title: 2007/48/EB: 2006 m. gruodžio 30 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl Banka Slovenije atliekamo kapitalo apmokėjimo, užsienio atsargų pervedimo ir įnašo į Europos centrinio banko atsargas ir atidėjimus (ECB/2006/30)

text:
31.1.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 24/17

      EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS

   2006 m. gruodžio 30 d.
   dėl Banka Slovenije atliekamo kapitalo apmokėjimo, užsienio atsargų pervedimo ir įnašo į Europos centrinio banko atsargas ir atidėjimus
   (ECB/2006/30)
   (2007/48/EB)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 30 straipsnio 1 dalį, 30 straipsnio 3 dalį, 49 straipsnio 1 dalį ir 49 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Pagal 2006 m. liepos 11 d. Tarybos sprendimą 2006/495/EB pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį dėl bendros valiutos įvedimo Slovėnijoje 2007 m. sausio 1 d. (1), Slovėnija atitinka reikalingas euro įvedimui sąlygas, ir jai taikoma leidžianti nukrypti nuostata, nurodyta Stojimo akto (2) 4 straipsnyje, panaikinama nuo 2007 m. sausio 1 d.

               (2)

               Statuto 49 straipsnio 1 dalis numato, kad valstybės narės, kuriai leidžianti nukrypti nuostata yra panaikinta, nacionalinis centrinis bankas (NCB) privalo apmokėti savo pasirašytą Europos centrinio banko (ECB) kapitalo dalį tokia pačia apimtimi kaip ir kitų dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai. Esamų dalyvaujančių valstybių narių NCB visiškai apmokėjo ECB pasirašyto kapitalo dalis (3). Pagal 2006 m. gruodžio 15 d. Sprendimo ECB/2006/21 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte (4) 2 straipsnį, Banka Slovenije indeksas ECB kapitalo rakte yra 0,3194 %. Banka Slovenije jau apmokėjo savo pasirašytą ECB kapitalo dalį, vadovaudamasis 2004 m. balandžio 23 d. Sprendimo ECB/2004/10, nustatančio nedalyvaujantiems nacionaliniams centriniams bankams Europos centrinio banko kapitalui apmokėti būtinas priemones (5) 1 straipsniu. Todėl likusi suma yra 17 096 556,47 EUR, kuri gaunama ECB pasirašytą kapitalą (5 760 652 402,58 EUR) padauginus iš Banka Slovenije kapitalo rakto indekso (0,3194 %), atėmus jo pasirašytą jau apmokėtą dalį, taip pat atsižvelgus į ECB kapitalo rakto išplėtimą dėl Bulgarian National Bank ir Banca Naţională a României prisijungimo prie ECBS.

               (3)

               Statuto 49 straipsnio 1 dalis kartu su 30 straipsnio 1 dalimi numato, kad valstybės narės, kuriai leidžianti nukrypti nuostata panaikinta, NCB taip pat privalo pervesti užsienio atsargas Europos centriniam bankui. Remiantis Statuto 49 straipsnio 1 dalimi, suma, kurią reikia pervesti, nustatoma padauginus pagal dabartinį valiutos kursą euro verte apskaičiuotas užsienio atsargas, kurios jau buvo pervestos į ECB pagal 30 straipsnio 1 dalį, iš atitinkamo nacionalinio centrinio banko pasirašytos dalies ir dalių, kurias jau apmokėjo kitų dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai, santykio. Nustatant „užsienio atsargas, kurios jau buvo pervestos į ECB pagal 30 straipsnio 1 dalį“, reikėtų atkreipti dėmesį į 2004 m. sausio 1 d. ECB kapitalo rakto pakoregavimą (6), remiantis Statuto 29 straipsnio 3 dalimi, į 2004 m. gegužės 1 d. ECB kapitalo rakto išplėtimą (7), remiantis Statuto 49 straipsnio 3 dalimi, ir į 2007 m. sausio 1 d. ECB kapitalo rakto išplėtimą (8), remiantis Statuto 49 straipsnio 3 dalimi. Todėl, remiantis 2006 m. gruodžio 15 d. Sprendimu ECB/2006/24, nustatančiu įnašui į Europos centrinio banko sukauptą nuosavo turto vertę ir nacionalinių centrinių bankų reikalavimų, lygių pervestoms užsienio atsargoms, pakoregavimui reikalingas priemones (9), eurais apskaičiuotos užsienio atsargos, kurios jau buvo pervestos į ECB pagal Statuto 30 straipsnio 1 dalį, yra 41 514 271 945,60 EUR.

               (4)

               Užsienio atsargos, kurias Banka Slovenije turi pervesti, turėtų būti išreikštos JAV doleriais ir auksu.

               (5)

               Statuto 30 straipsnio 3 dalis numato, kad ECB privalo kiekvieną dalyvaujančios valstybės narės NCB kredituoti reikalavimu, lygiu užsienio atsargoms, kurias jis pervedė Europos centriniam bankui. Nuostatos dėl esamų dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniams centriniams bankams jau kredituotų reikalavimų nominalios išraiškos ir atlyginimo už juos (10) taip pat turėtų būti taikomos Banka Slovenije reikalavimo nominaliai išraiškai ir atlyginimui už jį.

               (6)

               Statuto 49 straipsnio 2 dalis numato, kad valstybės narės, kuriai panaikinta leidžianti nukrypti nuostata, NCB privalo įnešti savo dalį į ECB atsargas, į tuos atidėjimus, kurie prilyginami atsargoms, bei į sumą, kurią dar reikės priskirti atsargoms ir atidėjimams, atitinkančią pelno ir nuostolio ataskaitos likutį, buvusį metų, po kurių panaikinta leidžianti nukrypti nuostata, gruodžio 31 dieną. Šio įnašo suma nustatoma vadovaujantis Statuto 49 straipsnio 2 dalimi.

               (7)

               Vadovaujantis Europos centrinio banko darbo reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Banka Slovenije valdytojas buvo pakviestas dalyvauti Valdančiosios tarybos posėdyje priimant šį sprendimą,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Sąvokų apibrėžimai
   Šiame sprendime:

               —

               „dalyvaujanti valstybė narė“ – tai eurą įsivedusi valstybė narė,

               —

               „grynieji pinigai“ – tai Jungtinių Valstijų teisėta valiuta (JAV doleris),

               —

               „auksas“ – tai Londono aukso prekybos rinkos asociacijos nustatyta gryna trojos aukso uncija pagal Londono luito, kuriuo prekiaujama, kokybės standartą,

               —

               „užsienio atsargos“ – tai auksas arba grynieji pinigai.

