčių, palūkanų normų, įsipareigojimų požiūriu).

               (25)

               Pagrindinės naujosios AKP savybės buvo tokios:

                           —

                           ji buvo padalyta į dvi sudedamąsias atnaujinamojo kredito priemones – 2 mlrd. SEK (A priemonė) ir 1,5 mlrd. SEK (B priemonė), prie jų valstybės prisidėjo 50 %. Nustatant abiejų priemonių kainodaros sąlygas, įtrauktas išankstinis mokestis, įsipareigojimo mokestis, naudojimosi mokestis, marža ir pasitraukimo mokestis,

                           —

                           kad galėtų pasinaudoti AKP, SAS turėjo įvykdyti tam tikras sąlygas, kurios B priemonei nustatytos griežtesnės nei A priemonei (19),

                           —

                           suteikiant naująją AKP toliau buvo naudojamas senosios AKP užtikrinimo priemonių rinkinys, be to, skolintojams suteikta garantija įkeičiant visas Widerøe akcijas ir visą kitą neįkeistą SAS grupės ilgalaikį turtą, turėtą 2012 m. gruodžio mėn. Taigi su naująja AKP buvo susieta pirmumo teisė naudotis įvairaus SAS turto, įskaitant 100 % jo patronuojamųjų įmonių Widerøe ir SAS Spare Engine akcijų, 18 orlaivių ir įvairius nekilnojamojo turto objektus, užtikrinimo priemone. Šių užtikrinimo priemonių balansinė vertė sudarė maždaug 2,7 mlrd. SEK (t. y. apie 75 % naujosios AKP); jos proporcingai paskirstytos A ir B priemonėms,

                           —

                           naudotis B priemone būtų buvę galima tik visiškai išnaudojus A priemonę. Nuo 2014 m. sausio 1 d. SAS būtų galėjusi juo pasinaudoti tik tuo atveju, jeigu būtų baigtas Widerøe turto arba akcijų pardavimas,

                           —

                           naujosios AKP terminas buvo 2015 m. kovo 31 d.

               (26)

               Dėl naujosios AKP sąlygų sutarta 2012 m. spalio 25 d. Vis dėlto ją, be kita ko, turėjo patvirtinti kiekvienos valstybės parlamentai ir dėl jos profesinės sąjungos turėjo pasirašyti susitarimus su pilotų kabinos ir keleivių salono įgulos nariais.

               (27)

               Valstybės pateikė 2012 m. lapkričio 7 d. CITI parengtą ataskaitą (toliau – CITI ataskaita), kurioje siekta įvertinti, ar privatus investuotojas labai panašiomis aplinkybėmis į tas, su kuriomis susidūrė valstybės, būtų galėjęs panašiomis sąlygomis dalyvauti suteikiant naująją AKP. Darant prielaidą, kad 4XNG planas bus sėkmingai įgyvendintas pagal pagrindinį scenarijų, CITI ataskaitoje padaryta išvada, valstybėms dalyvaujant suteikiant naująją AKP būtų gauta [90–140 %] vidinė grąžos norma, [4–9 kartus] pinigines įmokas viršijančios piniginės įplaukos, o nuosavo kapitalo vertė padidėtų apie [700–1 200 %] (nuo 2012 m. lapkričio mėn. iki 2015 m. kovo mėn.) Todėl CITI ataskaitoje padaryta išvada, kad valstybių reikalaujama grąža būtų bent jau ne mažesnė už tą, kurios panašiomis aplinkybėmis reikalautų privatūs investuotojai. Tačiau CITI ataskaitoje neįvertinta SAS 4XNG plano pagrindinio scenarijaus sėkmingo įgyvendinimo tikimybė ir nukrypimų nuo pagrindinio scenarijaus, pvz., nepagrindinio turto nepavertinimo piniginėmis lėšomis, poveikis.

               (28)

               2012 m. gruodžio 19 d. SAS paskelbė, kad įvykdytos visos būtinos naujosios AKP įsigaliojimo sąlygos (žr. (26) dalį), įskaitant valstybių parlamentų patvirtinimą. Nuo tos dienos iki 2014 m. kovo 3 d. buvo galima pasinaudoti naująja AKP, pakeitusia senąją AKP (20).

               (29)

               2013 m. birželio 6 d. raštu Norvegija paaiškino, kad pardavus 80 % Widerøe akcijų (žr. (20) dalį), valstybės ir bankai skolintojai susitarė su SAS pakeisti naujosios AKP sąlygas, nors susitarimas dėl pakeitimų dar nebuvo oficialiai pasirašytas. Savo pastabose, pateiktose vykdant oficialų tyrimą, Norvegijos valdžios institucijos pranešė Institucijai, kad naujosios AKP pakeitimus pasirašė visos šalys ir kad šie pakeitimai įsigalios, kai bus baigtas sandoris dėl Widerøe, t. y. 2013 m. rugsėjo 30 d. Numatyti tokie pakeitimai:

                           —

                           A priemonė bus sumažinta nuo 1,173 mlrd. SEK iki 0,8 mlrd. SEK, jos terminas bus pratęstas penkiais mėnesiais, t. y. iki 2014 m. birželio 1 d.;

                           —

                           SAS įkeis [0,5–0,8] mlrd. SEK grynųjų pinigų, kurie bus A priemonės užtikrinimo priemonė. Likusieji [0,1–0,4] mlrd. SEK bus garantuoti užtikrinimo priemonėmis, jau nurodytomis susitarime dėl naujosios AKP;

                           —

                           A priemonei skirti 0,2 mlrd. SEK bus atšaukti, kai tik bus atsisakyta dalies antžeminių paslaugų padalinio. Prieš atšaukiant naująją AKP 2014 m. kovo 4 d., SAS pasirašė ketinimų protokolą su potencialiu pirkėju (21);

                           —

                           B priemonė bus sumažinta nuo 1,5 mlrd. SEK iki 1,2 mlrd. SEK.

         5.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALŲ TYRIMĄ

               (30)

               Sprendime pradėti tyrimą Institucija nurodė abejojanti dėl valstybių, fondo KAW ir bankų dalyvavimo pari passu sąlygomis suteikiant naująją AKP, remdamasi šiais motyvais:

                           —

                           ankstesne bankų pozicija SAS atžvilgiu, buvusia jiems dalyvaujant suteikiant senąją AKP. Bankai beveik perpus sumažino savo įnašą suteikiant naująją AKP, taigi, kiek tai susiję su AKP, bendrą savo poziciją SAS atžvilgiu sumažino apie 50 %, o valstybės, dėl nuolatinių neigiamų rezultatų negavusios jokios grąžos, susijusios su 2009 ir 2010 m. išleistomis akcijomis, padidino savo poziciją SAS atžvilgiu,

                           —

                           tuo, kad 2012 m. sausio mėn. SAS visiškai išnaudojo senąją AKP, o tai galėjo turėti įtakos bankų skolintojų sprendimui dalyvauti suteikiant naująją AKP, taip išvengiant papildomo naudojimo ir užtikrinant, kad jų AKP įnašai nebūtų visiškai prarasti dėl įmonės patiriamų sunkumų. Institucijai buvo neaišku, ar bankų sprendimui dalyvauti suteikiant naująją AKP turėjo įtakos tai, kad ankstesniais metais valstybės nuolat teikė finansinę paramą SAS. Be to, Institucija atkreipė dėmesį, kad valstybių dalyvavimas buvo pagrįstas griežtu reikalavimu, jog suteikiant naująją AKP dalyvautų privatūs veiklos vykdytojai,

                           —

                           Institucijai kilo klausimas, ar fondo KAW dalyvavimą suteikiant naująją AKP galima prilyginti privataus investuotojo dalyvavimui, nes fondo KAW pozicijos SAS atžvilgiu pagrindas buvo ne tik jo turimos akcijos, bet ir sąsajos su SEB banku.

               (31)

               Institucijai taip pat kilo klausimas, ar valstybių dalyvavimas suteikiant naująją AKP galėtų būti laikomas protingu sprendimu akcininkų požiūriu ir ar jis, atmetus pari passu argumentą, atitiktų rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų. Šiuo aspektu Institucija įvertino, ar 4XNG planas buvo pagrįstas pakankamai tvirtomis prielaidomis, kad privatus investuotojas dalyvautų suteikiant naująją AKP, ir ar plane atlikta jautrumo analizė nebuvo pernelyg optimistinė.

               (32)

               Pavyzdžiui, Institucija, inter alia, nurodė plane pateiktus optimistinius skaičius, susijusius su rinkos augimu vertinant pagal ASK ir BVP, taip pat 2015–2017 m. laikotarpiui taikomą 0 % infliacijos lygį. Atitinkamai ji suabejojo, ar pasirašant naująją AKP buvo galima numatyti, kad bus sėkmingai įgyvendintos visos sąnaudų taupymo priemonės ir turto perleidimo iniciatyvos.

               (33)

               Dėl naujosios AKP sąlygų ir dėl CITI atlikto numatomos valstybių grąžos, gautinos dalyvaujant suteikiant naująją AKP, vertinimo Institucija pabrėžė, kad CITI ataskaitoje neįvertintas 4XNG planas ir neatlikta finansinio modelio jautrumo analizė, o tik remtasi šiai įmonei pateikta informacija. Be to, Institucija pabrėžė, kad CITI ataskaitoje neįvertintas naujosios AKP saugumas privataus rinkos investuotojo požiūriu ir neatsižvelgta į galimų alternatyvių scenarijų, pagrįstų ne tokiomis palankiomis grąžos analizės prielaidomis (įskaitant įsipareigojimų nevykdymą), poveikį. Šiuo aspektu Institucija atkreipė dėmesį, kad CITI ataskaitoje numatyta nulinė tikimybė, kad per artimiausius trejus metus SAS neįvykdys įsipareigojimų, o tai rodo, kad rizika buvo įvertinta nepakankamai.

               (34)

               Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Institucija negalėjo paneigti, kad dėl valstybių dalyvavimo suteikiant naująją AKP SAS galėjo būtų suteiktas pranašumas, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

               (35)

               Be to, jeigu naujoji AKP buvo valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarime, Institucijai kilo abejonių, ar naująją AKP būtų galima laikyti suderinamu su EEE susitarimu. Šiuo aspektu Institucija įvertino, ar būtų galima remtis kuriuo nors iš EEE susitarime nustatytų suderinamumo pagrindų. Atsižvelgdama į priemonės pobūdį ir į SAS patiriamus sunkumus, Institucija atkreipė dėmesį, kad, remiantis Institucijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (22) (toliau – sanavimo ir restruktūrizavimo gairės), vieninteliai taikytini kriterijai būtų kriterijai, susiję su pagalba, skirta sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, kaip nustatyta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte. Tačiau Institucija padarė preliminarią išvadą, kad sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytos sanavimo ir restruktūrizavimo sąlygos nebuvo įvykdytos.

