title: 2015 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/1837 dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

text:
13.10.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 266/83

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2015/1837
   2015 m. spalio 12 d.
   dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 26 straipsnio 2 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kurios III skyriuje pateikiamas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis ir Sąjungoje, ir trečiosiose šalyse, sąrašas;

               (2)

               Sąjunga aktyviai įgyvendina Strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pirmiausia teikdama finansinius išteklius specialiems projektams, kuriuos vykdo daugiašalės institucijos, pavyzdžiui, Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Laikinasis techninis sekretoriatas (LTS), remti;

               (3)

               2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1) dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo. Šioje bendrojoje pozicijoje, inter alia, raginama skatinti pasirašyti ir ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (CTBT);

               (4)

               CTBT pasirašiusios valstybės nusprendė įsteigti teisnumą turinčią Parengiamąją komisiją, kuri turi tarptautinės organizacijos statusą ir kuriai iki CTBTO įsteigimo pavedama faktiškai įgyvendinti CTBT;

               (5)

               svarbūs Strategijos tikslai – greitas CTBT įsigaliojimas bei universalus taikymas ir CTBTO Parengiamosios komisijos stebėsenos ir tikrinimo sistemos stiprinimas. Todėl 2006 m. spalio mėn., 2009 m. gegužės mėn. ir 2013 m. vasario mėn. Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai įvykdžius branduolinius bandymus, greito CTBT įsigaliojimo svarba, taip pat poreikis kuo greičiau sukurti ir sustiprinti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemą tapo dar akivaizdesni;

               (6)

               CTBTO Parengiamoji komisija siekia nustatyti, kaip geriausia stiprinti jos tikrinimo sistemą, tuo tikslu, be kita ko, plėtojant inertinių dujų stebėsenos pajėgumus ir dedant pastangas, kad CTBT pasirašiusios valstybės visapusiškai dalyvautų įgyvendinant tikrinimo sistemą;

               (7)

               įgyvendinant Strategiją, Taryba priėmė tris Bendruosius veiksmus ir du sprendimus dėl paramos CTBTO Parengiamosios komisijos veiklai, t. y. Bendruosius veiksmus 2006/243/BUSP (2) dėl paramos mokymo ir gebėjimų stiprinimo tikrinimo tikslu srityse ir Bendruosius veiksmus 2007/468/BUSP (3) bei Bendruosius veiksmus 2008/588/BUSP (4) ir Sprendimą 2010/461/BUSP (5) bei Sprendimą 2012/699/BUSP (6) dėl CTBTO Parengiamosios komisijos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumų stiprinimo;

               (8)

               ta Sąjungos parama turėtų būti teikiama toliau;

               (9)

               šio sprendimo techninis įgyvendinimas turėtų būti patikėtas CTBTO Parengiamajai komisijai, kuri, atsižvelgiant į jos unikalias ekspertų žinias ir pajėgumus, grindžiamus Tarptautinės stebėsenos sistemos (TSS) tinklu (sudarančiu daugiau kaip 280 įrenginių maždaug 85 šalyse) ir Tarptautiniu duomenų centru, yra vienintelė tarptautinė organizacija, galinti ir turinti teisėtus įgaliojimus įgyvendinti šį sprendimą. Sąjungos remiamus projektus galima finansuoti tik nebiudžetiniu CTBTO Parengiamajai komisijai teikiamu įnašu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Siekdama užtikrinti nuolatinį ir praktinį tam tikrų Strategijos elementų įgyvendinimą, Sąjunga remia CTBTO Parengiamosios komisijos veiklą, kad būtų įgyvendinami šie tikslai:

               a)

               stiprinti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumus, įskaitant pajėgumus radionuklidų aptikimo srityje;

               b)

               stiprinti CTBT pasirašiusių valstybių gebėjimus vykdyti tikrinimo pareigas pagal CTBT ir sudaryti joms sąlygas visapusiškai naudotis dalyvavimo CTBT režime teikiamais privalumais.

         2.   Projektais, kuriuos ketina remti Sąjunga, turi būti siekiama šių konkrečių tikslų:

               a)

               remti stebėsenos sistemos palaikymą, siekiant pagerinti galimų branduolinių sprogimų aptikimą, ypač remiant pasirinktas pagalbines seismines (PS) stotis ir bendro radioaktyviojo ksenono fono charakteristikas ir ksenono kiekio mažinimą; Virtualaus duomenų panaudojimo centro (VDPC) administravimo ir susijusios veiklos stiprinimą; Tarptautinio duomenų centro (TDC) seisminės, hidroakustinės ir infragarso (SHI) perprojektavimo programos 2 etapo įgyvendinimą ir padidinti TDC prietaikų bandymų apimtį;

               b)

               stiprinti CTBTO Parengiamosios komisijos tikrinimo gebėjimus su patikrinimu vietoje susijusiose srityse, ypač remiant patikrinimo vietoje veiklos pajėgumus išplečiant ir papildant tikrinimo vietoje daugiaspektrio vizualizavimo ir infraraudonųjų bangų (toliau – MSIR) sistemos techninius pajėgumus;

               c)

               remti CTBT universalaus taikymo propagavimą bei įsigaliojimą ir ilgalaikį jos tikrinimo režimo tvarumą vykdant informavimo ir gebėjimų stiprinimo veiklą, be kita ko, teikiant paramą mokymui ir praktiniams seminarams Pietryčių Azijos, Ramiojo vandenyno bei Tolimųjų Rytų (SEAPFE) ir Artimųjų Rytų bei Pietų Azijos (MESA) šalyse, kad būtų propaguojamas veiksmingas dalyvavimas įgyvendinant CTBT; Gebėjimų stiprinimo sistemos techninei priežiūrai, kontaktams su mokslininkų ir politikos formuotojų ir (arba) diplomatine bendruomenėmis, siekiant didinti informuotumą ir supratimą apie CTBT, ir išplėstinio Nacionalinio duomenų centro (NDC) paketo (NDC paketas) pasiūlymo/rinkinio konsolidavimui ir išplėtimui.