         2 straipsnis
   Kapitalo apmokėjimas
   1.   Nuo 2007 m. sausio 1 d.Banka Slovenije sumoka likusią savo pasirašyto ECB kapitalo dalį, kuri yra 17 096 556,47 EUR.
   2.   Banka Slovenije šią sumą sumoka 2007 m. sausio 2 d. pervesdamas per Transeuropinę automatizuotą realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemą (TARGET).
   3.   Banka Slovenije atskiru pervedimu Europos centriniam bankui 2007 m. sausio 2 d. sumoka palūkanas, sukauptas laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2007 m. sausio 2 d. už ECB mokėtiną sumą pagal 2 dalį.
   4.   Bet kokios palūkanos, sukauptos pagal 3 dalį, yra skaičiuojamos kasdien, naudojant faktinį virš 360 dienų apskaičiavimo metodą, taikant normą, lygią Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) naujausiai pagrindinei refinansavimo operacijai taikomai ribinei palūkanų normai.
   3 straipsnis
   Užsienio atsargų pervedimas
   1.   Nuo 2007 m. sausio 1 d., vadovaudamasis šiuo straipsniu ir juo remiantis sudarytais susitarimais, Banka Slovenije perveda į ECB JAV doleriais ir auksu išreikštą užsienio atsargų sumą, kuri yra lygi 191 641 809,33 EUR, kaip nurodyta:

               Eurais apskaičiuota JAV dolerių suma

               Eurais apskaičiuotas aukso kiekis

               Eurais apskaičiuota bendra suma

               162 895 537,93

               28 746 271,40

               191 641 809,33

         2.   Eurais paskaičiuotos užsienio atsargų sumos, kurias pagal 1 dalį Banka Slovenije turi pervesti, apskaičiuojamos pagal 2006 m. gruodžio 29 d. 24 valandų trukmės rašytinės konsultavimosi procedūros metu tarp tų centrinių bankų, kurie dalyvauja šioje procedūroje, nustatytą valiutos keitimo kursą tarp euro ir JAV dolerio, o aukso atveju, pagal JAV dolerio kainą už gryną trojos aukso unciją, kurią 2006 m. gruodžio 29 d. 10 val. 30 min. ryto Londono laiku nustato Londono aukso nustatymo centras.
   3.   Europos centrinis bankas pagal 2 dalį apskaičiuotas sumas, kaip galima anksčiau, patvirtina Banka Slovenije.

   4.   Banka Slovenije Europos centriniam bankui perveda grynuosius pinigus į ECB nurodytas sąskaitas. Atsiskaitymo data grynųjų pinigų pervedimui į ECB yra 2007 m. sausio 2 d.Banka Slovenije pateikia nurodymus dėl grynųjų pinigų pervedimo į ECB atsiskaitymo dieną.
   5.   Banka Slovenije perveda auksą tokiomis dienomis, į tokias sąskaitas ir ten, kur nurodo ECB.
   6.   Skirtumas tarp 1 dalyje minėtos eurais apskaičiuotos bendros sumos ir 4 straipsnio 1 dalyje minėtos sumos, jei jis yra, nustatomas pagal 2006 m. gruodžio 30 d. Europos centrinio banko ir Banka Slovenije susitarimą dėl Europos centrinio banko kredituojamo Banka Slovenije reikalavimo pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 30 straipsnio 3 dalį (11).
   4 straipsnis
   Reikalavimo, lygaus Banka Slovenije įnašui, nominali išraiška, atlyginimas už jį ir terminas
   1.   Nuo 2007 m. sausio 1 d. ir atsižvelgdamas į 3 straipsnio sąlygas dėl užsienio atsargų pervedimo atsiskaitymo datų, ECB kredituoja Banka Slovenije eurais išreikštu reikalavimu, lygiu bendrai Banka Slovenije įnašo į užsienio atsargas eurais sumai, kuri yra 183 995 237,74 EUR.
   2.   ECB kredituojamas Banka Slovenije reikalavimas yra atlyginamas. Sukauptos palūkanos yra skaičiuojamos kasdien, naudojant faktinį virš 360 dienų skaičiavimo metodą, taikant normą, lygią ECBS naujausiai pagrindinei refinansavimo operacijai taikomos ribinės palūkanos normos 85 %.
   3.   Kiekvienų finansinių metų pabaigoje reikalavimas yra atlyginamas. ECB kas ketvirtį informuoja Banka Slovenije apie sukauptas sumas.
   4.   Reikalavimas yra negrąžinamas.
   5 straipsnis
   Įnašas į ECB atsargas ir atidėjimus
   1.   Nuo 2007 m. sausio 1 d. ir vadovaudamasis 5 ir 6 dalimis bei 3 straipsniu, Banka Slovenije įneša savo dalį į ECB atsargas, į tuos atidėjimus, kurie prilyginami atsargoms, bei į sumą, kurią dar reikės priskirti atsargoms ir atidėjimams, atitinkančią pelno ir nuostolio ataskaitos likutį, buvusį 2006 m. gruodžio 31 dieną.
   2.   Suma, kurią turi įnešti Banka Slovenije, yra nustatoma vadovaujantis Statuto 49 straipsnio 2 dalimi. 49 straipsnio 2 dalies nuorodos į „atitinkamo centrinio banko pasirašytos dalies“ ir „dalių, kurias jau apmokėjo kiti nacionaliniai centriniai bankai“ nurodo Banka Slovenije ir, atitinkamai, esamų dalyvaujančių valstybių narių NCB indeksus ECB kapitalo rakte pagal Sprendimą ECB/2006/21.
   3.   1 dalyje „ECB atsargos“ ir „atidėjimai, kurie prilyginami atsargoms“, apima, inter alia, ECB bendrąjį atsargų fondą, perkainojimo sąskaitų likučius ir užsienio valiutos kursų, palūkanų normų ir aukso kainos rizikos atidėjimus.
   4.   Vėliausiai pirmą darbo dieną po Valdančiosios tarybos ECB metinių ataskaitų patvirtinimo 2006 metams, ECB apskaičiuoja ir patvirtina Banka Slovenije sumą, kurią Banka Slovenije turi įnešti pagal 1 dalį.
   5.   Antrą darbo dieną po Valdančiosios tarybos ECB metinių ataskaitų patvirtinimo 2006 metams, Banka Slovenije dvejais atskirais TARGET pervedimais sumoka ECB:

               a)

               pagal 4 dalį ECB priklausančią sumą ir

               b)

               nuo 2007 m. sausio 1 d. iki tos datos sukauptas pagal 4 dalį ECB priklausančios sumos palūkanas.

         6.   Bet kokios palūkanos, sukauptos pagal 5 dalies b punktą, yra skaičiuojamos kasdien, naudojant faktinį virš 360 dienų skaičiavimo metodą, taikant normą, lygią Europos centrinių bankų sistemos naujausiai pagrindinei refinansavimo operacijai taikomai ribinei palūkanų normai.
   6 straipsnis
   Baigiamoji nuostata
   Šis sprendimas įsigalioja 2007 m. sausio 1 d.

      Priimta Frankfurte prie Maino, 2006 m. gruodžio 30 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OJ L 195, 2006 7 15, p. 25.

      (2)  Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL L 236, 2003 9 23, p. 33).

      (3)  Sprendimas ECB/2004/6 (OL L 205, 2004 6 9, p. 7).

      (4)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1.

      (5)  OL L 205, 2004 6 9, p. 19.

      (6)  Sprendimas ECB/2003/17 (OL L 9, 2004 1 15, p. 27).

      (7)  Sprendimas ECB/2004/5 (OL L 205, 2004 6 9, p. 5).

      (8)  Dar nepaskelbta.

      (9)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 9.

      (10)  Gairės ECB/2000/15 (OL L 336, 2000 12 30, p. 114).

      (11)  Dar nepaskelbta.


title: 2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos bendradarbiavimo memorandumo, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas, pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo

text:
9.9.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 232/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. kovo 31 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos bendradarbiavimo memorandumo, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas, pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo
   (2011/530/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 5 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Vadovaudamasi 2009 m. gruodžio 17 d. Tarybos priimtu įgaliojimu, kuriuo Komisija buvo įgaliota pradėti derybas, Komisija su Tarptautine civilinės aviacijos organizacija derėjosi dėl bendradarbiavimo memorandumo, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas (toliau – bendradarbiavimo memorandumas).

               (2)

               Bendradarbiavimo memorandumą abi Šalys parafavo per 2010 m. rugsėjo 27 d. Monrealyje vykusią 37-ąją Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos asamblėją.