         6.   PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ
   6.1.   Norvegijos valdžios institucijų pastabos

               (36)

               Norvegija tvirtina, kad jos dalyvavimas suteikiant naująją AKP buvo pagrįstas rinkos sąlygomis, nes ji dalyvavo pari passu sąlygomis su bankais ir fondu KAW, taip išvengdama valstybės pagalbos teikimo.

               (37)

               Norvegija tvirtina, kad derybų dėl naujosios AKP laikotarpiu SAS nė karto nepasinaudojo senąja AKP. Ji atkreipia dėmesį, kad 2012 m. kovo mėn. padarytais senosios AKP pakeitimais netgi nustatytos dar griežtesnės pasinaudojimo kreditu sąlygos ir kad dėl to bankai nuo 2012 m. birželio mėn. pabaigos galėjo atmesti bet kokį SAS prašymą pasinaudoti kreditu. 2012 m. kovo mėn. SAS grąžino visą panaudotą AKP sumą, ir nuo tada SAS nė karto nepasinaudojo senąja AKP. Dėl to šie bankai pagrįstai galėjo būti laikomi išorės investuotojais, kurie suteikiant naująją AKP dalyvavo vienodomis sąlygomis su valstybėmis (23) ir kurie neturėjo jokių reikšmingų neužtikrintų pozicijų SAS atžvilgiu (24).

               (38)

               Dėl fondo KAW dalyvavimo kartu su bankais suteikiant naująją AKP Norvegijos valdžios institucijos mano, kad fondo KAW ekonominė pozicija SEB banko atžvilgiu buvo nedidelė, taigi negalėjo turėti įtakos jo sprendimui dalyvauti suteikiant naująją AKP.

               (39)

               Be to, Norvegija mano, kad 4XNG planas buvo realistiškas ir galėjo būti sėkmingai įgyvendintas. Ji tvirtina, kad buvo kruopščiai išnagrinėti visi 2014–2015 m. 4XNG plane nustatytų finansinių tikslų siekimo aspektai ir prielaidos, įskaitant susijusius su pajamų prognozėmis (RASK) (25), sąnaudų taupymo priemonėmis ir planuojamu turto perleidimu. Be to, 4XNG planą kartu su visomis prielaidomis, kuriomis jis buvo grindžiamas, kruopščiai patikrino valstybių ir bankų išorės konsultantai finansų klausimais (atitinkamai Goldman Sachs ir […]), ir planas buvo pataisytas atsižvelgiant į jų pastabas ir rekomendacijas. Be to, Norvegija pabrėžia, kad plano sėkmingo įgyvendinimo lūkestis, kuriuo remtasi priimant sprendimą dalyvauti suteikiant naująją AKP, buvo pagrįstas tuo, kad išankstinė naujosios AKP sąlyga buvo naujų susitarimų su profesinėmis sąjungomis sudarymas. Be to, Norvegijos nuomone, pokyčiai, įvykę nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki naujosios AKP atšaukimo 2014 m. kovo 4 d., parodė, kad planas buvo tinkamai įgyvendinamas siekiant numatytų rezultatų (26).

               (40)

               Dėl naujosios AKP sąlygų Norvegija tvirtina, kad jos atitiko įprastas rinkos sąlygas, nes buvo panašios į panašių sandorių sąlygas, ir kad suteikiant naująją AKP buvo taikomi didesni išankstiniai mokesčiai ir griežtesnės pasinaudojimo sąlygos nei daugelio nagrinėtų sandorių atveju. Dėl užtikrinimo priemonių rinkinio Norvegija nurodė, kad tikroji bankų skolintojų finansinė rizika buvo nedidelė, nes apskaičiuotoji užtikrinimo priemonių vertė akivaizdžiai viršijo A priemonės dydį. Taigi pagal likvidavimo scenarijų visi bankų skolintojų reikalavimai būtų įvykdyti naudojantis užtikrinimo priemonių rinkiniu arba kitu SAS turtu, kurį būtų galima parduoti, pvz., […], jos turimomis […] akcijomis ir kt. Tai taip pat patvirtina faktinis didelės įsipareigojimų dalies pagal A priemonę panaikinimas pirmąjį 2013 m. pusmetį. Norvegijos nuomone, tai rodo, kad apsispręsdami kartu su valstybėmis ir fondu KAW dalyvauti naujojoje AKP bankai veikė siekdami pelno ir apdairiai.

               (41)

               Be to, Norvegija nurodo, kad dalyvavimas suteikiant naująją AKP davė didelės grąžos atitinkamiems skolintojams, nors SAS naudotis šia priemone neprireikė. Tai patvirtina nuomonę, kad valstybių dalyvavimas kartu su fondu KAW ir bankais suteikiant naująją AKP visiškai atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą.

         6.2.   SAS grupės pastabos

               (42)

               SAS grupė tvirtina, kad suteikiant naująją AKP valstybės dalyvavo kaip akcininkės, o ne kaip valdžios institucijos. Šiuo požiūriu, atsižvelgiant į dideles akcininkų ir (arba) skolintojų pajamas iš mokesčių, taip pat į numatomą akcijų vertės padidėjimą, dalyvauti tokioje priemonėje buvo naudingiau negu įnešti nuosavą kapitalą.

               (43)

               Dėl pari passu kriterijaus SAS grupė nurodė, kad jo buvo laikomasi, nes bankai neturėjo pozicijų SAS atžvilgiu, todėl jie turėtų būti laikomi išorės investuotojais. Be to, valstybių dalyvavimas suteikiant naująją AKP neturėjo įtakos bankų elgesiui, nes SAS, o ne bankai prašė, kad suteikiant naująją AKP dalyvautų ir akcininkai. Be to, SAS grupė tvirtina, kad lygiomis sąlygomis su valstybėmis ir fondu KAW dalyvauti suteikiant naująją AKP bankai nusprendė atsižvelgdami į labai gerus rizikos ir (arba) pajamų analizės rezultatus.

               (44)

               SAS grupė taip pat pritaria Norvegijos teiginiui, kad prielaidos, kuriomis buvo grindžiamas 4XNG planas, buvo patikimos, pagrįstos labai realiomis prognozėmis, susijusiomis su trimis pagrindiniais veiksniais, t. y. rinkos augimu vertinant pagal ASK, BVP augimu 2015–2017 m. ir numatoma 0 % infliacija. Be to, visi bankai skolintojai labai kruopščiai įvertino su plano įgyvendinimu susijusią riziką, ypač daug dėmesio skirdami RASK, kaip pagrindiniam įmonės pelningumo rodikliui.

               (45)

               Kartu SAS grupė tvirtina, kad buvo sėkmingai įvertintas užtikrinimo priemonių rinkinys ir sumažinta SAS įsipareigojimų nevykdymo rizikos įtaka 4XNG plano įgyvendinimui. Tą patvirtina faktas, kad sąnaudų taupymo užtikrinimas buvo išankstinė skolintojų dalyvavimo suteikiant naująją AKP sąlyga ir kad prie plano sėkmingo įgyvendinimo labai prisidėjo naujų kolektyvinių susitarimų sudarymas 2012 m. lapkričio mėn.

               (46)

               Be to, SAS grupė kritikuoja Instituciją, kad ji neatsižvelgė į bankroto galimybę ir į tai, kad nesuteikus naujosios AKP valstybės būtų praradusios jų bendrų akcijų vertę. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, SAS grupė pabrėžia, kad suteikiant naująją AKP valstybės dalyvavo kaip pagrindinės SAS akcininkės, siekiančios už savo investicijas gauti deramą grąžą.

               (47)

               Galiausiai, SAS grupė nurodo, kad įgyvendinant 4XNG planą gauta 3 mlrd. SEK pajamų neatskaičius mokesčių, todėl 2012 m. lapkričio mėn. – 2013 m. liepos mėn. SAS rezultatas buvo teigiamas.

         6.3.   Įmonės FAM pastabos

               (48)

               FAM, už fondo KAW turto valdymą atsakingos įmonės, nuomone, sprendimą dalyvauti suteikiant naująją AKP fondas priėmė neatsižvelgdamas į savo interesą SEB banke ir SEB banko poziciją SAS atžvilgiu. Įmonė FAM tvirtina, kad fondas KAW neturėjo kontrolinio SEB banko akcijų paketo ir kad negalima teigti, jog jis kontroliavo SEB banką.

               (49)

               Įmonė FAM išnagrinėjo 4XNG planą, susijusią finansinę riziką ir užtikrinimo priemonių rinkinį ir nusprendė, kad fondas KAW turėtų būti suinteresuotas dalyvauti suteikiant naująją AKP. Šiuo aspektu ji fondo KAW ilgalaikės investicijos į SAS išsaugojimo perspektyvą palygino su galima būsima tos investicijos grąža, o didelius mokesčius, kuriuos SAS mokėtų gavusi naująją AKP, – su SAS likvidavimu, kurio įmonė nelaikė ekonominiu požiūriu patrauklia galimybe.

               (50)

               Įmonė FAM taip pat pritaria Norvegijai ir SAS grupei, kad suteikiant naująją AKP visi suinteresuotieji subjektai dalyvavo vienodomis sąlygomis, netaikant jokio antraeiliškumo, neproporcingų teisių į užtikrinimo priemones arba kitokių nevienodų sąlygų. Sprendimas dalyvauti suteikiant naująją AKP buvo pagrįstas išsamia ateityje stiprios ir konkurencingos įmonės SAS pelningumo perspektyvų analize.

               (51)

               Be to, įmonė FAM pritaria Norvegijos nuomonei, kad bankų skolintojų sprendimas dalyvauti suteikiant naująją AKP buvo pagrįstas tik komerciniais sumetimais, nes jų pozicija pagal senąją AKP buvo tik teorinė. Įmonė FAM tvirtina, kad bankai turėjo netgi mažiau paskatų dalyvauti suteikiant naująją AKP nei valstybės ir KAW, nes pastarieji galėjo tikėtis akcijų kainos didėjimo. Todėl ji teigia, kad pari passu sąlygos turi būti laikomos įvykdytomis.

         II.   VERTINIMAS

   1.   VALSTYBĖS PAGALBOS EGZISTAVIMAS

               (52)

               EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje teigiama:
               „Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“

               (53)

               Taigi valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį tiesiogiai ar netiesiogiai suteikiamą pranašumą, finansuojamą iš valstybės išteklių ir suteikiamą pačios valstybės arba tarpininkaujančios įstaigos, kuri veikia vadovaudamasi jai suteiktais įgaliojimais.

               (54)

               Kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, ta priemonė turi būti finansuojama iš valstybės išteklių ir priskiriama valstybei. Iš esmės valstybės ištekliai yra valstybės narės ir jos valdžios institucijų ištekliai, taip pat valstybinių įmonių, kurias valdžios institucijos gali tiesiogiai arba netiesiogiai valdyti, ištekliai.

               (55)

               Negalima ginčyti, kad nagrinėjama priemonė buvo įgyvendinama naudojant valstybės išteklius, nes ji buvo finansuojama iš valstybių biudžetų, ir kad ji buvo priskirtina valstybei. Pirmiausia galima atkreipti dėmesį, kad Norvegijos parlamentas patvirtino vyriausybės dalyvavimą suteikiant naująją AKP (žr. (28) dalį).