         Projektais taip pat siekiama užtikrinti Sąjungos veiklos matomumą teikiant paramą pirmiau nurodytai veiklai ir tinkamam programų valdymui įgyvendinant šį sprendimą.
   Šie projektai vykdomi visų CTBT pasirašiusių valstybių naudai.
   Išsamus projektų aprašymas pateikiamas priede.
   2 straipsnis
   1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).
   2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo CTBTO Parengiamoji komisija. Ji vykdo šią užduotį kontroliuojama vyriausiojo įgaliotinio. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis su CTBTO Parengiamąja komisija sudaro būtinus susitarimus.
   3 straipsnis
   1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 3 024 756 EUR.
   2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.
   3.   Europos Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodyta orientacinė finansavimo suma būtų tinkamai tvarkoma. Tuo tikslu ji sudaro su CTBTO Parengiamąja komisija finansavimo susitarimą. Finansavimo susitarime nustatoma, kad CTBTO Parengiamoji komisija turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, atsižvelgiant į pastarojo dydį.
   4.   Įsigaliojus šiam sprendimui, Europos Komisija stengiasi kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą. Ji praneša Tarybai apie visus sunkumus to proceso metu ir finansavimo susitarimo sudarymo datą.
   4 straipsnis
   1.   Vyriausiasis įgaliotinis Tarybai pateikia šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą reguliariai teikiamomis CTBTO Parengiamosios komisijos ataskaitomis. Tos ataskaitos yra Tarybos atliekamo vertinimo pagrindas.
   2.   Europos Komisija teikia informaciją apie 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų finansinius įgyvendinimo aspektus.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 24 mėnesiams po 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo. Tačiau jis nustoja galioti po šešių mėnesių nuo jo įsigaliojimo, jei iki to laiko nesudaromas finansavimo susitarimas.

      Priimta Liuksemburge 2015 m. spalio 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         F. MOGHERINI

      (1)  2003 m. lapkričio 17 d. Tarybos bendroji pozicija 2003/805/BUSP dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo (OL L 302, 2003 11 20, p. 34).

      (2)  2006 m. kovo 20 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2006/243/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai mokymo ir gebėjimų stiprinimo tikrinimo tikslu srityse bei įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 88, 2006 3 25, p. 68).

      (3)  2007 m. birželio 28 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2007/468/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimams stiprinti ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 176, 2007 7 6, p. 31).

      (4)  2008 m. liepos 15 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/588/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 189, 2008 7 17, p. 28).

      (5)  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/461/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 219, 2010 8 20, p. 7).

      (6)  2012 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimas 2012/699/BUSP dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 314, 2012 11 14, p. 27).

      PRIEDAS

         Sąjungos parama CTBTO Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos ir tikrinimo pajėgumus, gerinti ankstyvo CTBT sutarties įsigaliojimo perspektyvas bei remti universalų jos taikymą ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

      I.   ĮVADAS
      1.   Rengiantis įgyvendinti CTBT, kai ji įsigalios, viena iš svarbiausių užduočių yra sukurti tinkamai veikiančią CTBTO Parengiamosios komisijos (toliau – Parengiamoji komisija) stebėsenos ir tikrinimo sistemą. Plėtojami Parengiamosios komisijos pajėgumai inertinių dujų stebėsenos srityje yra svarbi priemonė nustatant, ar pastebėtas sprogimas yra branduolinis bandymas. Be to, CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos veikimas ir efektyvumas priklauso nuo visų CTBT pasirašiusių valstybių įnašo. Todėl svarbu sudaryti sąlygas CTBT pasirašiusioms valstybėms dalyvauti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemoje ir visapusiškai prie jos prisidėti. Šio sprendimo įgyvendinimo darbas bus svarbus ir ankstyvo CTBT įsigaliojimo bei universalaus jos taikymo perspektyvų gerinimui.
      Šiame sprendime aprašytais projektais bus svariai prisidedama siekiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos tikslų.
      2.   Tuo tikslu Sąjunga rems šiuos devynis projektus:

                  a)

                  TSS PS stočių, esančių šalyse, kurioms reikia paramos, palaikymas;

                  b)

                  bendro radioaktyviojo ksenono fono charakteristikų projektas;

                  c)

                  VDPC administravimas ir susijusi veikla;

                  d)

                  parama TDC SHI perprojektavimo 2 etapui;

                  e)

                  ksenono kiekio mažinimas;

                  f)

                  TDC prietaikų bandymų apimties didinimas;

                  g)

                  tikrinimo vietoje MSIR sistemos aparatinės įrangos patobulinimai;

                  h)

                  mokymas ir praktiniai seminarai SEAPFE ir MESA šalyse, gebėjimų stiprinimo sistemos technine priežiūra ir kontaktai su mokslininkų ir politikos formuotojų ir (arba) diplomatine bendruomenėmis ir

                  i)

                  išplėstinis NDC paketas.