               (3)

               Bendradarbiavimo memorandumas turėtų būti pasirašytas ir laikinai taikomas, kol bus užbaigtos jo sudarymui būtinos procedūros,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos bendradarbiavimo memorandumo, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas (toliau – bendradarbiavimo memorandumas), pasirašymas su sąlyga, kad minėtas bendradarbiavimo memorandumas bus sudarytas.
   Bendradarbiavimo memorandumo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti bendradarbiavimo memorandumą.
   3 straipsnis
   Nuo bendradarbiavimo memorandumo pasirašymo dienos jis laikinai taikomas, kol bus užbaigtos jo sudarymui būtinos procedūros (1).
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 31 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         VÖLNER P.

      (1)  Bendradarbiavimo memorandumo pasirašymo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.
    ---documentbreak---

               9.9.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 232/1

         Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos
   BENDRADARBIAVIMO MEMORANDUMAS,
   kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas
   EUROPOS SĄJUNGA (toliau – ES)
   ir
   TARPTAUTINĖ CIVILINĖS AVIACIJOS ORGANIZACIJA (toliau – ICAO),
   toliau – Šalys,
   PRIMINDAMOS 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagoje pasirašytą Tarptautinės civilinės aviacijos konvenciją (toliau – Čikagos konvencija), ypač jos 55 straipsnio a dalį ir 65 straipsnį,
   PRIMINDAMOS Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 218 ir 220 straipsnius,
   ATSIŽVELGDAMOS į ICAO asamblėjos rezoliuciją A1–10, kuria ICAO Tarybai leista su tarptautinėmis organizacijomis, kurių veikla turi įtakos tarptautinei civilinei aviacijai, sudaryti atitinkamus susitarimus, visų pirma dėl techninio bendradarbiavimo, keitimosi informacija ir dokumentais, dalyvavimo susitikimuose ir kitų aspektų, kurie gali skatinti veiksmingą bendradarbiavimą,
   PRIMINDAMOS ICAO bendradarbiavimo su regioninėmis civilinės aviacijos įstaigomis ir regioninėmis organizacijomis politiką ir sistemą, kuriomis siekiama, inter alia, sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su tokiomis įstaigomis ir organizacijomis, kaip rekomenduota 2008 m. balandžio 10–11 d. Monrealyje vykusiame EK ir ICAO simpoziume dėl regioninių organizacijų,
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad dauguma ICAO standartų aviacijos saugos, aviacijos saugumo, oro eismo valdymo ir aplinkos apsaugos srityse aptarti atitinkamuose ES teisės aktuose,
   ATSIŽVELGDAMOS į 2006 m. kovo 21 d. Monrealyje pasirašytą Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) bendradarbiavimo memorandumą dėl saugos priežiūros audito ir susijusių klausimų,
   ATSIŽVELGDAMOS į 2008 m. rugsėjo 17 d. Monrealyje pasirašytą Europos bendrijos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos Bendradarbiavimo memorandumą dėl saugumo auditų ir (arba) patikrinimų bei susijusių klausimų,
   KADANGI 2003 m. balandžio 29 d. Europos bendrija ir Jungtinės Tautos pasirašė naują Finansinį ir administracinį pagrindų susitarimą, prie kurio ICAO prisijungė pagal 2004 m. gruodžio 7 d. pasirašytą susitarimą su Europos bendrija,
   KADANGI šiuo bendradarbiavimo memorandumu nepakeičiamas ir neribojamas joks kitas esamas Šalių bendradarbiavimas tol, kol jis taikomas,
   ATSIŽVELGDAMOS į ICAO asamblėjos rezoliuciją A36–2, kuria, inter alia, pripažįstama, kad sukūrus regionines ir subregionines saugos priežiūros sistemas, įskaitant regionines saugos priežiūros organizacijas, būtų užtikrinta masto ekonomija ir didesnis suderinimas, todėl valstybėms būtų daug lengviau laikytis įsipareigojimų pagal Čikagos konvenciją, ir kuria taip pat reikalaujama, kad Generalinis sekretorius ir toliau skatintų derinti ICAO Visuotinės saugos priežiūros audito programą (angl. USOAP) su kitų aviacijos saugos srityje veikiančių organizacijų audito programomis ir bendradarbiauti šioje srityje, o Tarybai nurodoma propaguoti regioninių ir subregioninių saugos priežiūros sistemų, įskaitant regionines saugos priežiūros organizacijas, koncepciją,
   KADANGI Šalys turi bendrą viziją – kiek įmanoma suvienodinti Europos veiklos taisykles, reikalavimus ir procedūras, kad būtų laikomasi Čikagos konvencijos prieduose nustatytų ICAO aviacijos saugos, aviacijos saugumo, oro eismo valdymo ir aplinkos apsaugos standartų,
   KADANGI siekiant šio tikslo kiekviena Šalis vaidina svarbų vaidmenį,
   KADANGI Šalys nori užmegzti regioninį bendradarbiavimą ir bendrauti tarpusavyje,
   KADANGI ES priėmė bendrąsias aviacijos saugos ir aviacijos saugumo srities taisykles, o Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) ir Europos Komisija stebi, kaip ES valstybėse narėse tos taisyklės taikomos,
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Europos Komisija turi vykdymo užtikrinimo įgaliojimus ES ir užtikrina, kad būtų įgyvendinti ES teisės aktai aviacijos saugos, aviacijos saugumo, oro eismo valdymo ir aplinkos apsaugos srityse,
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad ICAO audito programomis ir ES tikrinimo programomis visų pirma siekiama padidinti aviacijos saugą ir saugumą ir tuo tikslu vertinamas atitinkamų standartų įgyvendinimas, nustatomi trūkumai, jei tokių esama, ir užtikrinama, kad prireikus trūkumai ES būtų pašalinti,
   KADANGI ES, siekdama padėti stiprinti ES ir ICAO ryšius ir bendradarbiavimą, taip pat sudaryti sąlygas ES aktyviau dalyvauti ICAO veikloje ICAO būstinėje ir daugiau prie jos prisidėti, Monrealyje įsteigė biurą,
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad, nedarant poveikio ES valstybių narių teisėms ar įsipareigojimams pagal Čikagos konvenciją ir nepakenkiant ES valstybių narių ir ICAO santykiams, pagrįstiems tų valstybių naryste ICAO, pageidautina užmegzti ES ir ICAO abipusį bendradarbiavimą aviacijos saugos, aviacijos saugumo, oro eismo valdymo ir aplinkos apsaugos srityse taip, kad būtų geriau derinami standartai ir glaudžiau koordinuojama atitinkama veikla ir kad būtų geriau naudojami riboti ištekliai, vengiama veiksmų dubliavimo ir kartu išsaugomas abiejų Šalių nuostatų vientisumas,
   KADANGI Šalys pripažįsta poreikį apsaugoti iš kitos Šalies gautą įslaptintą informaciją, kiek to reikalaujama pagal atitinkamas jų taisykles,
   SUSITARĖ:
   1.   Bendrosios nuostatos
   Šalys pasirašo šį tarptautinės civilinės aviacijos srities bendradarbiavimo memorandumą ir susitaria stiprinti ryšius, glaudžiau bendradarbiauti aviacijos saugos, aviacijos saugumo, oro eismo valdymo ir aplinkos apsaugos srityse ir, vadovaudamosi nustatytomis darbo tvarkos taisyklėmis, sudaryti geresnes sąlygas viena kitai dalyvauti veikloje ir susitikimuose stebėtojų teisėmis.
   Šis bendradarbiavimo memorandumas nedaro poveikio ES valstybių narių teisėms ar pareigoms pagal Čikagos konvenciją ir ICAO bei ES valstybių narių santykiams, pagrįstiems valstybių narių naryste ICAO.
   Šis bendradarbiavimo memorandumas netaikomas ICAO ar ES sprendimų priėmimui, įskaitant sprendimus standartizacijos ar taisyklių nustatymo klausimais, tačiau memorandumu nustatomi bendradarbiavimo santykiai reguliavimo srityje parengiamuosiuose tokios veiklos etapuose.
   Europos Sąjungai ICAO būstinėje atstovaujantis Europos Sąjungos biuras Monrealyje padeda ES ir ICAO palaikyti ryšius ir yra pagrindinis ES kontaktinis centras bendraujant su ICAO visais klausimais, susijusiais su šio bendradarbiavimo memorandumo įgyvendinimu.
   2.   Tikslai

               2.1.