               (56)

               Nagrinėjama priemonė turi iškraipyti konkurenciją arba kelti konkurencijos iškraipymo grėsmę ir turi galėti daryti įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.

               (57)

               Pagal nusistovėjusią teismų praktiką, kai valstybės narės suteikta finansine parama sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis Sąjungos prekybos rinkoje konkuruojančiomis įmonėmis, daromas poveikis, bent jau galimas, valstybių narių tarpusavio prekybai ir konkurencijai (27). Dėl to Institucija mano, kad šią sąlygą atitiktų bet koks galimas ekonominis pranašumas, kuris, panaudojant valstybės išteklius, būtų suteiktas SAS. SAS konkuruoja su kitomis Europos Sąjungos ir EEE oro transporto bendrovėmis, ypač nuo oro transporto liberalizavimo trečiojo etapo (vadinamojo trečiojo teisės aktų rinkinio), pradėto taikyti 1993 m. sausio 1 d., įgyvendinimo pradžios (28). Be to, trumpų kelionių EEE teritorijoje segmente oro transportas konkuruoja su kelių ir geležinkelių transportu, todėl taip pat gali būti daromas poveikis vežėjams kelių ir geležinkelių transportui.

               (58)

               Vienintelis valstybės pagalbos sąvokos taikymo šiuo atveju kriterijus yra tai, ar taikant priemonę SAS buvo suteiktas nederamas atrankinis ekonominis pranašumas.

               (59)

               Atsižvelgdama į tai, kad 2014 m. kovo 4 d. naujoji AKP buvo atšaukta, Institucija įvertino, ar suteikus naująją AKP nuo jos suteikimo 2012 m. iki atšaukimo 2014 m. SAS buvo suteiktas nederamas atrankinis ekonominis pranašumas.

         2.   ĮMONEI SAS SUTEIKTAS EKONOMINIS PRANAŠUMAS

               (60)

               Norėdama nustatyti, ar įmonei SAS buvo suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, Institucija įvertins, ar oro transporto bendrovė įgijo ekonominį pranašumą, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis. Nagrinėdama šį klausimą, Institucija taiko rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų, pagal kurį priemonė nėra valstybės pagalba, jei panašiomis aplinkybėmis panašaus kaip atitinkamų viešojo sektoriaus įstaigų dydžio privatus investuotojas, veikiantis įprastinėmis rinkos ekonomikos sąlygomis, galėtų būti paskatintas suteikti svarstomą priemonę pagalbos gavėjui.

               (61)

               Todėl Institucija, taikydama rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų, turi įvertinti, ar privatus investuotojas būtų sudaręs svarstomą sandorį tokiomis pačiomis sąlygomis. Hipotetinis privatus investuotojas vadovaujasi tokiu požiūriu, kokiu vadovautųsi atsargus investuotojas, kurio tikslas – gauti kuo didesnį pelną – yra ribojamas atsargumo dėl priimtino rizikos lygio už tam tikrą grąžos normą (29).

               (62)

               Įnašas iš valstybės lėšų iš esmės nėra valstybės pagalba, jeigu kartu panašiomis aplinkybėmis ir panašiomis sąlygomis (pari passu) įnešamas didelis privataus investuotojo kapitalo įnašas. (30)

         2.1.
         Valstybių, fondo KAW ir bankų dalyvavimas suteikiant naująją AKP pari passu sąlygomis

               (63)

               Institucija atkreipia dėmesį, kad bankai skolintojai, dalyvaujantys suteikiant naująją AKP, dalyvavo ir suteikiant senąją AKP. Tačiau, suteikdamos naująją AKP, valstybės padidino savo poziciją SAS atžvilgiu, o bankai beveik perpus sumažino savo įnašą (nuo 366 mln. EUR iki maždaug 200 mln. EUR), taigi savo bendrą esamą atnaujinamojo kredito poziciją SAS atžvilgiu sumažino apie 50 %. Dėl to sprendime pradėti tyrimą Institucija pareiškė abejojanti, kad pari passu kriterijus galėtų būti įvykdytas, nes neatrodė, kad valstybių ir bankų padėtis būtų panaši.

               (64)

               Oficialios tyrimo procedūros metu Norvegija ir SAS grupė tvirtino, kad bankai skolintojai, derėdamiesi dėl jų dalyvavimo suteikiant naująją AKP, neturėjo jokių pozicijų, susijusių su senąja AKP. Todėl bankai turėjo būti laikomi išorės investuotojais, kurių padėtis buvo panaši į valstybių ir KAW.

               (65)

               Institucija atkreipia dėmesį, kad 2012 m. sausio mėn. SAS buvo visiškai išnaudojusi senąją AKP (žr. (18) dalį). 2012 m. kovo mėn. darant senosios AKP pakeitimus iš tiesų, inter alia, buvo įtraukta visiško nedelsiamo panaudotos sumos grąžinimo sąlyga. 2012 m. kovo mėn. sumos buvo grąžintos, o tą patį mėnesį įsigaliojus senosios AKP pakeitimams SAS tapo labai sunku vėliau pasinaudoti priemone (31). Be to, SAS privalėjo iki 2012 m. birželio mėn. pateikti rekapitalizavimo planą, kurį turėjo patvirtinti valdyba, valstybės, KAW ir pagrindiniai akcininkai. Šį planą bankai iš pradžių atmetė. Ir tik 2012 m. lapkričio mėn. valstybės, atidžiai išnagrinėjusios peržiūrėtąjį 4XNG planą, nusprendė dalyvauti suteikiant naująją AKP, o prie jų prisijungė ir bankai.

               (66)

               Dėl to oficialaus tyrimo metu Norvegijos valdžios institucijos ir SAS grupė tvirtino, kad iš SAS iš esmės buvo atimta galimybė prašyti leisti pasinaudoti senąja AKP. Žinodami šias aplinkybes, bankai turėjo nuspręsti, ar senąją AKP palikti galioti iki jos termino pabaigos, t. y. iki 2013 m. birželio mėn., ar vienodomis sąlygomis su valstybėmis ir KAW dalyvauti suteikiant naująją AKP, nepaisant to, kad valstybės ir KAW, kaip akcininkai, turėjo daugiau paskatų dalyvauti dėl galimo jų turimų akcijų vertės padidėjimo įgyvendinus 4XNG planą.

               (67)

               Nors Institucija mano, jog tikėtina, kad tuo metu, kai buvo priimamas sprendimas dėl dalyvavimo suteikiant naująją AKP, bankai (bent jau tie, kurie neturėjo jokių kitų neužtikrintų dvišalių pozicijų SAS atžvilgiu) iš esmės neturėjo pozicijų senosios AKP atžvilgiu, ji taip pat mano, kad vis vien grėsė rizika, kad SAS galėjo įvykdyti pasinaudojimo kreditu sąlygas dar prieš suteikiant naująją AKP. Tai, kad taip neatsitiko ir kad senąja AKP nebuvo pasinaudota po to, kai 2012 m. kovo mėn. kreditas buvo visiškai grąžintas, šiuo atveju nėra svarbu. Todėl atrodo, kad bankai turėjo tam tikrų su senąja AKP susijusių pozicijų SAS atžvilgiu, kurių valstybės (ir fondas KAW) neturėjo. Taigi Institucija negali sutikti su Norvegijos valdžios institucijų argumentu, kad suteikiant naująją AKP bankai dalyvavo kaip išorės investuotojai, nepaisant jų pozicijos, susijusios su senąja AKP.

               (68)

               Be to, Institucija negali sutikti su Norvegija, kad kai kurių bankų pozicija, susidariusi dėl dvišalių priemonių, susijusių su senąja AKP (32), derantis dėl naujosios AKP bankams nekėlė jokios finansinės rizikos, nes šiomis priemonėmis nebuvo galima pasinaudoti visiškai neišnaudojus senosios AKP. Kaip minėta pirmiau, grėsė rizika, nors ir, žinoma, maža, kad pasinaudojimo sąlygos galėjo būti įvykdytos, nepaisant to, kad 2012 m. kovo mėn. padarius pakeitimus ir nustačius griežtesnes sąlygas, tikimybė, kad SAS pasinaudos senąja AKP buvo labai maža.

               (69)

               Be to, atrodo, kad kai kurie bankai turėjo ir kitokių pozicijų SAS atžvilgiu. Pavyzdžiui, be dalyvavimo suteikiant senąją AKP, […] turėjo (2012 m. rugsėjo 30 d.) [200–600] mln. SEK neužtikrintą (ir nepanaudotą) dvišalę poziciją SAS atžvilgiu ir [500–900] mln. SEK neužtikrintą kredito kortelių poziciją. Todėl jis galėjo būti atsakingas už išlaidų klientams atlyginimą, jeigu SAS būtų atšaukusi atitinkamus skrydžius. Nors ši neužtikrinta kredito kortelių pozicija sudarė tik [0–2] % […] viso kreditų portfelio, kurio vertė buvo apie [1 000–3 000] mlrd. SEK, vis vien tai buvo finansinė rizika, todėl negalima sutikti, kad […] padėtis priimant sprendimą dalyvauti suteikiant naująją AKP buvo panaši į tuometinę valstybių padėtį.

               (70)

               Be to, dar trys bankai turėjo poziciją dėl nepanaudotų orlaivių finansavimo priemonių (pvz., […]). Nors valstybės tvirtina, kad finansavimas buvo užtikrintas orlaiviais ir bankams nekėlė finansinės rizikos, nes juos buvo galima lengvai parduoti rinkoje, iš tikrųjų tai nebuvo įrodyta. Tebelieka neaišku, ar skubiai pardavus orlaivius tikrai būtų susigrąžinta visa suma.

               (71)

               Be to, sprendime pradėti tyrimą Institucija iškėlė kausimą, ar bankų elgesiui galėjo turėti įtakos valstybių elgesys, t. y. ankstesniais metais oro transporto bendrovei valstybių teikta nuolatinė finansinė pagalba (pvz., akcijų išleidimas 2009 ir 2010 m.). Be to, kaip pirmiau paaiškinta (21) ir (22) dalyse, bankai buvo pasirengę dalyvauti suteikiant naująją AKP tik tuo atveju, jeigu dalyvaus valstybės.

               (72)

               Iš esmės Institucija mano, kad pari passu sąlyga negali būti taikoma atvejais, kai valstybės dalyvavimas yra griežta privačių veiklos vykdytojų dalyvavimo sudarant sandorį sąlyga.

               (73)

               Oficialaus tyrimo metu Norvegija ir SAS grupė tvirtino, kad jokiu derybų dėl naujosios AKP etapu ankstesnis valstybių elgesys ir jų tolesnis noras padėti SAS bankams neturėjo įtakos, nepaisant to, kad valstybių pajamų už 2009 ir 2010 m. išleistas akcijas prognozės neišsipildė.