            CTBT įsigaliojimo perspektyvos tapo geresnės dėl palankesnių politinių aplinkybių; tai parodė ir tai, kad CTBT neseniai pasirašė ir ratifikavo kelios valstybės, įskaitant Indoneziją, vieną iš valstybių, išvardytų CTBT 2 priede. Atsižvelgiant į šią teigiamą dinamiką, reikia nedelsiant skirti dar daugiau dėmesio tam, kad per ateinančius keletą metų būtų baigtas kurti CTBT tikrinimo režimas ir užtikrinta jo parengtis bei eksploataciniai pajėgumai, ir kad būtų tęsiamas darbas siekiant CTBT įsigaliojimo ir universalaus taikymo. Branduoliniai bandymai, kuriuos 2006 m. spalio mėn., 2009 m. gegužės mėn. ir 2013 m. vasario mėn. atliko Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika, parodė ne vien tai, kad svarbu visuotinai uždrausti branduolinius bandymus, bet ir akivaizdžiai parodė, kad būtinas efektyvus tikrinimo režimas, kurį taikant būtų stebimas tokio draudimo laikymasis. Turėdama visapusiškai veikiantį ir patikimą CTBT tikrinimo režimą, tarptautinė bendruomenė turės patikimą ir nepriklausomą priemonę šio draudimo laikymuisi užtikrinti. Be to, CTBTO duomenys atlieka itin svarbią funkciją ir laiku perspėjant apie cunamius bei vertinant išmetamų radioaktyviųjų dalelių pasklidimą po 2011 m. kovo mėn. Fukušimos branduolinės avarijos.
      Parama tiems projektams padedama siekti bendros užsienio ir saugumo politikos tikslų. Tų sudėtingų projektų įgyvendinimu bus svariai padedama daugiašalėmis priemonėmis veiksmingai spręsti esamas saugumo problemas. Visų pirma, tais projektais bus padedama siekti ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos tikslų, įskaitant tikslą plėsti universalų CTBT normų ir joje numatyto tikrinimo režimo taikymą bei juos stiprinti. Parengiamoji komisija kuria TSS, kuria būtų užtikrinta, kad nė vienas branduolinis sprogimas neliktų nepastebėtas. Atsižvelgiant į jos unikalias ekspertų žinias, grindžiamas pasaulio masto TSS PS tinklu, kurį sudaro daugiau kaip 280 įrenginių 85 šalyse, ir TDC, Parengiamoji komisija yra vienintelė organizacija, galinti įgyvendinti tuos projektus, kurie gali būti finansuojami tik nebiudžetiniu Parengiamajai komisijai teikiamu įnašu.
      Bendruosiuose veiksmuose 2006/243/BUSP, Bendruosiuose veiksmuose 2007/468/BUSP, Bendruosiuose veiksmuose 2008/588/BUSP, Sprendime 2010/461/BUSP ir Sprendime 2012/699/BUSP Sąjunga parėmė e. mokymosi programos sukūrimą, 2008 m. integruotas pratybas, susijusias su tikrinimu vietoje, ir 2014 m. integruotas pratybas (IFE14), radioaktyviojo ksenono vertinimus ir matavimus, charakteristikų nustatymą ir kiekio mažinimą, techninę pagalbą ir gebėjimų stiprinimą, pajėgumų plėtojimą būsimoms CTBT ekspertų kartoms, Pernešimo atmosferoje modelio (PAM), PS stočių stiprinimą, bendradarbiavimo su mokslo bendruomene stiprinimą, tikrinimo vietoje pajėgumų stiprinimą kuriant inertinių dujų aptikimo sistemą, ir bandomąjį projektą, siekiant remti ekspertų iš besivystančių šalių dalyvavimą Parengiamosios komisijos techniniuose ir politikos formavimo posėdžiuose. Dabartiniai projektai pagal šį sprendimą grindžiami ankstesnių bendrųjų veiksmų projektais ir pažanga, pasiekta juos įgyvendinant. Projektai pagal šį sprendimą yra tokie, kuriais siekiama išvengti bet kokio galimo dubliavimosi su Sprendime 2012/699/BUSP numatyta veikla. Kai kurių projektų pagal šį sprendimą aspektai yra panašūs į pagal ankstesnius bendruosius veiksmus vykdytą veiklą, bet nuo jos skiriasi materialinės taikymo srities atžvilgiu arba tuo, kad yra skirti kitoms šalims paramos gavėjoms ar regionams.
      Papildant CTBTO iš paramos teikėjų, pavyzdžiui, ES ir ne ES valstybių, institucijų ir kitų, gautus kitus savanoriškus įnašus ir nepiniginius įnašus jos veiklai remti, pirmiau išvardytus devynis projektus, skirtus Parengiamosios komisijos veiklai paremti, įgyvendins ir valdys jos LTS.
      II.   PROJEKTŲ APRAŠYMAS

         1 antraštinė dalis. Stebėsenos sistemos palaikymas

      Šią antraštinę dalį sudaro šie šeši komponentai:

                  —

                  1 komponentas.

                  TSS PS stočių, esančių šalyse, kurioms reikia paramos, palaikymas

                  —

                  2 komponentas.

                  Bendro radioaktyviojo ksenono fono charakteristikų projektas

                  —

                  3 komponentas.

                  VDPC administravimas ir susijusi veikla

                  —

                  4 komponentas.

                  Parama TDC SHI perprojektavimo 2 etapui

                  —

                  5 komponentas.

                  Ksenono kiekio mažinimas

                  —

                  6 komponentas.