               Šiuo bendradarbiavimo memorandumu:

                           a)

                           grindžiami glaudesni Šalių santykiai;

                           b)

                           stiprinamas Šalių bendradarbiavimas;

                           c)

                           nustatomos abipusio Šalių bendradarbiavimo sritys; ir

                           d)

                           nustatomos Šalių bendradarbiavimo sąlygos ir mechanizmai.

         3.   Taikymo sritis

               3.1.

               Pagal šį bendradarbiavimo memorandumą Šalys bendradarbiauja šiose srityse:

                           a)

                           aviacijos saugos;

                           b)

                           aviacijos saugumo;

                           c)

                           oro eismo valdymo; ir

                           d)

                           aplinkos apsaugos.

               3.2.

               Kiekviena iš šio straipsnio 3.1 dalyje nurodytų sričių reglamentuojama atskirais bendradarbiavimo memorandumo priedais.

               3.3.

               Šalys gali nustatyti darbo tvarką ir ja apibrėžti bendrai sutartus mechanizmus ir procedūras, būtinus tam, kad būtų galima veiksmingai vykdyti šio bendradarbiavimo memorandumo prieduose nustatytą bendradarbiavimo veiklą.

               3.4.

               Pagal šį bendradarbiavimo memorandumą priimti priedai yra neatskiriama bendradarbiavimo memorandumo dalis.

         4.   Bendradarbiavimo formos

               4.1.

               Šalys:

                           a)

                           nustato konsultacijų, veiklos koordinavimo, bendradarbiavimo ir keitimosi informacija mechanizmus;

                           b)

                           sudaro palankias sąlygas eksploatavimo reikalavimų suderinimui ir naujų technologijų ir sistemų sąveikai;

                           c)

                           koordinuoja atitinkamas audito ir tikrinimo programas, jų rezultatus ir techninės pagalbos veiksmus, kad būtų geriau naudojami riboti ištekliai ir vengiama veiksmų dubliavimo;

                           d)

                           keičiasi informacija apie atitiktį ICAO standartams;

                           e)

                           nustato tvarką, pagal kurią ES siūlo ICAO savo patirtį ir išteklius, įskaitant ekspertų komandiravimą, kuris priskiriamas išimtinei Generalinio sekretoriaus kompetencijai, techninę pagalbą ir specializuotus mokymus, jei įmanoma;

                           f)

                           leidžia vienai Šaliai dalyvauti kitos Šalies veikloje, susijusioje atitinkamai su audito ir tikrinimo programomis ir mokymo programomis, tačiau ES stebėtojai ICAO rengiamose ES valstybių audito misijose gali dalyvauti tik gavę pastarosios sutikimą, o ES ekspertai, komandiruoti dalyvauti ICAO audituose kaip ICAO auditoriai, griežtai užtikrina visos su audito misija susijusios informacijos konfidencialumą pagal taikomas ICAO taisykles; ir

                           g)

                           nedarydamos poveikio įpareigojimams neatskleisti viena kitos informacijos ir laikydamosi taikomų atitinkamų konfidencialumo taisyklių, kaip nustatyta 6 straipsnyje, dalijasi elektronine informacija, duomenimis ir oficialiaisiais leidiniais, suteikia abipusę prieigą prie duomenų bazių ir stiprina sąsajas tarp jų, kad papildytų esamas viena kitos duomenų bazes.

         5.   Bendradarbiavimo veikla

               5.1.

               Kaip išsamiau nurodyta šio bendradarbiavimo memorandumo prieduose, Šalys susitaria kartu vykdyti toliau nurodytą bendradarbiavimo veiklą. Šalys:

                           5.1.1.

                           Nustato konsultacijų, bendradarbiavimo ir keitimosi informacija mechanizmus, taip pat:

                                       a)

                                       nustato ir taiko bendrus reguliaraus dialogo, konsultacijų ir keitimosi informacija mechanizmus;

                                       b)

                                       užtikrina, kad kiekviena Šalis būtų laiku informuojama apie sprendimus, veiklą, iniciatyvas, susitikimus ir svarbius su šiuo bendradarbiavimo memorandumu susijusius įvykius aviacijos saugos, aviacijos saugumo, oro eismo valdymo ir aplinkos apsaugos srityse ir gautų atitinkamus dokumentus. Prireikus gali būti rengiami trumpi informaciniai posėdžiai;

                                       c)

                                       nemokamai suteikia prieigą prie visų oficialių dokumentų ir leidinių;

                                       d)

                                       kitai Šaliai suteikia galimybę naudotis duomenų bazėmis ir informacija internete; ir

                                       e)

                                       užtikrina, kad ES gautų ir turėtų elektroninę prieigą prie visų valstybėms skirtų ICAO raštų, kurių tema svarbi šio bendradarbiavimo memorandumo ir jo priedų taikymo sričiai.

                           5.1.2.

                           Siekdama geriau koordinuoti audito ir tikrinimo programas, nustato bendradarbiavimo principus, kad būtų geriau naudojami riboti ištekliai ir vengiama veiksmų dubliavimo.

                           5.1.3.

                           Nustato bendrus mechanizmus, kurių paskirtis – glaudus programų planavimo ir techninės pagalbos koordinavimas.

                           5.1.4.

                           Bendradarbiauja propaguojant visuotinę naujų technologijų ir sistemų sąveiką ir nustato bendrus mechanizmus, kuriais siekiama stiprinti bendradarbiavimą naudojant naujas technologijas.

                           5.1.5.

                           Užtikrina, kad būtų laiku rengiamos tarpusavio konsultacijos siekiant geriau koordinuoti taisykles, politiką, metodus ir ICAO saugos standartus ir rekomenduojamą praktiką, taip pat didinti jų nuoseklumą.

                           5.1.6.

                           Nustatyti darbo tvarką, kuria siekiama palengvinti keitimąsi patirtimi ir ištekliais šiais būdais:

                                       a)

                                       ICAO dalijasi patirtimi ir teikia patarimus ES dėl geriausios saugos standartų ir rekomenduojamos praktikos įgyvendinimo patirties;

                                       b)

                                       siekdama pasidalyti savo patirtimi su ICAO, ES, be kita ko, komandiruoja ekspertus į ICAO sekretoriatą;

                                       c)

                                       ES siekia ICAO teikti finansinę paramą, kad būtų galima padengti šio bendradarbiavimo memorandumo įgyvendinimo išlaidas, įskaitant administracines išlaidas, dokumentų ir leidinių teikimo ir susijusių paslaugų, taip pat patalpų ICAO būstinėje naudojimo ir informacinių technologijų išlaidas;

                                       d)

                                       remdamasi Finansiniu ir administraciniu pagrindų susitarimu, ES siekia teikti ICAO finansinę paramą, kad padėtų įgyvendinti ICAO techninio bendradarbiavimo programas ir paremtų kitą ICAO veiklą, dėl kurios bus susitarta Jungtiniame komitete; ir

                                       e)

                                       bet kokie nauji komandiravimo ir finansinės paramos ICAO pagal šį bendradarbiavimo memorandumą principai ir sąlygos nustatomi Jungtiniame komitete susitariant dėl darbo tvarkos. Pagal šią darbo tvarką ES suteikiama galimybė reikalauti, kad ICAO pateiktų su šia parama susijusią finansinę informaciją.

                           5.1.7.