               (74)

               Institucija negali atmesti galimybės, kad privatūs investuotojai nebūtų norėję investuoti į įmonę su tokia istorija ir neaiškiomis perspektyvomis, jeigu nedalyvautų valstybės. Kartu ji negali atmesti galimybės, kad valstybės, atsisakiusios parūpinti naujo kapitalo ir dalyvauti suteikiant subordinuotąją AKP, nebenorėjo skirti daugiau lėšų SAS. Nepaisant šių motyvų, Institucija vis dar nėra įsitikinusi, ar valstybių dalyvavimas suteikiant naująją AKP buvo užtikrintas pari passu sąlygomis su bankais skolintojais, nes dėl valstybių dalyvavimo bankai beveik 50 % sumažino savo bendrą atnaujinamojo kredito poziciją SAS atžvilgiu, o valstybės tuo pat metu padidino savo poziciją SAS atžvilgiu.

               (75)

               Dėl to, ar fondo KAW elgesys galėjo būti pagrindas nustatyti privataus investuotojo elgesį, oficialus tyrimas parodė, kad fondo KAW pozicija SAS atžvilgiu, susidariusi dėl jo turimų SEB banko akcijų, buvo mažesnė, nei nurodyta sprendime pradėti tyrimą. Atsižvelgiant į tai, kad fondas KAW yra tik smulkus SEB banko akcininkas ir kad SEB banko pozicija SAS atžvilgiu buvo nedidelė, galima teigti, kad fondo KAW dalyvavimas suteikiant naująją AKP buvo motyvuotas investicijos pelningumo perspektyvomis.

               (76)

               Be pirmiau nurodytų dalykų, remdamasi oficialiu tyrimu, Institucija negalėjo padaryti tvirtos išvados, kad nagrinėjamas sandoris buvo sudarytas pari passu sąlygomis.

               (77)

               Nepaisydama vertinimo pagal pari passu kriterijų, Institucija taip pat išnagrinėjo, ar valstybių dalyvavimas suteikiant naująją AKP gali būti laikomas protingu sprendimu akcininkų požiūriu ir ar jis, neatsižvelgiant į pari passu argumentą, atitinka rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų.

         2.2.   Valstybių dalyvavimo suteikiant naująją AKP vertinimas taikant rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų

               (78)

               Reikia atsakyti į klausimą, ar rinkos investuotojas, būdamas panašioje padėtyje į tą, kurioje buvo valstybės, t. y. esamos SAS akcininkės, panašiomis aplinkybėmis į tas, su kokiomis 2012 m. susidūrė valstybės, panašiomis sąlygomis būtų dalyvavęs naujojoje AKP (33).

               (79)

               Tą rodo nepriklausoma analizė, kurią prieš sudarant susitarimą dėl naujosios AKP atliko nepriklausomi finansų konsultantai (t. y. valstybių konsultantai Goldman Sachs International ir CITI bei skolintojų konsultantas […]). Atsakydama dėl sprendimo pradėti tyrimą, Norvegija nurodė, kad dalyvauti suteikiant naująją AKP valstybės nusprendė tik jų išorės konsultantams kruopščiai išnagrinėjus 4XNG planą ir pataisius naujosios AKP sąlygas.

               (80)

               Nors sprendime pradėti tyrimą Institucija pareiškė abejonių dėl CITI parengtos ataskaitos apimties, Norvegija paaiškino, kad jos sprendimas dalyvauti suteikiant naująją AKP buvo pagrįstas visa jos finansų konsultantų atlikta analize ir kad dėl to CITI ataskaita neturėtų būti vertinama atskirai.

               (81)

               Finansų konsultantams, inter alia, buvo pavesta pateikti kritinę 4XNG plano ir naujosios AKP bei susijusio jautrumo ir pažeidžiamumo analizę. Ši analizė atlikta pasinaudojant keliomis iš eilės parengtomis ataskaitomis ir remiantis ankstesniais SAS veiklos rezultatais bei kitais pramonės lyginamaisiais rodikliais. Konsultantai pateikė įvairių rekomendacijų dėl rizikos, susijusios su 4XNG planu ir naująja AKP, mažinimo strategijų. Atsižvelgdamos į šias rekomendacijas, valstybės paprašė padaryti įvairių 4XNG plano pakeitimų (paspartinti sąnaudų taupymo priemonių įgyvendinimą ir parengti papildomas iniciatyvas), taip pat su naujosios AKP sąlygomis susijusių pakeitimų, kuriais būtų siekiama sumažinti kredito panaudojimo tikimybę.

               (82)

               Analizuodami 4XNG planą, išorės konsultantai nustatė pagrindines galimos rizikos sritis, įskaitant sąnaudų taupymo tikslus, turto perleidimą ir su RASK susijusį spaudimą, ir šioms sritims skyrė daug dėmesio. Įvertinus riziką, inter alia, apsvarstyti šie aspektai:

                           —

                              Sąnaudų taupymo tikslai

                           Be gautų išorės rekomendacijų, 4XNG planas buvo iš dalies pakeistas ir patobulintas įtraukiant sąnaudų taupymo iniciatyvas, pagal kurias per metus būtų galima sutaupyti apie [1–4] mlrd. SEK (padidinta, palyginti su pradiniu [1–4] mlrd. SEK metinio taupymo tikslu). Nors ir buvo įvardyta sąnaudų taupymo tikslų nepasiekimo grėsmė, pagrindinė su 4XNG planu susijusios rizikos mažinimo priemonė, taikytina prieš baigiant rengti naująją AKP, buvo naujų profesinių sąjungų susitarimų sudarymas, darbuotojams skirtų kompensacijų ir išmokų mažinimas, taip pat pensijų plano pakeitimai 2012 m. lapkričio mėn. Dėl to turėjo būti tiesiogiai sutaupyta kiek mažiau nei […] SEK, ir tai valstybių reikalavimu turėjo būti sėkmingai padaryta prieš įsigaliojant naujajai AKP.

                           —

                              Turto pardavimas

                           Atsižvelgiant į išorės finansų patarėjo užginčytas pirmines prielaidas dėl turto pardavimo, taip pat į proceso metu gautą naują informaciją, galutinis 4XNG plane pateiktas planuojamo parduoti turto sąrašas skyrėsi nuo iš pradžių SAS pateikto sąrašo (34). Valstybių konsultantas finansų klausimais galiausiai padarė išvadą, kad pagal galutinį 4XNG planą numatytą parduoti turtą (apytikslė parduodamo turto vertė – 3,0 mlrd. SEK) įmanoma parduoti per numatytą laikotarpį. Be to, naujosios AKP suteikimo nuostatose nurodytas Widerøe pardavimo laikas ir numatyta turto pardavimo pajamas griežtai naudoti naujajai AKP grąžinti.

                           —

                              Su RASK susijęs spaudimas

                           Įvertintos susijusios pelningumo ir su RASK susijusio spaudimo prielaidos ir, atsižvelgiant į susijusius ankstesnių tendencijų duomenis, trečiųjų šalių prognozes ir tuo metu žinomus konkurencinės aplinkos pokyčius, nuspręsta, kad jos yra pagrįstos. Todėl nutarta, kad šios prielaidos nekelia didelės neigiamos rizikos 4XNG plano įgyvendinimui.

               (83)

               Kiek tai susiję su sprendime pradėti tyrimą Institucijos pareikštomis abejonėmis dėl tam tikrų 4XNG plano įgyvendinimo veiksnių (pvz., rinkos augimo vertinant pagal ASK, BVP prognozių ir 0 % infliacijos 2015–2017 m. laikotarpiu) optimistinio pobūdžio, oficialaus tyrimo metu Norvegijos ir SAS grupės pateikta informacija rodo, kad šie rodikliai įvertinti pirmiausia atsižvelgiant į pagrindines rinkas, kuriose SAS vykdo veiklą. Pavyzdžiui, įmonės pozicija didesnė ne Pietų, bet Šiaurės Europos, taip pat JAV ir Azijos rinkose. Iš pateiktos informacijos taip pat matyti, kad apytikslė 2015–2017 m. 0 % sąnaudų infliacija per metus yra grynasis susijusios 2 % infliacijos normos per metus (ji atitinka apskaičiuotą ES infliacijos lygį) ir prielaidos, kad ją būtų galima neutralizuoti taikant naująsias sąnaudų taupymo priemones, rezultatas.

               (84)

               Kiek tai susiję nepakankama CITI ataskaitoje pateiktos vidinės grąžos normos jautrumo analize (žr. (33) dalį) ir su Institucijos pirmiau išreikštu susirūpinimu dėl galimo ne tokių optimistinių scenarijų poveikio, Institucija iš Norvegijos gavo papildomos informacijos, kurią pastaroji, paskelbus sprendimą pradėti tyrimą, pateikė savo pareiškime dėl atliktos jautrumo analizės apimties. Šiuo tikslu Goldman Sachs pristatė kelis jautrumo bandymus, kurie buvo atlikti rengiant 4XNG planą, t. y. 2012 m. birželio–rugsėjo mėn. 2012 m. rugsėjo mėn. peržiūrėta analizė parodė, kad SAS nepritrūktų piniginių lėšų net ir pagal pateiktus blogesnius scenarijus, t. y. visais analizuotais atvejais SAS piniginė padėtis išliktų geresnė už apatinę AKP nustatyto intervalo ribą. Tačiau norint išsaugoti rinkos pasitikėjimą, nuspręsta, kad būtina taikyti likvidumo užtikrinimo priemones ir kad AKP išlieka realiausia likvidumo užtikrinimo galimybe.

               (85)

               Taigi Institucija atkreipia dėmesį į vėliau atliktas 4XNG plano finansines peržiūras (įskaitant išsamią įvairių plano versijų analizę ir tyrimą). Be to, Institucija atkreipia dėmesį į dėl to pateiktus valstybių narių reikalavimus mažinti įgyvendinimo riziką ir parengti konsoliduotą restruktūrizavimo planą dar prieš joms prisijungiant prie naujosios AKP. Tokie veiksmai atitiktų protingo privataus rinkos investuotojo veiksmus. Nepaisant to, vis vien reikia išnagrinėti, ar naujosios AKP sąlygos atitiko sąlygas, su kuriomis būtų sutikęs privatus rinkos investuotojas, būdamas tokioje pat padėtyje, kokioje buvo valstybės, t. y. esamos įmonės akcininkės.

               (86)

               Norvegija ir SAS grupė paaiškino, kad oro transporto sektoriui ypač būdingas poreikis nuolat užtikrinti aukšto lygio finansinį pasirengimą, kad būtų išsaugotas klientų ir suinteresuotųjų subjektų pasitikėjimas įmonės gebėjimu tęsti veiklą. Atsižvelgiant į finansinius sunkumus, su kuriais SAS susidūrė 2012 m., ir į tuo metu vyravusią likvidumo situaciją, galimas motyvacinis valstybių, kaip SAS akcininkių, dalyvavimo suteikiant naująją AKP veiksnys buvo didesnių nuostolių arba bankroto išvengimas įmonę užplūdus mokėjimo reikalavimams.