                  TDC prietaikų bandymų apimties didinimas

         1 komponentas. TSS PS stočių, esančių šalyse, kurioms reikia paramos, palaikymas

      1.   Bendra informacija

      Šiuo projektu siekiama toliau teikti paramą vietos valdžios institucijoms siekiant pagerinti TSS PS tinklo sertifikuotų stočių, esančių šalyse, kurioms reikia paramos, veikimą ir tvarumą.
      2.   Projekto aprėptis

      Siekdamos vykdyti TSS PS aukšto duomenų kokybės ir prieinamumo lygio užtikrinimo įgaliojimus kai kurios šalys susiduria su dideliais sunkumais. Atliekant išsamius konkrečių vietos sąlygų įvertinimus, tikslinius stočių infrastruktūros patobulinimus (atsižvelgiant į ankstesnę veikimo patirtį), sprendžiant artėjančio nusidėvėjimo klausimus ir padedant diegti tinkamas vidaus priemones ir susitarimus, kuriais būtų remiamos operacijos ir techninė priežiūra, bus pagerintas bendras stočių tvarumas, o vietos stočių operatoriams bus padedama užtikrinti reikiamus stočių veikimo rezultatus ateityje.
      Todėl pagal šį projektą vykdomas darbas apimtų, inter alia, tolesnį reikiamų faktų rinkimą ir tų PS tinklo įrenginių, kuriems taikomas šis projektas, tvarumo sąlygų peržiūrą, apsilankymus stotyse, įskaitant sistemos kalibravimą, smulkų remontą ir operatorių mokymą, papildomą vietos stočių operatorių mokymą, infrastruktūros ir saugumo tobulinimą, atsarginių energijos sistemų atnaujinimą ir pasenusios įrangos atnaujinimą arba pakeitimą.
      Be to, įgyvendinant šį projektą bus toliau vykdomi tiksliniai apsilankymai šalių, kuriose yra PS, vietos valdžios institucijose siekiant didinti informuotumą ir supratimą apie jų TSS įrenginių eksploatavimo ir techninės priežiūros įsipareigojimus pagal CTBT, įvertinti esamas stočių eksploatavimo bei techninės priežiūros priemones ir skatinti kurti ar tobulinti nacionalinę paramos struktūrą ir skirti reikiamų išteklių.
      3.   Nauda ir rezultatai

      Palaikyti ir gerinti duomenų prieinamumą PS stotyse.

         2 komponentas. Bendro radioaktyviojo ksenono fono charakteristikų projektas

      1.   Bendra informacija

      Parengiamoji komisija aplinkoje esantį radioaktyvųjį ksenoną matuoja naudodama labai jautrias sistemas; tai yra svarbi CTBT tikrinimo režimo dalis. Pagal Bendruosius veiksmus 2008/588/BUSP gavusi Europos Sąjungos įnašą, CTBTO įsigijo dvi transportuojamas sistemas, skirtas inertinių dujų radioaktyviesiems izotopams 133Xe, 135Xe, 133mXe ir 131mXe matuoti. Tos sistemos bus naudojamos radioaktyvaus ksenono fonui Indonezijoje, Japonijoje ir Kuveite matuoti. Šiuo tikslu sudaryti bendradarbiavimo susitarimai su institutais partneriais.
      2.   Projekto aprėptis

      Norint tęsti šias matavimo kampanijas reikia lėšų, kad mobilias inertinių dujų sistemas būtų galima pervežti į naujas vietoves ir šios sistemos bent 12 mėnesių būtų eksploatuojamos vienoje vietovėje, kad būtų apimama metų laikų kaita.
      Vietovė Kuveite yra teritorijos, kurios neapima TSS inertinių dujų matavimo sistemos, centre. Kilnojamoji stotis Kuveite yra itin svarbi Persijos įlankos teritorijoje tinklo aprėpties požiūriu. Kadangi šioje vietovėje gaunama daug informacijos apie bendro ksenono fono charakteristikas, tikslas visų pirma yra pratęsti Kuveite vykdomų matavimo kampanijų trukmę visu šio projekto įgyvendinimo laikotarpiu.
      Pagal Sprendimą 2012/699/BUSP kita sistema pradės matavimus Manade (Indonezija). Pratęsus matavimo kampanijų trukmę būtų sudaryta galimybių nustatyti šios vietovės charakteristikas per visą 12 mėnesių ciklą, apimantį visų metų laikų sąlygas. Užbaigus šią kampaniją CTBTO planuoja atlikti papildomus matavimus regionuose, kuriuose bendras radioaktyvaus ksenono fonas nėra visiškai žinomas ir suprantamas. Pageidaujama matavimus atlikti Lotynų Amerikos, Azijos ir Afrikos pusiaujo vietovėse.
      3.   Nauda ir rezultatai

      Būtų geriau suprantamas bendro inertinių dujų fono svyravimas ir pagerinta inertinių dujų stebėsenos sistemos aprėptis. Užbaigus šias matavimo kampanijas, CTBTO galės šias sistemas naudoti tolesniems inertinių dujų fono įvairiose geografinėse vietose tyrimams ir (arba) naudoti jas kaip atsargines ir (arba) mokymo sistemas.

         3 komponentas. VDPC administravimas ir susijusi veikla

      1.   Bendra informacija

      TDC administruoja VDPC, kuriame sudaromos sąlygos išorės mokslo darbuotojams, NDCs ir LTS rangovams naudotis TSS duomenimis, TDC produktais ir TDC programine įranga. VDPC buvo įsteigtas Sprendimu 2010/461/BUSP.
      2.   Projekto aprėptis

      Tikslas – toliau remti VDPC kaip bendrų mokslinių tyrimų naudojant TSS duomenis ir TDC produktus bei programinę įrangą platformą.
      3.   Nauda ir rezultatai

      VDPC remia mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą pažangiųjų technologijų srityje stebėsenai pagal CTBT. Tokiu būdu centras jauniems mokslininkams ir inžinieriams, taip pat mokslo darbuotojams mažiau išsivysčiusiose šalyse, kuriose turima mažiau išteklių, suteikia galimybių atlikti mokslinius tyrimus.