                           Informuoja viena kitą apie bet kokias aktualias mokymo programas ir atitinkamai sudaro geresnes sąlygas kitai Šaliai jose dalyvauti.

                           5.1.8.

                           Prireikus kartu rengia aktualius renginius ir juos koordinuoja.

         6.   Konfidencialumas

               6.1.

               Kiekviena Šalis imasi visų pagrįstų atsargumo priemonių, kad pagal šį bendradarbiavimo memorandumą ir jo priedus gauta informacija nebūtų atskleista neleistinai. Šalis, teikdama informaciją kitai Šaliai, gali nurodyti, kurios informacijos dalies atskleisti negalima.

               6.2.

               Šalys susitaria apsaugoti įslaptintą informaciją, gautą iš kitos Šalies taikant šį bendradarbiavimo memorandumą ir jo priedus, kaip reikalaujama pagal atitinkamas jų taisykles, reglamentus ir kitus teisės aktus.

               6.3.

               Visų pirma, Šalys, laikydamosi atitinkamų savo taisyklių, reglamentų ir kitų teisės aktų, neatskleidžia pagal šį bendradarbiavimo memorandumą ir jo priedus iš viena kitos gautos informacijos, kuri laikoma privačia nuosavybe. Tokia informacija tinkamai pažymima pagal atitinkamas Šalių taisykles.

               6.4.

               Jei reikia, Šalys susitaria dėl darbo tvarkos, taikytinos tolesnėms įslaptintos informacijos, pateiktos pagal šį bendradarbiavimo memorandumą ir jo priedus, apsaugos procedūroms. Pagal tokias procedūras turėtų būti numatyta galimybė kiekvienai Šaliai patikrinti, kokių apsaugos priemonių ėmėsi kita Šalis.

         7.   Šalių Jungtinis komitetas

               7.1.

               Įsteigiamas Jungtinis komitetas, kurį sudaro abiejų Šalių atstovai. Jungtiniam komitetui bendrai pirmininkauja po vieną kiekvienos Šalies atstovą. Jungtinis komitetas atsako už veiksmingą šio bendradarbiavimo memorandumo priedų taikymą, įskaitant tų priedų patvirtinimą.

               7.2.

               Jungtinio komiteto susitikimai rengiami bent kartą per metus, siekiant įvertinti, kaip įgyvendinami šio bendradarbiavimo memorandumo priedai; rengiant susitikimus lėšos naudojamos efektyviai. Bet kuri Šalis gali bet kuriuo metu pareikalauti surengti Junginio komiteto susirinkimą.

               7.3.

               Jungtinis komitetas gali nagrinėti visus su šio bendradarbiavimo memorandumo priedų taikymu ir įgyvendinimu susijusius klausimus. Visų pirma jis turi:

                           a)

                           spręsti visus klausimus, susijusius su šio bendradarbiavimo memorandumo priedų taikymu ir įgyvendinimu;

                           b)

                           svarstyti, kaip pagerinti šio bendradarbiavimo memorandumo priedų veikimą, ir prireikus Šalims teikti rekomendacijas dėl jų pakeitimo;

                           c)

                           priimti šio bendradarbiavimo memorandumo priedus ir darbo tvarką priedų taikymo srityje arba jų pakeitimus;

                           d)

                           svarstyti finansinius ir išteklių klausimus, susijusius su šio bendradarbiavimo memorandumo ir jo priedų įgyvendinimu; ir

                           e)

                           spręsti visus nesutarimus ar ginčus dėl šio bendradarbiavimo memorandumo ir jo priedų aiškinimo ar taikymo.

               7.4.

               Jungtinio komiteto veikla grindžiama kiekvienos iš Šalių pirmininkų sutarimu.

         8.   Ginčų sprendimas

               8.1.

               Bet kuri Šalis gali pareikalauti, kad būtų surengtos konsultacijos su kita Šalimi visais klausimais, susijusiais su šiuo bendradarbiavimo memorandumu. Kita Šalis į tokį prašymą atsako nedelsdama ir per 45 dienas Šalių suderintu laiku pradeda konsultacijas.

               8.2.

               Visus nesutarimus dėl bendradarbiavimo pagal šio bendradarbiavimo memorandumą Šalys stengiasi išspręsti rengdamos konsultacijas kuo žemesniu techniniu lygiu.

               8.3.

               Jei kurio nors nesutarimo nepavyksta išspręsti šio straipsnio 8.2 dalyje nurodyta tvarka, bet kuri Šalis gali perduoti ginčą spręsti Jungtiniam komitetui, kuris, siekdamas ginčą išspręsti derybų būdu, rengia konsultacijas pagal šio bendradarbiavimo memorandumo 7 straipsnį.

               8.4.

               Nepaisant šio straipsnio 8.1–8.3 dalių, kai sprendžiamas bet koks su finansų valdymu susijęs ginčas, taikomos Finansinio ir administracinio pagrindų susitarimo ginčų sprendimo nuostatos.

               8.5.

               Jokia šio bendradarbiavimo memorandumo nuostata Šalys neatsisako jokių privilegijų ar imunitetų.

         9.   Įsigaliojimas, pakeitimai ir galiojimo nutraukimas

               9.1.

               Iki jo įsigaliojimo šis bendradarbiavimo memorandumas laikinai taikomas nuo pasirašymo dienos.

               9.2.

               Šis bendradarbiavimo memorandumas įsigalioja, kai Šalys viena kitai raštu praneša apie jo įsigaliojimui būtinų jų atitinkamų vidaus procedūrų užbaigimą, ir galioja tol, kol jo galiojimas nutraukiamas.

               9.3.

               Šio bendradarbiavimo memorandumo galiojimą bet kuri Šalis gali bet kada nutraukti. Galiojimas nutraukiamas prieš šešis mėnesius apie tai raštu pranešus kitai Šaliai, jei Šalys abipusiu susitarimu tokio pranešimo apie galiojimo nutraukimą neatšaukia iki šio laikotarpio pabaigos.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā –
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen
         Per la Unió Europea

         За Международната организация за гражданско въздухоплаване
         Por la Organización Internacional de Aviación Civil
         Za Mezinárodní organizaci pro civilní letectví
         For Organisationen for International Civil Luftfart
         Für die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation
         Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nimel
         Για τη Διεθνή Οργάνωση Πολιτικής Αεροπορίας
         For The International Civil Aviation Organisation
         Pour l’Organisation de l’aviation civile internationale
         Per l’Organizzazione internazionale dell’aviazione civile
         Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas vārdā
         Tarptautinės Civilinės aviacijos organizacijos vardu
         A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet részéről
         Għall-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali
         Voor de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie
         W imieniu Organizacji Międzynarodowego Lotnictwa Cywilnego
         Pela Organização da Aviação Civil Internacional
         Pentru Organizația Aviației Civile Internaționale
         Za Medzinárodnú organizáciu civilného letectva
         Za Mednarodno organizacijo civilnega letalstva
         Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön puolesta
         För internationella civila luftfartsorganisationen


title: 2011 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2011/781/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos (EUPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje

text:
2.12.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 319/51

         TARYBOS SPRENDIMAS 2011/781/BUSP
   2011 m. gruodžio 1 d.
   dėl Europos Sąjungos policijos misijos (EUPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė Sprendimą 2009/906/BUSP (1) dėl Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje. Tas sprendimas nustoja galioti 2011 m. gruodžio 31 d.;

               (2)

               EUPM turėtų būti pratęsta iki 2012 m. birželio 30 d.;

               (3)

               EUPM pavaldumo ir kontrolės struktūra neturėtų daryti poveikio misijos vadovo sutartiniams įsipareigojimams Komisijai dėl EUPM biudžeto vykdymo;