               (87)

               Dėl to atrodo, kad valstybės, baigdamos rengti naujosios AKP sąlygas, konkrečiai atsižvelgė į nepriklausomų finansų konsultantų rekomendacijas. Iš tiesų atrodo, kad naujosios AKP sąlygomis buvo bendrai siekiama sumažinti nustatytą pagrindinę komercinę riziką. Pavyzdžiui, kaip pirmiau nurodyta (82) dalyje, pagrindinė išankstinė naujosios AKP suteikimo sąlyga buvo sėkmingas naujų kolektyvinių susitarimų su skrydžių įgulomis sudarymas. Be to, atsižvelgiant į pasinaudojimo B priemone sąlygas, labai mažai tikėtina, kad ja būtų buvę galima pasinaudoti dar iki 2015 m. kovo mėn. (35) Su naująja AKP susiję finansiniai įsipareigojimai taip pat buvo nustatyti taip, kad SAS galėtų pasinaudoti atnaujinamuoju kreditu tik tuo atveju, jeigu sugebėtų įgyvendinti pagrindines 4XNG plane pateiktas finansines prognozes, arba ji būtų turėjusi grąžinti tuo metu panaudotas atnaujinamojo kredito sumas (36).

               (88)

               Be pirmiau išdėstytų pastabų, Institucija gavo papildomos informacijos apie užtikrinimo priemonės, kuria buvo užtikrinta naujoji AKP, tinkamumą. 2012 m. gegužės mėn. parengtoje ataskaitoje […] pateikė nepriklausomą Widerøe ir tam tikro materialaus turto (atsarginių variklių, susijusių orlaivių, įvairaus smulkesnio turto ir kai kurios įrangos), kuris vėliau buvo naudojamas kaip naujosios AKP užtikrinimo priemonė, įvertinimą. Nors daugiausia dėmesio skirta Widerøe, kaip pagrindiniam turtui, įtrauktam į užtikrinimo priemonių rinkinį, o kito turto vertinimas buvo grindžiamas ne tokia išsamia informacija, bendras vertinimas parodė, kad bendra turto vertė yra apie [1–4]–[3–6] mlrd. SEK. Taigi bendra apskaičiuota įkeičiamo turto vertė viršijo A priemonės dydį. Norvegijos nuomone, ji buvo pakankama, kad naujosios AKP skolintojai jaustųsi saugiai, nes, kaip minėta pirmiau, tikimybė, kad SAS kada nors pasinaudos B priemone, laikyta maža.

               (89)

               Tikroji finansinė rizika, susijusi su naująja AKP, buvo dar labiau sumažinta nuostatomis dėl privalomo išankstinio apmokėjimo ir (arba) įsipareigojimų, susijusių su naująja AKP, panaikinimu, jeigu SAS parduotų tam tikrą turtą arba pasinaudotų kitomis finansavimo galimybėmis. Dėl šių išankstinio apmokėjimo arba panaikinimo nuostatų sumažinti nuostoliai, kurie galėjo būti patirti per tam tikrą laiką. Pardavus Widerøe, pagal susitarimą, kuris įsigaliojo 2013 m. rugsėjo mėn., kai buvo atliekamas tas pardavimo sandoris (žr. (29) dalį), bendras naujosios AKP dydis sumažėjo nuo 3,5 mlrd. SEK iki 2 mlrd. SEK.

               (90)

               Todėl atrodo, kad buvo pasirinktas išsamus ir nuoseklus priemonių rinkinys, kuriuo pirmiausia buvo siekiama užtikrinti einamąjį SAS gyvybingumą 2012–2015 m. laikotarpiu ir sumažinti pagrindinę finansinę riziką, susijusią su naująja AKP.

               (91)

               Be to, Institucija pripažįsta, kad būtina išnagrinėti, ar panašus privatus investuotojas panašiomis rinkos aplinkybėmis į tas, su kokiomis susidūrė valstybės (t. y. esamos SAS akcininkės), galėtų būti paskatintas suteikti svarstomą priemonę pagalbos gavėjui. Šiuo tikslu taip pat naudinga išnagrinėti galimas priešingas situacijas, kurios susidarytų, jeigu priemonė nebūtų suteikta.

               (92)

               Šiuo klausimu Norvegija ir SAS grupė savo pareiškimuose dėl sprendimo pradėti procedūrą tvirtina, kad tuo atveju, jeigu 2012 m. nebūtų buvęs suteiktas naujasis atnaujinamasis kreditas, SAS galėjo bankrutuoti. Norvegijos nuomone, dėl to valstybės iš viso būtų patyrusios 1 044,6 mln. SEK nuostolių, t. y. tiek, kokia buvo bendra jų turimų akcijų vertė. Dar vienas svarbus aspektas buvo susijęs su galimo būsimo kapitalo prieaugio atsisakymo perspektyva, jeigu 4XNG planas būtų sėkmingai įgyvendintas. Palyginimui, Norvegija savo pareiškime prognozuoja, kad jei SAS neįvykdytų su naująja AKP susijusių įsipareigojimų, galimas bendras nuostolis, kuris būtų patirtas atsižvelgiant į visas valstybių turimas akcijas ir jų AKP įnašus, pagal blogiausią scenarijų būtų apie [1 000–3 000] mln. SEK (37).

               (93)

               Taigi SAS bankroto atveju galimas papildomas nuostolis, susijęs su valstybių dalyvavimu suteikiant naująją AKP (t. y., remiantis Norvegijos aiškinamuoju pavyzdžiu, apie 447,5 mln. SEK), būtų gana nedidelis, palyginti su nuostoliu, kuris vis vien būtų susidaręs dėl valstybių turimų akcijų). Lyginant šį gana nedidelį padidėjimo pokytį pagal pesimistinį (bankroto) valstybių scenarijų su galimu optimistiniu valstybių sėkmingo 4XNG plano įvykdymo scenarijumi, taip pat matyti, kad valstybių sprendimas dalyvauti naujojoje AKP buvo pagrįstas. CITI ataskaitoje apskaičiuota, kad paties optimistiškiausio scenarijaus atveju galimas bendras valstybių įdėto kapitalo prieaugis sudarytų [7 000–12 000] mln. SEK. Tačiau, nors sprendime pradėti tyrimą Institucija pareiškė abejonių dėl šių augimo prognozių optimistinio pobūdžio, ji pripažįsta, jog gali būti, kad net pagal konservatyvesnius scenarijus galimas kapitalo prieaugis teigiamo scenarijaus atveju vis vien galėtų gerokai viršyti galimus nuostolius, kurie būtų patirti pagal neigiamą scenarijų.

               (94)

               Taigi Institucija atkreipia dėmesį į pirmiau pateiktą rizikos ir naudos vertinimą, taip pat į išsamią 4XNG plano apžvalgą ir analizę, papildomas pagrindinių užtikrinimo priemonių patikras (38), panaikinimo ir išankstinio apmokėjimo nuostatas, kuriomis sumažintas nuostolis, kuris galėtų būti patirtas per tam tikrą laiką (39), ir įvairias kitas rizikos mažinimo priemones, įtrauktas į naujosios AKP sąlygas (40). Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, atrodo, kad valstybių sprendimas dalyvauti suteikiant naująją AKP atitiktų privataus veiklos vykdytojo veiksmus siekiant gauti rinkoje įprastą grąžą, atsižvelgiant į tuo metu buvusią konkrečią įmonės padėtį.

               (95)

               Be to, kas išdėstyta pirmiau, Institucija daro išvadą, kad valstybės, kaip esamos SAS akcininkės, nusprendusios 2012 m. gruodžio mėn.–2014 m. kovo mėn. laikotarpiu kartu su fondu KAW ir bankais skolintojais dalyvauti suteikiant naująją AKP, vadovavosi pagrįstomis ir realiomis pelningumo perspektyvomis. Dėl šio dalyvavimo SAS nebuvo suteikta jokio pranašumo, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

         3.   IŠVADA DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMO

               (96)

               Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Institucija daro išvadą, kad Norvegijos dalyvavimas suteikiant naująją AKP nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   SAS finansavimas taikant naująją atnaujinamojo kredito priemonę, kurią Norvegija įgyvendino 2012 m. gruodžio mėn., nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas autentiškas tik anglų kalba.

      Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 9 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Oda Helen SLETNES

            Pirmininkė

         Helga JÓNSDÓTTIR

            Kolegijos narė

      (1)  OL C 290, 2013 10 5, p. 9 (klaidų ištaisymas).

      (2)  FAM yra įmonė, įpareigota valdyti fondo Knut and Alice Wallenberg Foundation turtą.

      (3)  Sąlyginiai sėdimųjų vietų kilometrai (angl. Available Seat Kilometer, ASK) – oro transporto bendrovės keleivių vežimo pajėgumas. Jis apskaičiuojamas vietų skaičių padauginus iš nuskristų kilometrų skaičiaus.

      (4)  Šaltinis: http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies.

      (5)  Žr. 11 išnašą ir (29) dalį dėl 80 % Widerøe akcijų pardavimo.

      (6)  Šaltinis: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp

      (7)  Vėlesni bendrovei SAS įmonės S&P suteikiamų kredito reitingų pokyčiai aprašyti 26 išnašoje.

      (8)  Šaltinis: 2008–2012 m. SAS metinės ataskaitos, skelbiamos http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

      (9)  Dėl naujų akcijų išleidimo bendrovės akcininkams 2009 ir 2010 m. Komisija yra priėmusi sprendimą byloje SA.29785 (skelbiama http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/249053/249053_1461974_61_2.pdf), kurioje Komisija padarė išvadą, kad tai nebuvo valstybės pagalba.

      (10)  Žr. su tuo susijusius SAS generalinio direktoriaus žodžius, kuriuos 2012 m. lapkričio 12 d. pacitavo agentūra Reuters: „Tai tikrai mūsų „paskutinis kvietimas“, kad SAS galėtų išgyventi, – sakė vykdomasis direktorius […] po to, kai buvo pradėtas įgyvendinti naujas nuo 2007 m. visų metų pelno negavusios oro transporto bendrovės sanavimo planas […]“, žr. http://www.reuters.com/article/2012/11/12/uk-sas-idUSLNE8AB01O20121112. Taip pat žr. 2012 m. lapkričio 13 d.Financial Times straipsnį „SAS tops European airline critical list“ („SAS – Europos oro transporto bendrovių kritinio sąrašo viršuje“), skelbiamą http://www.ft.com/intl/cms/s/0/fa1cbd88-2d87-11e2-9988-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh.

      (11)  Pvz., žr. Reuters2012 m. lapkričio 18 d. pranešimą (http://www.reuters.com/article/2012/11/19/sas-idUSL5E8MI6IY20121119) ir 2012 m. lapkričio 19 d.Financial Times straipsnį (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/43e37eba-322f-11e2-b891-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh).