         4 komponentas. Parama TDC SHI perprojektavimo 2 etapui

      1.   Bendra informacija

      Remdamasis pradinio atrinktų SHI sistemos dalių perprojektavimo etapo rezultatais ir pasinaudodamas dideliu JAV nepiniginiu įnašu, LTS pradėjo vadinamąjį TDC SHI perprojektavimo antrąjį etapą. Šios programos tikslas – sukurti visapusišką programinės įrangos struktūrą, kad būtų galima panaudoti projektus naujam turimos programinės įrangos plėtojimui ir tobulinimu ateinantį 5–7 metų laikotarpį. Antrojo etapo perprojektavimo programa taip pat yra suskirstyta į kelis trumpesnius etapus, atsižvelgiant į programinės įrangos plėtojimui taikomo racionalaus suvienyto proceso (Rational Unified Proces (RUP) principus. Pradinį RUP etapą, žinomą kaip kūrimo etapas, buvo numatyta užbaigti 2014 m. parengiant sistemos reikalavimų ir sistemos specifikacijų dokumentus. Kitas RUP etapas, plėtojimo etapas, bus pradėtas 2016 m. ir tęsiamas 2017 m.; šis etapas apims programinės įrangos struktūros projekto ir tinkamo prototipo kūrimą siekiant kuo labiau sumažinti didžiausią riziką, nustatytą projekte. Pagrindinis visa apimančios programinės įrangos struktūros nustatymo tikslas – sudaryti sąlygas LTS pagal prioritetus išdėstyti palaikymo veiksmus. Nors JAV nepiniginis įnašas sudaro didelę šio projekto išteklių dalį, būtina, kad visos CTBTO valstybės narės dalyvautų šiame procese. Tai bus pasiekta reguliariai informuojant darbo grupes ir rengiant techninio pobūdžio susitikimus.
      2.   Projekto aprėptis

      Tikslas: 1) prisidėti prie dviejų techninio pobūdžio susitikimų programinės įrangos projektavimo klausimais ir 2) teikti rangos paslaugas/trupam laikotarpiui skirti darbuotojų prototipo kūrimo darbams.
      3.   Nauda ir rezultatai

      Visa apimantis šio projekto tikslas – sukurti modernesnę ir geriau pritaikomą sistemą programinės įrangos plėtojimui ir techninei priežiūrai ateinančiam 20 metų laikotarpiui. Turėtų būti sukurta sistema ir paramos struktūra, kuri būtų atsparesnė pokyčiams ir pigesnė eksploatuoti bei techniškai prižiūrėti.

         5 komponentas. Ksenono kiekio mažinimas

      1.   Bendra informacija

      Parengiamoji komisija aplinkoje esantį radioaktyvųjį ksenoną matuoja naudodama labai jautrias inertinių sistemas; tai yra svarbi CTBT tikrinimo režimo dalis. Šiuo metu iš radioaktyviųjų preparatų gamybos įrenginių išmetamas radioaktyviojo ksenono kiekis turi didelės įtakos fono lygiams CTBTO TSS inertinių dujų stotyse.
      Panaudodama pagal Sprendimą 2012/699/BUSP skirtą Sąjungos įnašą, CTBTO užsakė atlikti tyrimą, susijusį su techninio sprendimo, kurį būtų galima panaudoti iš radioaktyviųjų preparatų gamybos įrenginių išmetamam radioaktyviojo ksenono kiekiu mažinti, parengimu. Tyrimą atliko Belgijos branduolinių tyrimų centras (SCK·CEN, Belgija); šiuo tyrimu sudarytos sąlygos sukurti filtrų sistemos prototipą, panaudojant sidabro ceolito medžiagą, kuri pademonstravo perspektyvių rezultatų.
      2.   Projekto aprėptis

      Siekiant prisidėti prie veiksmų, vykdomų mažinant ksenono kiekį, ir norint tęsti su darbo, atlikto pagal Sprendimą 2012/699/BUSP, rezultatais susijusią veiklą, reikia lėšų tolesniam ksenono filtrų sistemos kūrimui siekiant šių tikslų:

                  a)

                  atlikti pagal Sprendimą 2012/699/BUSP SCK·CEN, Belgija sukurto sidabro ceolitais grindžiamo filtro prototipo tobulinimo tyrimą, kad būtų apimtos įvairesnės veiklos sąlygos siekiant toliau vertinti sistemos veikimą;

                  b)

                  į bandymus įtraukti papildomų radioaktyviųjų preparatų gamybos įrenginių, atliekant konkrečių projektų tyrimus ir vykdant demonstracines pratybas įvairiomis veiklos sąlygomis. Būsimas KAERI RPF Busane, Korėjoje, yra tinkama galima vieta tokiems tyrimams atlikti kartu su SCK·CEN, Belgija;

                  c)

                  įvertinti ilgalaikį atrinktų medžiagų veikimą atsparumo didelio masto švitinimui realiomis veiklos sąlygomis požiūriu. Tai bus vykdoma atliekant bandymus veiklos sąlygomis;

                  d)