               (4)

               siekiant vykdyti EUPM turėtų pradėti veikti Nuolatinės stebėsenos centras;

               (5)

               EUPM bus vykdoma sąlygomis, kai padėtis gali pablogėti ir galėtų sutrukdyti siekti Sąjungos išorės veiksmų tikslų, nustatytų Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 21 straipsnyje,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Misija
   1.   Europos Sąjungos policijos misija (EUPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje, įsteigta Bendraisiais veiksmais 2002/210/BUSP (2), tęsiama nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d.
   2.   EUPM vykdoma pagal 2 straipsnyje apibrėžtą misijos tikslą ir vykdo 3 straipsnyje nustatytas pagrindines užduotis.
   2 straipsnis
   Misijos tikslas
   EUPM, kuri yra platesnio užmojo įtvirtinti teisinę valstybę Bosnijoje ir Hercegovinoje bei regione dalis, teikia paramą atitinkamoms Bosnijos ir Hercegovinos teisėsaugos įstaigoms ir baudžiamojo teisingumo sistemai kovoje su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, taip pat policijos ir prokuratūros sąveikai stiprinti bei regioniniam ir tarptautiniam bendradarbiavimui skatinti.
   EUPM teikia rekomendacijas dėl veiklos Europos Sąjungos specialiajam įgaliotiniui (toliau – ES specialusis įgaliotinis) ir taip padeda jam eiti savo pareigas. Vykdydama savo veiklą ir naudodama savo tinklą šalyje, EUPM prisideda prie bendrų pastangų, kuriomis siekiama užtikrinti, kad Sąjunga būtų išsamiai informuojama apie įvykius Bosnijoje ir Hercegovinoje.
   Siekdama užbaigti misiją, EUPM pasirengia likusių pagrindinių užduočių perdavimui ES specialiojo įgaliotinio biurui.
   EUPM remia laikiną tvarką dėl bendros saugumo ir gynybos politikos sandėliavimo, kol bus nustatyta nuolatinė sandėliavimo tvarka.
   3 straipsnis
   Misijos pagrindinės užduotys
   Siekiant įgyvendinti jos misiją, EUPM pagrindinės užduotys yra:

               1)

               Bosnijos ir Hercegovinos teisėsaugos įstaigoms ir politinėms institucijoms teikti strateginio pobūdžio konsultacijas dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija;

               2)

               skatinti atitinkamų teisėsaugos įstaigų vertikaliojo ir horizontaliojo koordinavimo bei bendradarbiavimo mechanizmus, ypatingą dėmesį skiriant valstybinėms įstaigoms, ir sudaryti tam palankias sąlygas;

               3)

               užtikrinti sėkmingą veiklos perdavimą iš EUPM ES specialiojo įgaliotinio biurui;

               4)

               padėti koordinuoti Sąjungos ir valstybių narių pastangas teisinės valstybės srityje.

         4 straipsnis
   Misijos struktūra
   1.   EUPM sudaro šios dalys:

               a)

               pagrindinė būstinė Sarajeve, kurią sudaro misijos vadovas ir Operacijų plane (OPLAN) numatytas personalas;

               b)

               keturi misijos padaliniai Sarajeve, Bania Lukoje, Mostare ir Tuzloje.