      (12)  Remiantis Norvegijos valdžios institucijų pateikta informacija, […] pardavimas pašalintas iš galutinio numatomų parduoti objektų sąrašo, nes buvo labai neaišku, kada šį objektą pavyktų parduoti ir kiek būtų gauta pajamų.

      (13)  2013 m. gegužės 20 d. SAS pranešė pasirašiusi susitarimą dėl 80 % Widerøe akcijų pardavimo investuotojų grupei. SAS pasiliks 20 % Widerøe akcijų, tačiau turės galimybę 2016 m. perduoti visą nuosavybę. Žr. http://mb.cision.com/Main/290/9410155/119539.pdf.

      (14)  SAS pardavė 10 % turimų antžeminių paslaugų įmonės akcijų įmonei Swissport. Šio įsigijimo įsigaliojimo data – 2013 m. lapkričio 1 d. Dabar derybos sustabdytos iki to laiko, kai Swissport pabaigs Servisair įsigijimo sandorį ir prisijungs šią įmonę.

      (15)  Tai jau padaryta, įtaka likvidumui – apie 1,7 mlrd. SEK.

      (16)  Šios priemonės iš esmės įgyvendintos, dėl jų bus sutaupyta apie 1 mlrd. SEK.

      (17)  […].

      (18)  […], vienas iš skolintojų, dalyvavusių suteikiant senąją AKP, nurodė, kad jis nepasirengęs dalyvauti suteikiant naująją AKP. Todėl […] ir […] proporcingai padidino savo dalis suteikiant naująją AKP.

      (19)  Žr. 33 išnašą.

      (20)  Žr. http://www.reuters.com/finance/stocks/SAS.ST/key-developments/article/2662973.

      (21)  SAS turėtas SAS Ground Handling akcijas pardavus Swissport, su A priemone susijęs įsipareigojimas 2013 m. spalio 31 d. sumažintas nuo 0,8 mlrd. SEK iki 0,6 mlrd. SEK.

      (22)  OL L 97, 2005 4 15, p. 41 ir EEE priedas Nr. 18, 2005 4 14, p. 1.

      (23)  Galima alternatyva – tiesiog leisti, kad 2013 m. birželio 20 d. pasibaigtų senosios AKP terminas, ir kartu tuo laikotarpiu neleisti pasinaudoti kreditu, jeigu SAS nesugebėtų įvykdyti pasinaudojimo sąlygų.

      (24)  Norvegijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie kai kurias kitas bankų pozicijas SAS atžvilgiu, t. y. informaciją apie dvišalius kreditus, įvairias rizikos draudimo priemones, kredito korteles, susitarimus dėl orlaivių finansavimo, sąskaitos lėšų pereikvojimo, taip pat informaciją apie nekilnojamojo turto sandorius. Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad galbūt išskyrus […] poziciją, susijusią su mokėjimais pasinaudojant kredito kortelėmis, bankai neturėjo jokių neužtikrintų pozicijų SAS atžvilgiu. Įvairaus pobūdžio minėtos pozicijos buvo nedidelio dydžio arba garantuotos, taigi neturėjo esminės įtakos bankų sprendimui dalyvauti suteikiant naująją AKP.

      (25)  Pajamos už vieną sąlyginį sėdimųjų vietų kilometrą (angl. Revenue per Available Seat Kilometre, RASK) – plačiai taikomas oro transporto bendrovių pajamų matas.

      (26)  Šiuo aspektu Norvegija ir SAS taip pat pabrėžia, kad 2013 m. rugpjūčio 5 d. S&P SAS kredito reitingą pagerino nuo CCC+ iki B- su stabilia perspektyva.

      (27)  Žr. 1980 m. rugsėjo 17 d. Sprendimo Philip Morris Holland BV prieš Komisiją, 730/79, Rink. p. 2671, 11 punktą, 2001 m. balandžio 4 d. Sprendimo Regione Friuli Venezia Giulia prieš Komisiją, T-288/97, Rink. p. II-1169, 41 punktą ir 2003 m. liepos 24 d. Sprendimo Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), C-280/00, Rink. p. I-7747, 75 punktą.

      (28)  Trečiasis teisės aktų rinkinys sudarytas iš šių trijų teisės aktų: i) 1992 m. liepos 23 d. Tarybos Reglamento (EEB) Nr. 2407/92 dėl oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus reguliaraus oro susisiekimo paslaugų maršrutus ir keleivių vietų skaičiaus pasidalijimo tarp oro vežėjų teikiant reguliaraus oro susisiekimo paslaugas tarp valstybių narių (OL L 240, 1992 8 24, p. 1), ii) 1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2408/92 dėl Bendrijos oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus oro maršrutus (OL L 240, 1992 8 24, p. 8) ir iii) 1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2409/92 dėl oro susisiekimo paslaugų kainų ir tarifų (OL L 240, 1992 8 24, p. 15). Šie reglamentai buvo įtraukti į EEE susitarimą, kol nebuvo panaikinti 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių (nauja redakcija), kuris buvo įtrauktas į EEE susitarimo XIII priedą.

      (29)  2003 m. kovo 6 d. Sprendimo Westdeutsche Landesbank Girozentrale ir Land Nordrhein-Westfalen prieš Komisiją, sujungtos bylos T-228/99 ir T-233/99, Rink. p. II-435, 255 punktas.

      (30)  2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Alitalia, T-296/97, Rink. p. II-3871, 81 punktas.

      (31)  […].

      (32)  Be senosios AKP, 2012 m. rugsėjo 30 d. trys bankai turėjo su senąja AKP, kuria nebuvo galima pasinaudoti visiškai negrąžinus senosios AKP, susijusių dvišalių priemonių pavidalo pozicijų. Atskirų dvišalių priemonių sumos buvo: […]–[400–800] mln. EUR, […]–[200–400] mln. EUR, […]–[400–800] mln. EUR.

      (33)  1991 m. kovo 21 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-305/89, Rink. p. I-1603, 20 punktas.

      (34)  Pavyzdžiui, iš galutinio planuojamo perleisti turto […] sąrašo pašalintas […].

      (35)  Pavyzdžiui, viena iš pasinaudojimo B priemone sąlygų buvo tokia, kad SAS pajamos prieš atskaitant palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą, amortizaciją ir restruktūrizavimo arba nuomos išlaidas paskutinius dvylika mėnesių būtų ne mažesnis kaip [5–9] mlrd. SEK. Kadangi šis skaičius viršijo 2012–2015 m. laikotarpiu numatomą kiekvienų metų pajamas prieš atskaitant palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą, amortizaciją ir restruktūrizavimo arba nuomos išlaidas, buvo manoma, kad naujosios AKP galiojimo laikotarpiu SAS veikiausiai negalės pasinaudoti B priemone.

      (36)  Finansiniai įsipareigojimai, susiję su […]. Pastarieji du finansiniai įsipareigojimai kas ketvirtį buvo koreguojami remiantis 4XNG plano finansiniu modeliu, o tai reiškė, kad SAS privalėjo pasiekti savo finansinius tikslus.

      (37)  Pavyzdžiui, bendrą valstybių nuostolį, kuris būtų patirtas dėl naujosios AKP, Norvegija apskaičiavo darydama prielaidą, kad būtų visiškai išnaudota A priemonė (valstybės padengta dalis buvo [700–1 200] mln. SEK), o užtikrinimo priemone būtų garantuota tik 50 % su A priemone susijusių įsipareigojimų ir valstybės jau būtų gavusios pirmąją dalinę įsipareigojimo mokesčio įmoką. Dėl to būtų patirtas apie [400–800] mln. SEK nuostolis, susijęs su naująja AKP, ir apie [700–1 200] mln. SEK bendras nuostolis, susijęs su turimomis akcijomis, t. y. iš viso būtų patirtas [1 100–2 000] mln. SEK nuostolis.

      (38)  Žr. (88) dalį.

      (39)  Žr. (82) ir (89) dalis.

      (40)  Žr. (82) ir (87) dalis.


title: 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1357/2008/EB, iš dalies keičiantis Sprendimą Nr. 1720/2006/EB, nustatantį veiksmų programą mokymosi visą gyvenimą srityje (Tekstas svarbus EEE)

text:
30.12.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 350/56

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1357/2008/EB
   2008 m. gruodžio 16 d.
   iš dalies keičiantis Sprendimą Nr. 1720/2006/EB, nustatantį veiksmų programą mokymosi visą gyvenimą srityje
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 straipsnio 4 dalį ir 150 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   pasikonsultavę su Regionų komitetu,
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),
   kadangi:

               (1)

               2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1720/2006/EB (3) nustatyta 2007–2013 m. veiksmų programa mokymosi visą gyvenimą srityje.

               (2)

               Sprendimo Nr. 1720/2006/EB 9 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kitos nei 1 dalyje išvardytos programos įgyvendinimo priemonės turi būti patvirtinamos laikantis to sprendimo 10 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros, t. y. laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (4), įtvirtintos patariamosios procedūros.

               (3)

               Sprendimo Nr. 1720/2006/EB tekste išdėstyta, kad kitiems nei to sprendimo 9 straipsnio 1 dalyje nurodytiems atrankos sprendimams taikoma patariamoji procedūra ir Europos Parlamento teisė į analitinę priežiūrą.

               (4)

               Laikantis tokių procedūrų taikymo taisyklių, dotacijų skyrimo kandidatams laikotarpis pailgėja papildomais dviem trimis mėnesiais. Dėl šių taisyklių dažnai uždelsiamas dotacijų gavėjams skyrimas, neproporcingai apsunkinamas programos administravimas ir, atsižvelgiant į dotacijų dydį, nesukuriama jokia papildoma vertė.

               (5)

               Kad atrankos sprendimai būtų įgyvendinami greičiau ir veiksmingiau, būtina patariamąją procedūrą pakeisti Komisijos įpareigojimu nedelsiant pranešti Europos Parlamentui ir valstybėms narėms apie bet kokias priemones, kurių, siekiant įgyvendinti Sprendimą Nr. 1720/2006/EB, imtasi be komiteto pagalbos,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Sprendimas Nr. 1720/2006/EB iš dalies keičiamas taip:

               1)

               9 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   Komisija praneša 10 straipsnyje nurodytam komitetui ir Europos Parlamentui apie visus kitus atrankos sprendimus, kuriuos ji priėmė dėl šio sprendimo įgyvendinimo, per dvi darbo dienas nuo šių sprendimų priėmimo. Į šią informaciją įtraukiama gautų paraiškų apibūdinimas ir analizė, įvertinimo ir atrankos procedūros apibūdinimas ir siūlomų finansuoti bei atmestų projektų sąrašai.“;

               2)

               10 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

         2 straipsnis
   Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie šio sprendimo poveikį iki 2010 m. birželio 30 d.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre, 2008 m. gruodžio 16 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         H.-G. PÖTTERING

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         B. LE MAIRE

      (1)  OL C 224, 2008 8 30, p. 115.

      (2)  2008 m. rugsėjo 2 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos sprendimas.