                  į radioaktyviųjų preparatų gamybos įrenginius integruoti gerai veikiančias iš kaminų išmetamų dujų stebėsenos sistemas ir sudaryti sąlygas rinkti aukštos kokybės duomenis apie iš kaminų išmetamas dujas ir šiais duomenims dalytis su CTBTO bei CTBT pasirašiusiomis valstybėms. Aptikimo sistemos bus grindžiamos didelio grynumo germanio aptikimo prietaisu, kuriuo atliekama radioaktyviojo ksenono didelio veiksmingumo analizė įvairaus aktyvumo lygmenimis;

                  e)

                  sukurti tobulesnes PAM priemones, skirtas iš radioaktyviųjų preparatų gamybos įrenginių išmetamo radioaktyviojo ksenono kiekio patikimam įvertinimui TSS stotyse. Priemones naudos CTBTO ir jomis galės naudotis CTBT pasirašiusios valstybės, kad galėtų atlikti nepriklausomą įvertinimą, grindžiamą iš kaminų išmetamų dujų stebėsenos duomenimis. Priemone bus taip pat prisidedama prie TSS inertinių dujų tinklo konfigūruojamo konfigūravimo.

            3.   Nauda ir rezultatai

      Atlikus visus ksenono kiekio mažinimo sistemos bandymus įvairiomis veiklos sąlygomis, bus sudarytos sąlygos sukurti iš radioaktyviųjų preparatų gamybos įrenginių išmetamo ksenono kiekio mažinimo galutinį konkretaus techninio sprendimo projektą. Kadangi TSS inertinių dujų tinklas veiks geriau, CTBT pasirašiusios valstybės gaus geresnės kokybės, palyginti su CTBT patikros verte, stebėsenos duomenų.

         6 komponentas. TDC prietaikų bandymų apimties didinimas

      1.   Bendra informacija

      Agregatų, integravimo ir regresijos bandymai yra periodinė, itin specializuota ir daug laiko reikalaujanti užduotis, atliekama vykdant kreivės formos su radionuklidais susijusių prietaikų techninę priežiūrą TDC. Išsamūs bandymai yra reikalingi, kai norima įdiegti naują operacinės sistemos versiją, išleisti naują prietaikos versiją arba pakeisti turimos programinės įrangos konfigūraciją.
      Kadangi programinė įranga yra gana sudėtinga, ji gali būti eksploatuojama įvairiausiomis skirtingomis konfigūracijomis ir dažnai jos veikimas priklauso tiek nuo galimybės naudotis disku, tiek duomenų baze, bandymų plėtojimas taip pat yra sudėtingas. Iki šiol dauguma bandymų buvo atliekama srities ekspertui pavedant išbandyti programinę įrangą įprastinėmis konfigūracijomis, išnagrinėti rezultatus ir palyginti juos su ankstesniais arba numatytais rezultatais. Šį rankiniu būdu atliekamą procesą retai kada galima pakartoti ir jis labai priklauso nuo to, ar turima žmogiškųjų išteklių ir ekspertinės patirties konkrečioje srityje.
      Siekiant išspręsti šias problemas, 2013 m. lapkričio mėn. Parengiamoji komisija pradėjo įgyvendinti projektą, kuriuo siekiama nustatyti ir įgyvendinti atvirojo kodo bandymų programą, kuria būtų sudarytos sąlygos atlikti bandymus nuolatiniu automatiniu režimu. Tai – trejų metų sutartis, kurios vykdymas pradėtas 2013 m. lapkričio mėn. ir kurį ketinama baigti 2016 m. lapkričio mėn. Parengiamoji komisija jau sudarė rangos sutartį dėl programinės įrangos plėtojimo paslaugų šiems darbams. Sąjungos lėšas ketinama panaudoti paskutinio neprivalomo šios galiojančios sutarties galiojimo pratęsimo 2016 m. sausio–lapkričio mėn. išlaidoms padengti. Nuolatinių automatinių bandymų programa (CATS) taip pat ketinama sudaryti palankesnes sąlygas sukurti bei išlaikyti bandymų rinkinius ir parengti pradinį automatinio kreivės formos apdorojimo komponentų integravimo bandymų rinkinį.
      Šiuo metu daroma numatyta pažanga įgyvendinant šį projektą. Užbaigtas sistemos reikalavimų dokumentas ir nustatyta, kad abu atvirojo kodo programinės įrangos dokumentai (Jenkins ir FitNesse) atitinka Parengiamosios komisijos reikalavimus.
      2.   Projekto aprėptis

      Šio projekto tikslas – tęsti veiklą, susijusią su CATS įgyvendinimu, didinant kodo aprėptį parengiant agregatų, regresijos ir integravimo bandymus, visų pirma kreivės formos tinklo apdorojimo, su radionuklidais susijusios programinės įrangos, produktų ir duomenų sklaidos srityse.
      3.   Nauda ir rezultatai

      Atliekant šį darbą bus padėta įdiegti kartotinės kokybės kontrolės procesus ir bus padidintas TDC programinės įrangos diegimo operacijų veiksmingumas. Dėl to bus padidinta automatinės kreivės formos su radionuklidais susijusios programinės įrangos kokybė ir galiausiai ji geriau tarnaus CTBTO valstybėms narėms, visų pirma duomenų, produktų ir programinės įrangos sklaidos srityje.