         2.   Šios dalys smulkiau apibūdinamos OPLAN.
   5 straipsnis
   Civilinės operacijos vadas
   1.   Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro direktorius yra EUPM civilinės operacijos vadas.
   2.   Civilinės operacijos vadas, kurio politinę kontrolę vykdo ir kurio veiklos strategiją nustato Politinis ir saugumo komitetas (PSK) bendrai vadovaujant Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis), strateginiu lygiu vadovauja EUPM ir vykdo jos kontrolę.
   3.   Civilinės operacijos vadas užtikrina tinkamą ir veiksmingą Tarybos sprendimų ir PSK sprendimų įgyvendinimą, įskaitant strateginiu lygiu reikiamų nurodymų misijos vadovui davimą, pastarąjį konsultuodamas bei teikdamas jam techninę pagalbą.
   4.   Visi komandiruoti darbuotojai lieka visiškai pavaldūs siunčiančiosios valstybės nacionalinėms valdžios institucijoms ar atitinkamai Sąjungos institucijai. Nacionalinės valdžios institucijos perduoda savo personalo, grupių ir padalinių operacinį valdymą civilinės operacijos vadui.
   5.   Civilinės operacijos vadui tenka bendra atsakomybė užtikrinti, kad būtų tinkamai atlikta Sąjungos pareiga rūpintis savo personalu.
   6.   Civilinės operacijos vadas ir ES specialusis įgaliotinis prireikus vienas su kitu konsultuojasi.
   6 straipsnis
   Misijos vadovas
   1.   Misijos vadovas yra atsakingas už EUPM, jai vadovauja ir vykdo jos kontrolę veiksmų vietoje.
   2.   Misijos vadovas vadovauja civilinės operacijos vado paskirtiems prisidedančiųjų valstybių personalui, grupėms ir padaliniams, juos kontroliuoja, taip pat prisiima administracinę ir logistinę atsakomybę, be kita ko, už EUPM suteiktą turtą, išteklius ir informaciją.
   3.   Misijos vadovas teikia nurodymus visam EUPM personalui dėl veiksmingo EUPM vykdymo veiksmų vietoje, būdamas atsakingas už EUPM koordinavimą bei kasdienį administravimą, laikydamasis civilinės operacijos vado nurodymų strateginiu lygiu.
   4.   Misijos vadovas yra atsakingas už EUPM biudžeto vykdymą. Šiuo tikslu misijos vadovas pasirašo sutartį su Komisija.
   5.   Misijos vadovas yra atsakingas už personalo drausmės kontrolę. Komandiruotam personalui drausmines priemones taiko atitinkama nacionalinė ar Sąjungos institucija.
   6.   Misijos vadovas atstovauja EUPM operacijų srityje ir užtikrina tinkamą informavimą apie ją.
   7.   Misijos vadovas atitinkamai koordinuoja savo veiklą su kitais Sąjungos subjektais veiksmų vietoje. Misijos vadovui, nedarant poveikio pavaldumo tvarkai, vietos politines gaires suteikia ES specialusis įgaliotinis.
   7 straipsnis
   EUPM personalas
   1.   EUPM darbuotojų skaičius ir kompetencija turi atitikti 2 straipsnyje nurodytą misijos tikslą, 3 straipsnyje nurodytas misijos pagrindines užduotis ir 4 straipsnyje nurodytą struktūrą.
   2.   EUPM personalą sudaro visų pirma valstybių narių ar Sąjungos institucijų komandiruoti darbuotojai. Kiekviena valstybė narė ar Sąjungos institucija padengia išlaidas, susijusias su visais jų komandiruotais darbuotojais, įskaitant kelionės į dislokavimo vietą bei grįžimo iš jos išlaidas, atlyginimus, sveikatos draudimą ir išmokas, išskyrus taikomus dienpinigius ir išmokas dėl sunkumų bei rizikos.
   3.   Jeigu valstybių narių komandiruoti darbuotojai reikiamų funkcijų įvykdyti negali, EUPM prireikus gali pagal sutartį įdarbinti tarptautinius civilius darbuotojus ir vietos darbuotojus. Išskirtiniais atvejais, kai tai tinkamai pagrįsta, nesant tinkamų pareiškimų iš valstybių narių, prireikus pagal sutartį gali būti įdarbinami dalyvaujančiųjų trečiųjų valstybių piliečiai.
   4.   Visi darbuotojai laikosi misijos specialių būtiniausių veikimo saugumo standartų ir misijos saugumo plano, kuriuo grindžiama Sąjungos saugumo veiksmų vietoje politika. Siekdami apsaugoti ES įslaptintą informaciją, kuri personalui yra patikėta vykdant pareigas, visi personalo nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų 2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendime 2011/292/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (3).
   8 straipsnis
   EUPM ir jos personalo statusas
   1.   Imamasi būtinų priemonių, kad 2002 m. spalio 4 d. Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos susitarimas dėl EUPM veiklos Bosnijoje ir Hercegovinoje būtų pratęstas EUPM trukmės laikotarpiui.
   2.   Valstybė ar Sąjungos institucija, komandiravusi personalo narį, yra atsakinga už bet kokias su komandiruote susijusias darbuotojo pretenzijas ar pretenzijas dėl darbuotojo. Atitinkama valstybė ar Sąjungos institucija yra atsakinga už ieškinio iškėlimą komandiruotam asmeniui.
   3.   Tarptautinių ir vietos civilių darbuotojų įdarbinimo sąlygos ir teisės bei pareigos nustatomos sutartyse, kurias misijos vadovas sudaro su personalo nariais.
   9 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   EUPM, kaip krizių valdymo operacijai, nustatoma viena pavaldumo tvarka.
   2.   EUPM politinė kontrolė ir strateginis vadovavimas jai Tarybos ir vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe pavedami PSK.
   3.   Civilinės operacijos vadas, kurio politinę kontrolę vykdo ir kurio veiklos strategiją nustato PSK, bendrai vadovaujant vyriausiajam įgaliotiniui, yra EUPM vadas strateginiu lygiu ir vykdydamas šias pareigas duoda nurodymus misijos vadovui, teikia jam konsultacijas ir techninę paramą.
   4.   Civilinės operacijos vadas atsiskaito Tarybai per vyriausiąjį įgaliotinį.
   5.   Misijos vadovas vadovauja EUPM ir vykdo jos kontrolę veiksmų vietoje bei yra tiesiogiai pavaldus civilinės operacijos vadui.
   10 straipsnis
   Politinė kontrolė ir strateginis vadovavimas
   1.   Tarybos ir vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe PSK vykdo EUPM politinę kontrolę ir strategiškai jai vadovauja. Šiuo tikslu Taryba įgalioja PSK priimti atitinkamus sprendimus pagal ES sutarties 38 straipsnio trečią pastraipą. Šis įgaliojimas apima įgaliojimus vyriausiojo įgaliotinio siūlymu skirti misijos vadovą bei iš dalies keisti Operacijų koncepciją (CONOPS) ir OPLAN. Tarybai paliekami įgaliojimai spręsti dėl EUPM tikslų ir jos nutraukimo.
   2.   PSK reguliariai atsiskaito Tarybai.
   3.   PSK reguliariai ir prireikus teikiamos civilinės operacijos vado ir misijos vadovo ataskaitos jų atsakomybei tenkančiais klausimais.
   11 straipsnis
   Trečiųjų valstybių dalyvavimas
   1.   Nedarant poveikio Sąjungos sprendimų priėmimo savarankiškumui ir jos bendrai institucinei struktūrai, trečiosios valstybės gali būti kviečiamos prisidėti prie EUPM su sąlyga, kad jos padengia su savo komandiruotais darbuotojais susijusias išlaidas, įskaitant atlyginimus, draudimą nuo visų rizikos rūšių, dienpinigius ir kelionės į Bosniją ir Hercegoviną bei grįžimo iš jos išlaidas, taip pat prireikus prisideda prie EUPM einamųjų išlaidų padengimo.
   2.   Prie EUPM prisidedančios trečiosios valstybės turi tas pačias teises ir pareigas administruojant kasdienę EUPM veiklą kaip ir valstybės narės.
   3.   Taryba įgalioja PSK priimti atitinkamus sprendimus dėl siūlomų įnašų priėmimo ir įsteigti Prisidedančiųjų valstybių komitetą.
   4.   Išsami trečiųjų valstybių dalyvavimo tvarka nustatoma susitarimais, kurie sudaromi pagal ES sutarties 37 straipsnį ir remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsniu. Vyriausiasis įgaliotinis gali vesti derybas dėl tokių susitarimų. Jei Sąjunga ir trečioji valstybė sudaro susitarimą, nustatantį tos trečiosios valstybės dalyvavimo Sąjungos krizių valdymo operacijose sąlygas, to susitarimo nuostatos taikomos vykdant EUPM.
   12 straipsnis
   Finansinės nuostatos
   1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta su EUPM susijusioms išlaidoms padengti laikotarpiu nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d., yra 5 250 000 EUR.
   2.   Visos išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas taisykles ir procedūras. Laikydamasis Finansinio reglamento, misijos vadovas gali sudaryti techninius susitarimus su valstybėmis narėmis, dalyvaujančiomis trečiosiomis valstybėmis ir kitais tarptautiniais subjektais dėl įrangos, paslaugų ir patalpų teikimo EUPM. Misijos vadovas atsako už naudojamos įrangos, kuri taip pat gali būti naudojama neatidėliotinoms dislokavimo pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką reikmėms, sandėliavimą. Dalyvaujančių trečiųjų valstybių ir priimančiosios šalies subjektams leidžiama dalyvauti konkursuose dėl sutarčių sudarymo.
   3.   Misijos vadovas už veiklą, vykdomą pagal jo sudarytą sutartį, yra visiškai atskaitingas Komisijai; pastaroji vykdo jo veiklos priežiūrą.
   4.   Finansinės priemonės turi atitikti EUPM veiklos reikalavimus, įskaitant įrangos suderinamumą ir jos grupių veiklos tarpusavio suderinamumą.
   5.   Su EUPM susijusios išlaidos laikomos atitinkančiomis reikalavimus nuo 2012 m. sausio 1 d.
   13 straipsnis
   Saugumas
   1.   Civilinės operacijos vadas vadovauja misijos vadovo vykdomam saugumo priemonių planavimui ir užtikrina jų tinkamą bei veiksmingą įgyvendinimą EUPM pagal 5 ir 9 straipsnius, koordinuodamas savo veiklą su Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) Saugumo direktoratu.
   2.   Misijos vadovas yra atsakingas už EUPM saugumą ir užtikrinimą, kad būtų laikomasi EUPM taikytinų būtiniausių saugumo reikalavimų pagal Sąjungos politiką dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmų pagal ES sutarties V antraštinę dalį ir ją papildančius dokumentus, saugumo.
   3.   Misijos vadovui padeda vyresnysis už misijos saugumą atsakingas pareigūnas, kuris yra atskaitingas misijos vadovui ir palaiko glaudžius darbinius santykius su EIVT Saugumo direktoratu.
   4.   Pasikonsultavęs su EIVT Saugumo direktoratu misijos vadovas keturiuose misijos padaliniuose skiria už saugumą toje vietoje atsakingus pareigūnus, kurie, prižiūrimi vyresniojo už misijos saugumą atsakingo pareigūno, yra atsakingi už atitinkamų EUPM dalių visų saugumo aspektų kasdienį administravimą.
   5.   Pagal OPLAN EUPM darbuotojai, prieš pradėdami eiti pareigas, dalyvauja privalomuose mokymo saugumo klausimais kursuose. Jie taip pat reguliariai dalyvauja kvalifikacijos kėlimo mokymuose misijos vietoje, organizuojamuose vyresniojo už misijos saugumą atsakingo pareigūno.
   14 straipsnis
   Koordinavimas
   1.   Nedarant poveikio pavaldumo tvarkai, misijos vadovas savo veiksmus glaudžiai derina su Sąjungos delegacija Bosnijoje ir Hercegovinoje, kad būtų užtikrintas Sąjungos veiksmų Bosnijai ir Hercegovinai remti nuoseklumas.
   2.   Misijos vadovas glaudžiai derina veiksmus su Sąjungos misijų Bosnijoje ir Hercegovinoje vadovais.
   3.   Misijos vadovas bendradarbiauja su kitais šalyje veikiančiais tarptautiniais subjektais, visų pirma su Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (toliau – ESBO), Europos Taryba ir Tarptautine pagalbine mokomąja programa baudžiamųjų nusikaltimų tyrimo srityje.
   15 straipsnis
   Įslaptintos informacijos teikimas
   1.   Tinkamais atvejais ir atsižvelgiant į EUPM reikmes, vyriausiajam įgaliotiniui suteikiama teisė teikti trečiosioms valstybėms, susijusioms su šiuo sprendimu, ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE“ lygio slaptumo žyma, parengtus EUPM tikslais, laikantis Sprendimo 2011/292/ES.
   2.   Atsiradus konkrečioms ir su veikla susijusioms neatidėliotinoms reikmėms, vyriausiajam įgaliotiniui taip pat suteikiama teisė teikti priimančiai valstybei ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE“ lygio slaptumo žyma, parengtus EUPM tikslais, laikantis Sprendimo 2011/292/ES. Visais kitais atvejais tokia informacija ir dokumentai priimančiai valstybei pateikiami laikantis atitinkamų priimančios valstybės ir Sąjungos bendradarbiavimo procedūrų.
   3.   Vyriausiajam įgaliotiniui suteikiama teisė teikti trečiosioms valstybėms, susijusioms su šiuo sprendimu, visus neįslaptintus ES dokumentus, susijusius su Tarybos posėdžiais, kuriuose buvo svarstomi su EUPM susiję klausimai, ir kuriems pagal Tarybos darbo tvarkos taisyklių (4) 6 straipsnio 1 dalį taikomas profesinės paslapties reikalavimas.
   16 straipsnis
   Nuolatinės stebėsenos centras
   Siekiant vykdyti EUPM, savo veiklą pradeda Nuolatinės stebėsenos centras.
   17 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d.

      Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 1 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL L 322, 2009 12 9, p. 22.

      (2)  OL L 70, 2002 3 13, p. 1.

      (3)  OL L 141, 2011 5 27, p. 17.

      (4)  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 325, 2009 12 11, p. 35).


title: 2015 m. lapkričio 16 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/2108, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos paslaugomis taryboje siekiant pranešti apie lengvatinį režimą, kurį Sąjunga ketina taikyti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms bei paslaugų teikėjams, ir siekiant patvirtinti palankesnį nei tik patekimas į rinką lengvatinį režimą

text:
21.11.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 305/47

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/2108
   2015 m. lapkričio 16 d.
   kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos paslaugomis taryboje siekiant pranešti apie lengvatinį režimą, kurį Sąjunga ketina taikyti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms bei paslaugų teikėjams, ir siekiant patvirtinti palankesnį nei tik patekimas į rinką lengvatinį režimą
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 ir 100 straipsnius ir 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Marakešo sutartis, kuria įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija (PPO), IX straipsnyje nustatytos, inter alia, procedūros dėl ta Sutartimi ar tos Sutarties 1A, 1B ar 1C prieduose pateiktais daugiašaliais prekybos susitarimais ir jų priedais nustatytų PPO narių įsipareigojimų atidėjimo suteikimo;

               (2)

               2011 m. kreiptasi dėl įsipareigojimų atidėjimo, kuris įgalintų PPO nares taikyti lengvatinį režimą mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams, netaikant to paties režimo visų kitų PPO narių panašioms paslaugoms ir paslaugų teikėjams, išimties tvarka nukrypstant nuo įsipareigojimo pagal Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) II straipsnio 1 dalį. Tarybos sprendimu 2012/8/ES buvo priimta Sąjungos pozicija, kuria pritariama tam įsipareigojimų atidėjimui (1);

               (3)

               2011 m. gruodžio 17 d. PPO Ministrų konferencija priėmė sprendimą, kuriuo PPO narėms leista taikyti tokį lengvatinį režimą mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams 15 metų laikotarpiu. Pagal tą sprendimą PPO lengvatinį režimą taikančios narės turi pateikti pranešimą Prekybos paslaugomis tarybai (PPT), ir PPT, laikydamasi savo procedūrų, turi patvirtinti lengvatinį režimą, susijusį su priemonių, išskyrus tas, kurios aprašytos GATS XVI straipsnyje, taikymu;

               (4)

               PPO Ministrų konferencija savo 2013 m. gruodžio 7 d. sprendime dar kartą patvirtino reikalavimą gauti PPT patvirtinimą dėl tų priemonių, išskyrus tas, kurios aprašytos GATS XVI straipsnyje, taikymo;

               (5)

               Sąjungos pozicija dėl mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams taikytino lengvatinio režimo, apie kurį pranešė kitos PPO narės nei Sąjunga ir jos valstybės narės, patvirtinimo, kiek tai susiję su priemonių, išskyrus tas, kurios aprašytos GATS XVI straipsnyje, taikymu, buvo priimta Tarybos sprendimu (ES) 2015/1570 (2);

               (6)

               pagal 2011 m. gruodžio 17 d. ir 2013 m. gruodžio 7 d. PPO Ministrų konferencijos sprendimus, 2015 m. liepos 30 d. Sąjunga informavo PPT apie savo ketinimą, laikantis savo nustatytų vidaus procedūrų, pranešti apie lengvatinį režimą, kurį Sąjunga ketina taikyti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams;

               (7)

               tai, kad Sąjunga siekia palankesnio nei tik patekimas į rinką lengvatinio režimo, kurį ji ketina taikyti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams, patvirtinimo (ypač atsižvelgiant į taikomas lengvatas, susijusias su fizinių asmenų laikinu buvimu paslaugoms teikti, kad būtų sukurta paskatų vykdyti readmisijos įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę, įgyvendinti galiojančius readmisijos susitarimus ir sudaryti naujus, jei tik mažiausiai išsivysčiusios šalys narės bendradarbiaus su Sąjunga migracijos valdymo srityje), atitinka ir Sąjungos vystymosi tikslus, ir skatina užbaigti Dohos vystymosi darbotvarkės derybas dėl paslaugų;

               (8)

               tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi PPT, siekiant pranešti apie lengvatinį režimą, kurį Sąjunga ketina taikyti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms bei paslaugų teikėjams, ir siekiant patvirtinti palankesnį nei tik patekimas į rinką lengvatinį režimą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi PPT, yra pranešti PPT apie lengvatinį režimą, kurį Sąjunga ketina taikyti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms bei paslaugų teikėjams, kaip išdėstyta PPO dokumente S/C/N/840, vadovaujantis 2011 m. gruodžio 17 d. ir 2013 m. gruodžio 7 d. PPO Ministrų konferencijos sprendimais, ir siekti, kad PPT būtų patvirtintas palankesnis nei tik patekimas į rinką lengvatinis režimas.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 16 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         F. ETGEN

      (1)  2011 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimas 2012/8/ES, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos pozicija, kurios ji turi laikytis Pasaulio prekybos organizacijos Ministrų konferencijoje dėl prašymo taikyti įsipareigojimų atidėjimą, tam, kad būtų taikomas lengvatinis režimas mažiausiai išsivysčiusių šalių paslaugoms ir paslaugų teikėjams (OL L 4, 2012 1 7, p. 16).

      (2)  2015 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1570, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos paslaugomis taryboje, dėl mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams taikytino lengvatinio režimo, apie kurį pranešė kitos PPO narės nei Sąjunga ir jos valstybės narės, patvirtinimo, kiek tai susiję su priemonių, išskyrus aprašytąsias GATS XVI straipsnyje, taikymu (OL L 245, 2015 9 22, p. 6).