      (3)  OL L 327, 2006 11 24, p. 45.

      (4)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.


title: 2004/1/: 2004 m. vasario 5 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 1/2004/SC,, kuriuo įsteigiamas EEE finansinio mechanizmo ir Norvegijos finansinio mechanizmo biuras

text:
30.11.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 332/34

         ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIO KOMITETO SPRENDIMAS

   Nr. 1/2004/SC,
   2004 m. vasario 5 d.
   kuriuo įsteigiamas EEE finansinio mechanizmo ir Norvegijos finansinio mechanizmo biuras
   ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIS KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas),
   atsižvelgdamas į Susitarimą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje (toliau – EEE plėtros susitarimas),
   atsižvelgdamas į 38a protokolą dėl EEE finansinio mechanizmo, EEE plėtros susitarimu įtraukto į EEE susitarimą,
   atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl Norvegijos finansinio mechanizmo 2004–2009 m.,
   atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 4 d. ELPA Nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 4/2003/SC, įsteigiantį EEE finansinio mechanizmo laikinąjį komitetą,
   NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   1.   Įsteigiamas 2004–2009 m. EEE finansinio mechanizmo ir Norvegijos finansinio mechanizmo biuras.
   2.   Biuras padeda valdyti EEE finansinį mechanizmą ir Norvegijos finansinį mechanizmą.
   3.   Biuras taip pat padeda valdyti 1999–2003 m. EEE finansinę priemonę ir 1994–1998 m. finansinį mechanizmą.
   4.   Dabartinis ELPA sekretoriato finansinės priemonės padalinys integruojamas į naująjį biurą. Kol įsigalios EEE plėtros susitarimas dėl EEE finansinio mechanizmo Biuras atsiskaito EEE finansinio mechanizmo laikinajam komitetui, o vėliau – naujajam EEE finansinio mechanizmo komitetui.
   5.   Dėl Norvegijos finansinio mechanizmo Biuras atsiskaito Norvegijos valdžios institucijoms.
   6.   Administraciniu požiūriu Biuras yra ELPA sekretoriato dalis. Biuras turės atskirą administracinį biudžetą, finansuojamą fondų lėšomis pagal atitinkamų išlaidų santykį.
   7.   Biuro direktorių EEE finansinio mechanizmo laikino komiteto siūlymu skiria Nuolatinis komitetas.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja nedelsiant.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. vasario 5 d.

            Nuolatinio komiteto vardu

            Pirmininkas

         Jo šviesybė LICHTENŠTEINO princas Nikolaus

            Generalinis sekretorius

         William ROSSIER


title: 2008/451/EB: 2008 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas, kuriuo koreguojamos Sprendime 2003/479/EB ir Sprendime 2007/829/EB dėl nacionaliniams ekspertams ir kariniam personalui, komandiruojamiems į Tarybos Generalinį Sekretoriatą, taikomų taisyklių numatytos išmokos

text:
18.6.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 158/56

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2008 m. birželio 16 d.
   kuriuo koreguojamos Sprendime 2003/479/EB ir Sprendime 2007/829/EB dėl nacionaliniams ekspertams ir kariniam personalui, komandiruojamiems į Tarybos Generalinį Sekretoriatą, taikomų taisyklių numatytos išmokos
   (2008/451/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sprendimą 2003/479/EB (1), ypač į jo 15 straipsnio 7 dalį,
   atsižvelgdama į Sprendimą 2007/829/EB (2), ypač į jo 15 straipsnio 6 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Sprendimo 2003/479/EB 15 straipsnio 7 dalyje ir Sprendimo 2007/829/EB 15 straipsnio 6 dalyje numatyta, kad kiekvienais metais, atsižvelgiant į Bendrijos pareigūnų bazinių algų pakeitimą Briuselyje ir Liuksemburge, koreguojami dienpinigiai ir mėnesinės išmokos; toks koregavimas neturi grįžtamosios galios.

               (2)

               2008 m. gegužės 14 d. Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 420/2008/EB, nuo 2007 m. liepos 1 d. patikslinančiu pareigūnų ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų atlyginimus ir pensijas bei jiems taikomus korekcinius koeficientus (3), Taryba nustatė 1,4 % dydžio Bendrijos pareigūnų atlyginimų ir pensijų koregavimą,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   1.   Sprendimo 2003/479/EB 15 straipsnio 1 dalyje ir Sprendimo 2007/829/EB 15 straipsnio 1 dalyje 29,44 EUR ir 117,74 EUR sumos pakeičiamos atitinkamai 29,85 EUR ir 119,39 EUR sumomis.
   2.   Sprendimo 2003/479/EB 15 straipsnio 2 dalyje ir Sprendimo 2007/829/EB 15 straipsnio 2 dalyje esanti lentelė pakeičiama taip:

                  „Atstumas tarp įdarbinimo vietos ir komandiruotės vietos
                  (km)

                  Suma eurais

                  0–150

                  0,00

                  > 150

                  76,74

                  > 300

                  136,42

                  > 500

                  221,71

                  > 800

                  358,14

                  > 1 300

                  562,80

                  > 2 000

                  673,67“

   3.   Sprendimo 2003/479/EB 15 straipsnio 4 dalyje 29,44 EUR suma pakeičiama 29,85 EUR suma.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja pirmą mėnesio, einančio po šio sprendimo priėmimo, dieną.

      Priimta Liuksemburge, 2008 m. birželio 16 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. RUPEL

      (1)  2003 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 2003/479/EB dėl nacionaliniams ekspertams ir kariniam personalui, komandiruojamiems į Tarybos Generalinį sekretoriatą, taikomų taisyklių (OL L 160, 2003 6 28, p. 72). Sprendimas panaikintas Sprendimu 2007/829/EB.

      (2)  2007 m. gruodžio 5 d. Tarybos sprendimas 2007/829/EB dėl nacionaliniams ekspertams ir kariniam personalui, komandiruojamiems į Tarybos generalinį sekretoriatą, taikomų taisyklių (OL L 327, 2007 12 13, p. 10).

      (3)  OL L 127, 2008 5 15, p. 1.


title: 2010/113/CFSP: 2010 m. vasario 22 d. Tarybos sprendimas 2010/113/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afrikos Didžiųjų ežerų regione įgaliojimų termino pratęsimo

text:
23.2.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 46/30

         TARYBOS SPRENDIMAS 2010/113/BUSP
   2010 m. vasario 22 d.
   dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afrikos Didžiųjų ežerų regione įgaliojimų termino pratęsimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 31 straipsnio 2 dalį ir 33 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. vasario 15 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2007/112/BUSP (1) dėl Roeland VAN DE GEER paskyrimo Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Afrikos Didžiųjų ežerų regione.

               (2)

               2009 m. vasario 16 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2009/128/BUSP (2), iš dalies keičiančius ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimus ir pratęsiančius jų terminą iki 2010 m. vasario 28 d.

               (3)

               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas turėtų būti pratęstas iki 2010 m. rugpjūčio 31 d. Tačiau ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas gali būti trumpesnis, jei taip nuspręs Taryba, remdamasi Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) rekomendacija, įsigaliojus Europos išorės veiksmų tarnybos įsteigimo sprendimui.

               (4)

               ES specialusis įgaliotinis įgyvendins savo įgaliojimus tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir gali pakenkti bendros užsienio ir saugumo politikos tikslams, nustatytiems Sutarties 21 straipsnyje,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
   Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Afrikos Didžiųjų ežerų regione Roeland VAN DE GEER įgaliojimai pratęsiami laikotarpiui iki 2010 m. rugpjūčio 31 d. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas gali būti trumpesnis, jei taip nuspręs Taryba, remdamasi vyriausiojo įgaliotinio rekomendacija, įsigaliojus Europos išorės veiksmų tarnybos įsteigimo sprendimui.
   2 straipsnis
   Politikos tikslai
   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Europos Sąjungos (ES) politikos tikslais, susijusiais su tolesniu padėties stabilizavimu ir konsolidavimu pasibaigus konfliktui Afrikos Didžiųjų ežerų regione, ypač daug dėmesio skiriant atitinkamose šalyse vykstančių pokyčių regioniniam aspektui. Visų pirma skatinant laikytis pagrindinių demokratijos ir gero valdymo normų, įskaitant pagarbą žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principams, šie tikslai yra:

               a)

               aktyviai ir veiksmingai prisidėti prie nuoseklios, tvarios ir atsakingos Sąjungos politikos Afrikos Didžiųjų ežerų regione ir skatinti nuoseklų bendrą Sąjungos požiūrį regione. ES specialusis įgaliotinis remia vyriausiojo įgaliotinio darbą regione;

               b)

               užtikrinti, kad Sąjunga ir toliau laikytųsi įsipareigojimo siekti stabilizavimo ir rekonstrukcijos procesų regione, aktyviai dalyvaudama vietoje ir atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, palaikydama ryšį su pagrindiniais veikėjais bei prisidėdama prie krizių valdymo;

               c)

               prisidėti prie veiksmų etape po pereinamojo laikotarpio Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR), ypač naujų institucijų sustiprinimo ir platesnės tarptautinės sistemos, skirtos politiniam konsultavimuisi ir veiksmų derinimui su naująja vyriausybe, nustatymo politinio proceso srityje;

               d)

               glaudžiai bendradarbiaujant su Jungtinėmis Tautomis / MONUC prisidėti prie tarptautinių pastangų vykdyti visapusišką saugumo sektoriaus reformą KDR, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad Sąjunga yra pasirengusi šioje srityje imtis koordinatorės vaidmens;

               e)

               prisidėti prie atitinkamų tolesnių priemonių, susijusių su Didžiųjų ežerų regiono tarptautine konferencija, visų pirma užmezgant glaudžius ryšius su Didžiųjų ežerų sekretoriatu ir jo vykdomuoju sekretoriumi bei su tolesnės veiklos mechanizmo trejetu ir skatinant gerus kaimyninius santykius regione;

               f)

               spręsti vis dar rimtą tarp valstybių veikiančių ginkluotų grupuočių problemą, dėl kurios kyla regiono šalių destabilizavimo ir jų vidaus problemų paaštrinimo pavojus;

               g)

               prisidėti prie padėties stabilizavimo pasibaigus konfliktams Burundyje, Ruandoje ir Ugandoje, visų pirma padedant vesti taikos derybas su ginkluotomis grupuotėmis, pavyzdžiui, FNL ir LRA.