         2 antraštinė dalis. Tikrinimo vietoje MSIR sistemos aparatinės ir programinės įrangos patobulinimai

      1.   Bendra informacija

      LTS naudojant pagal Sprendimą 2012/699/BUSP skirtą finansavimą ir IFE14 skirtą nepiniginį įnašą sukurta MSIR sistema gali padėti gauti spektrinės informacijos iš ore esančios platformos diapazone nuo matomųjų iki šiluminių infraraudonųjų spindulių. Sistemą sudaro ant stabilaus pagrindo išdėstyti jutikliai, paramos priemonės ir apdorojimo priemonės, skirtos su tikrinimais vietoje susijusiai informacijai gauti.
      Be to, sistemos elementai, įskaitant misijos planavimo programinę įrangą, inertinį matavimo agregatą, sistemos reguliatorių, papildomą pilotavimo ir operatoriaus navigacijos sistemą bei vaizdo kamerą, buvo integruoti į LTS ore esančių gama spindulių spektrometro sistemą, kuri padeda gauti duomenų apie iš anksto nustatytus skrydžio maršrutus, ir joje išbandyti. Šie elementai taip pat gali būti naudojami kitose atliekant tikrinimus vietoje ore vykdomose operacijose, įskaitant pradinius skrydžius virš teritorijos ir aeromagnetometru atliekamą tyrimą.
      2.   Projekto aprėptis

      Siekiama išplėsti MSIR sistemos pajėgumus ir atitinkamai padidinti tikrinimų grupės gebėjimus nustatyti tikrinimams vietoje aktualius požymius. MSIR sistema buvo sukurta taip, kad turint lėšų ją būtų galima papildyti moduliniais ir papildomais komponentais. LTS atliktų bandymų metu paaiškėjo kitų MSIR jutiklių, kuriais būtų papildytas dabartinis sistemos jutiklių arsenalas, nauda. Šiuo pasiūlymu siekiama papildyti sistemą, sumontuojant papildomų specialių jutiklių.
      a)   Daugiaspektris jutiklis
      Bandymų, kuriems atlikti LTS panaudojo nepiniginių įnašų sistemą, rezultatai parodė, kad naudinga rinkti duomenis atskirose spektro juostose tiek artimosiose, tiek trumposiose infraraudonosiose bangose. Be to, 2011 m. ir 2012 m. įvykusių tikrinimų vietoje ekspertų susitikimų dalyviai kaip vieną iš pagrindinių ore esančios MSIR sistemos reikalavimų akcentavo aptikimo pajėgumus šioje spektro dalyje. Todėl šis elementas yra itin svarbus pasiūlymo elementas.
      Kaip nepiniginis įnašas gauta aparatine įranga, naudota IFE14 metu, LTS negali naudotis pagal ilgalaikę paskolą ir, atsižvelgiant į tokios įrangos naudojimą, beveik ištisus metus, esama mažai galimybių gauti panašios įrangos sudarant paskolos susitarimą su CTBT pasirašiusiomis valstybėmis. Todėl pasiūlymu siekiama įsigyti serijinį daugiaspektrį prietaisą, į kurį būti integruoti visi turimi komponentai, kuriuo būtų galima nustatyti tikrinimams vietoje aktualius požymius artimosiose ir trumposiose infraraudonosiose bangose.
      b)   Nuotolio matavimo prietaisas
      Kaip paaiškėjo atliekant įvairius eksploatacinius bandymus, lazerinis nuotolio matavimo prietaisas, turintis skenavimo funkciją, įmontuotas ore esančioje platformoje, suteikia didelių privalumų tikrinimų grupei. Šiuo metu MSIR sistema neturi pajėgumų rinkti duomenis apie reljefą, tačiau ji yra tinkama perduoti tokius duomenis per papildomai įmontuotą skenuojantį lazerinį nuotolio matavimo prietaisą. Tokiu prietaisu būtų:

                  —

                  sudarytos sąlygos sparčiai surinkti paviršiaus ir reljefo aukščio duomenis, kurie gali padėti nustatyti tikrinimams vietoje aktualius požymius, kurių nesimato dėl augmenijos,

                  —

                  sudarytos palankesnės sąlygos ištaisyti kitus MSIR duomenis ir generuoti ortografiškai ištaisytus atvaizdus,

                  —

                  sudarytos sąlygos generuot 3D modelius, sudarant dar palankesnes sąlygas sprendimų priėmimo procesui tikrinimų vietoje grupėje ir prisidedant prie misijos planavimo.

            Toks prietaisas ne tik būtų naudingas MSIR sistemai, jis galėtų būti naudojamas kaip papildomas radionuklidų matavimo sistemos komponentas siekiant teikti tikslius prošvaisos duomenis ir ištaisyti gama duomenis, gautus skrydžių virš teritorijos metu. Toks prietaisas būtų itin naudingas horeljefo srityje (kaip paaiškėjo IFE14 metu).
      3.   Nauda ir rezultatai

      Veiksmingesne ir rezultatyvesne MSIR sistema bus sustiprintas inspektorių darbas atliekant patikrinimus vietoje. Atitinkamai taip remiama Sąjungos politika ir Sąjungos pasiryžimas įgyvendinti CTBT. Be to, projektu gali būti papildyta ir dar labiau sustiprinta ore esančių jutiklių pramonė Europoje. Sąjungoje veikia kelios įmonės, kurios tiekia gaminius šioje srityje.

         3 antraštinė dalis. Informavimas ir šalių lygmeniu vykdomas gebėjimų stiprinimas

      Šią antraštinę dalį sudaro šie du komponentai:

                  1 komponentas.

                  Mokymas bei praktiniai seminarai SEAPFE ir MESA šalyse, gebėjimų stiprinimo sistemos techninė priežiūra ir mokslininkų bei politikos formuotojų ir (arba) diplomatinės bendruomenių informavimas.

                  2 komponentas.

                  Išplėstinis NDC paketas.