         3 straipsnis
   Įgaliojimai
   Kad būtų pasiekti politikos tikslai, ES specialiajam įgaliotiniui suteikiami įgaliojimai:

               a)

               užmegzti ir palaikyti glaudžius ryšius su Didžiųjų ežerų regiono šalimis, Jungtinėmis Tautomis, Afrikos Sąjunga, pagrindinėmis Afrikos šalimis ir pagrindiniais KDR bei Sąjungos partneriais, regioninėmis ir subregioninėmis Afrikos organizacijomis, kitomis atitinkamomis trečiosiomis šalimis ir kitais svarbiausiais regiono lyderiais;

               b)

               teikti ataskaitas apie Sąjungos galimybes remti stabilizavimo bei konsolidavimo procesą ir konsultuoti šiuo klausimu bei patarti, kaip geriau vykdyti Sąjungos iniciatyvas;

               c)

               konsultuoti ir teikti pagalbą saugumo sektoriaus reformai (SSR) Kongo Demokratinėje Respublikoje;

               d)

               prisidėti prie tolesnės veiklos, susijusios su Didžiųjų ežerų regiono tarptautine konferencija, visų pirma remiant tą regione apibrėžtą politiką, kuria remiamas siekis sprendžiant konfliktus atsisakyti smurto ir užtikrinti tarpusavio gynybą, bei regioninio bendradarbiavimo srityje propaguojant žmogaus teises ir demokratizaciją, gerą valdymą, teismų bendradarbiavimą, taip pat remiant kovą su nebaudžiamumu ir su neteisėtu gamtos išteklių naudojimu;

               e)

               padėti regiono visuomenės nuomonės formuotojams geriau suprasti Sąjungos vaidmenį;

               f)

               prireikus padėti vesti derybas dėl šalių taikos ir paliaubų susitarimų bei juos įgyvendinti ir diplomatinėmis priemonėmis padėti joms spręsti padėtį, jei nesilaikoma tų susitarimų sąlygų; su LRA vykdomose derybose ši veikla turėtų būti vykdoma glaudžiai ją derinant su ES specialiuoju įgaliotiniu Sudane;

               g)

               prisidėti įgyvendinant ES žmogaus teisių politiką ir ES žmogaus teisių gaires, ypač ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų, ir ES politiką, susijusią su JT Saugumo Tarybos rezoliucija 1325 (2000) dėl moterų, taikos ir saugumo, be kita ko, stebint pokyčius šioje srityje ir pranešant apie juos.

         4 straipsnis
   Įgaliojimų įgyvendinimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis atsakingas už įgaliojimų vykdymą, jo veiklą prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui.
   2.   Politinis ir saugumo komitetas (PSK) palaiko ypatingus ryšius su ES specialiuoju įgaliotiniu, kuris su Taryba bendrauja pirmiausia per šį komitetą. PSK teikia ES specialiajam įgaliotiniui strategines gaires ir politinius nurodymus pagal jo įgaliojimus, nepažeisdamas vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimų.
   5 straipsnis
   Finansavimas
   1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu nuo 2010 m. kovo 1 d. iki 2010 m. rugpjūčio 31 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 1 065 000 EUR.
   2.   Iš 1 dalyje numatytos sumos finansuojamos išlaidos padengiamos nuo 2010 m. kovo 1 d. Išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles.
   3.   Išlaidos tvarkomos pagal ES specialiojo įgaliotinio ir Komisijos sudarytą sutartį. Už visas išlaidas ES specialusis įgaliotinis yra atskaitingas Komisijai.
   6 straipsnis
   Darbuotojų grupės sudarymas ir sudėtis
   1.   Neviršydamas savo įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių, ES specialusis įgaliotinis sudaro savo darbuotojų grupę. Į darbuotojų grupę įtraukiami darbuotojai, turintys profesinės patirties konkrečiose politikos srityse, kaip reikalaujama įgaliojimuose. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas praneša Tarybai ir Komisijai apie savo darbuotojų grupės sudėtį.
   2.   Valstybės narės ir Sąjungos institucijos gali pasiūlyti komandiruoti darbuotojus dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Atlyginimą darbuotojams, kuriuos valstybė narė ar Sąjungos institucija komandiruoja dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu, moka atitinkamai ta valstybė narė arba Sąjungos institucija. Valstybių narių į Tarybos generalinį sekretoriatą komandiruoti ekspertai taip pat gali būti komandiruojami dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Pagal sutartį pasamdyti kitų šalių darbuotojai turi turėti vienos iš valstybių narių pilietybę.
   3.   Visi komandiruoti darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs siunčiančiajai valstybei narei arba Sąjungos institucijai ir vykdo savo pareigas bei veikia ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų labui.
   7 straipsnis
   ES specialiojo įgaliotinio ir jo personalo privilegijos ir imunitetai
   Atitinkamai su priimančiąja (-iosiomis) šalimi (-imis) susitariama dėl ES specialiojo įgaliotinio misijos ir jo personalo narių užduočių įvykdymui bei sklandžiam darbui užtikrinti būtinų privilegijų, imunitetų ir papildomų garantijų. Valstybės narės ir Komisija šiuo tikslu teikia visą reikalingą paramą.
   8 straipsnis
   ES įslaptintos informacijos saugumas
   ES specialusis įgaliotinis ir jo darbuotojų grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimu 2001/264/EB dėl Tarybos saugumo nuostatų patvirtinimo (3), visų pirma dirbdami su ES įslaptinta informacija.
   9 straipsnis
   Galimybė susipažinti su informacija ir logistinė parama
   1.   Valstybės narės, Komisija ir Tarybos generalinis sekretoriatas užtikrina, kad ES specialiajam įgaliotiniui būtų sudaryta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija.
   2.   Prireikus Sąjungos delegacijos ir (arba) valstybės narės teikia logistinę paramą regione.
   10 straipsnis
   Saugumas
   ES specialusis įgaliotinis, laikydamasis Sąjungos politikos dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, neviršydamas savo įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį jo atsakomybei priskirtoje geografinėje teritorijoje, imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių tiesiogiai jam pavaldaus personalo saugumui užtikrinti visų pirma:

               a)

               sudarydamas Tarybos generalinio sekretoriato rekomendacijomis pagrįstą misijai skirtą saugumo planą, į jį įtraukdamas misijai skirtas fizines, organizacines ir procedūrines saugumo priemones, reglamentuojančias personalo saugaus atvykimo į misijos teritoriją ir judėjimo toje teritorijoje valdymą, o taip pat saugumo incidentų valdymą ir įskaitant misijos nenumatytų atvejų bei evakuacijos planą;

               b)

               užtikrindamas, kad visi už Sąjungos ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu dėl misijos teritorijoje esančių sąlygų;

               c)

               užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į misijos teritoriją visiems jo grupės nariams, kurie turi būti dislokuoti už Sąjungos ribų, įskaitant vietoje pasamdytus darbuotojus, būtų organizuotas atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į Tarybos generalinio sekretoriato nustatytą rizikos lygį misijos teritorijoje;

               d)

               užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai bei Komisijai raštu būtų teikiamos jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitos, sudarančios laikotarpio vidurio ir įgaliojimų vykdymo ataskaitų dalį.

         11 straipsnis
   Ataskaitos
   ES specialusis įgaliotinis vyriausiajam įgaliotiniui ir PSK reguliariai teikia ataskaitas žodžiu ir raštu. ES specialusis įgaliotinis taip pat prireikus teikia ataskaitas Tarybos darbo grupėms. Reguliariai teikiamos ataskaitos raštu platinamos per COREU tinklą. Vyriausiajam įgaliotiniui ar PSK rekomendavus, ES specialusis įgaliotinis gali teikti ataskaitas Užsienio reikalų tarybai.
   12 straipsnis
   Koordinavimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis remia bendros užsienio ir saugumo politikos ir bendros saugumo ir gynybos politikos srities veikėjų veiksmų nuoseklumą ir visuotinį Sąjungos politinių veiksmų koordinavimą. ES specialusis įgaliotinis padeda užtikrinti, kad visos ES priemonės veiksmų vietoje veiktų suderintai siekiant Sąjungos politikos tikslų. ES specialiojo įgaliotinio veiksmai atitinkamai derinami su Komisijos veiksmais bei su kitų tame regione veikiančių ES specialiųjų įgaliotinių veiksmais. ES specialusis įgaliotinis reguliariai informuoja valstybių narių misijas ir Sąjungos delegacijas.
   2.   Veiksmų vietoje glaudus ryšys palaikomas su Sąjungos delegacijų vadovais ir valstybių narių misijų vadovais. Jie deda visas įmanomas pastangas padėdami ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti savo įgaliojimus. ES specialusis įgaliotinis taip pat palaiko ryšius su kitais veiksmų vietoje esančiais tarptautiniais ir regioniniais veikėjais.
   3.   ES specialusis įgaliotinis užtikrina, kad Europos Sąjungos misijos teikti patarimus ir paramą saugumo sektoriaus reformai Kongo Demokratinėje Respublikoje (EUSEC RD Congo) ir Europos Sąjungos policijos misijos vykdant saugumo sektoriaus reformą (SSR) ir jos sąsajos su teisingumu Kongo Demokratinėje Respublikoje (EUPOL RD Congo) veikla būtų suderinta bei šių misijų vadovams teikia konsultacijas vietos politiniais klausimais. ES specialusis įgaliotinis prisideda prie veiklos derinimo su kitų tarptautinių veikėjų, dalyvaujančių vykdant saugumo sektoriaus reformą KDR, veikla. ES specialusis įgaliotinis ir civilinės operacijos vadas prireikus konsultuojasi tarpusavyje.
   13 straipsnis
   Peržiūra
   Šio sprendimo įgyvendinimas ir jo darnumas su kita Sąjungos veikla regione yra nuolat peržiūrimi. Pasibaigus įgaliojimų terminui ES specialusis įgaliotinis pateikia vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai ir Komisijai įgaliojimų įgyvendinimo ataskaitą.
   14 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2010 m. kovo 1 d.
   15 straipsnis
   Paskelbimas
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL L 46, 2007 2 16, p. 79.

      (2)  OL L 46, 2009 2 17, p. 36.

      (3)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.


title: 2016 m. spalio 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1873 dėl Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu

text:
22.10.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 288/1

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/1873
   2016 m. spalio 10 d.
   dėl Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 2 dalį ir 212 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi ir 218 straipsnio 8 dalies antra pastraipa,
   atsižvelgdama į bendrą Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2012 m. kovo 23 d. Taryba Komisijai suteikė įgaliojimus pradėti derybas dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Lotynų Amerikos bei Karibų valstybių tarptautinio susitarimo dėl ES ir LAK fondo, kaip tarptautinės organizacijos, sukūrimo;

               (2)

               derybos dėl Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas (toliau – Susitarimas), sėkmingai užbaigtos 2015 m. sausio 29 d.;

               (3)

               Susitarimu bus įsteigiamas ES ir LAK fondas kaip tarptautinė organizacija, turinti juridinio asmens statusą pagal viešąją tarptautinę teisę;

               (4)

               Susitarimas turėtų būti pasirašytas Sąjungos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

               (5)

               veikdamos ES ir LAK fondo sistemoje, Sąjungos ir jos valstybės narės turėtų koordinuoti savo pozicijas atsižvelgdamos į Sutartis ir į lojalaus bendradarbiavimo principą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Įgaliojama Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas, su sąlyga, kad minėtas Susitarimas bus sudarytas.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo priėmimo.

      Priimta Liuksemburge 2016 m. spalio 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         G. MATEČNÁ