         1 komponentas. Mokymas bei praktiniai seminarai SEAPFE ir MESA šalyse, gebėjimų stiprinimo sistemos techninė priežiūra ir mokslininkų bei politikos formuotojų ir (arba) diplomatinės bendruomenių informavimas

      1.   Bendra informacija

      LTS sėkmingai dirbo, kad būtų sistemingai stiprinami pagalbinių NDC ir leidimus turinčių naudotojų gebėjimai Afrikos, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros, Rytų Europos ir SEAPFE regionuose. Pasiekti teigiamų rezultatų itin padėjo Sąjungos parama. Tokio šalių lygmeniu vykdomo gebėjimų stiprinimo proceso išplėtimas įtraukiant daugiau SEAPFE šalių ir MESA regionus būtų logiška pasekmė. Be to, tam tikrose šalyse (40 sistemų, 20 įrenginių ruošiamasi įdiegti) įdiegtos gebėjimų stiprinimo sistemos yra itin svarbios siekiant išlaikyti gebėjimus, tačiau šios sistemos dažnai patiria techninių sunkumų, kuriuos dažnai lemia atšiaurios vietos klimato ar su infrastruktūra susijusios sąlygos. Reikalinga tam tikra šių sistemų techninė priežiūra, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti šalių lygmeniu vykdomu gebėjimų stiprinimu. Ekspertų lygmeniu vykdomas bendradarbiavimas su Parengiamąja komisija yra viena iš svarbių priemonių siekiant užtikrinti tiek politinę paramą, tiek techninę ekspertinę patirtį visose su CTBT susijusiose srityse. Reguliariai rengiamos konferencijos, akademiniai, diplomatiniai ir moksliniai informavimo renginiai (pvz., kas dveji metai organizuojama CTBT mokslo ir technologijų konferencija, regioniniai CTBT praktiniai seminarai ir konferencijos, CTBT viešosios politikos kursai, mokslininkų praktiniai seminarai) padėjo stiprinti bei išlaikyti pasitikėjimą tikrinimo režimu ir akcentuoti CTBT – visuotinio ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo režimo pagrindo – svarbą. Ši veikla taip pat yra naudingas būdas į procesą įtraukti CTBT 2 priede išvardytas valstybes, tačiau kurios dar neratifikavo CTBT, siekiant paspartinti CTBT įsigaliojimą.
      2.   Projekto aprėptis

      Šiuo subprojektu sustiprinamos ankstesnės pastangos šalies lygmeniu vystyti techninius pajėgumus remiant mokymą ir praktinius seminarus SEAPFE ir MESA regionuose, kad būtų propaguojamas veiksmingas tuose regionuose esančių šalių dalyvavimas įgyvendinant CTBT. Ypatingas dėmesys skiriamas radionuklidų analitikų mokymui, grindžiamam programine įranga, kuri 2013 m. buvo įtraukta į NDC paketą. Šiems dviem regionams bus skiriamas deramas dėmesys atrenkant paramos, teikiamos veiklai, įtrauktai į devintąjį projektą dėl išplėstinio NDC paketo programinės įrangos ir jo pagrindinio elemento – SeisComp3, gavėjus. Vienas pagrindinių to tikslų – remti CTBT pasirašiusias valstybes integruojant TSS duomenų apdorojimą į nacionalinius ir regioninius seisminius tinklus ir įprastinę kasdienę veiklą, pavyzdžiui, seisminio pavojaus stebėseną vietos ir regioniniu lygmeniu, sujungiant su branduolinių sprogimų stebėsena, kurią vykdo įstaigos, kuriose veikia nacionaliniai duomenų centrai. Bus siekiama sąsajų su kitais dviem pagal šį pasiūlymą numatytais subprojektais, pavyzdžiui, mokymuose ir praktiniuose seminaruose naudojant atitinkamą bendrą medžiagą ir kaupiant patirtį šalies lygmeniu.
      Bus suteikta pagerinta techninė parama gebėjimų stiprinimo sistemoms, kurios yra veiksmingai naudojamos šalies lygmeniu, tačiau dėl nedidelių techninių kliūčių sugenda, taip pat tinkamam interneto prieinamumui užtikrinti.
      Šiuo subprojektu taip pat bus didinamas akademinės bendruomenės, politikos specialistų ir sprendimus priimančių asmenų informuotumas ir supratimas apie CTBT, visų pirma CTBT 2 priede išvardytose valstybėse, tačiau kurios dar neratifikavo CTBT, rengiant kursus ir mokymo programas CTBT klausimais, visų pirma susijusiais su moksliniais ir techniniais sutarties aspektais. Tai bus specialiai skirta besivystančioms šalims ir CTBT 2 priede išvardytoms valstybėms, tačiau kurios dar neratifikavo CTBT, laikantis LTS strategijų dėl CTBT įsigaliojimo ir universalaus taikymo.
      3.   Nauda ir rezultatai

      Veikla atitinka Sąjungos tikslus, propaguojant didesnį visuotinį saugumą ir didinant informuotumą bei supratimą apie CTBT ir remiant Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP bei aktyviau įtraukiant CTBT 2 priede išvardytas valstybes, taip pat stiprinant gebėjimus šalies lygmeniu, taip pat vykdant veiklą SEAPFE ir MESA regionuose.

         2 komponentas. Išplėstinis NDC paketas

      1.   Bendra informacija

      2013 m. Parengiamoji komisija ėmėsi veiksmų, kad išplėstų savo dabartinį NDC paketo pasiūlymą ir į jį įtrauktų papildomos programinės įrangos, kad naudotojams būtų sudarytos sąlygos lengviau apjungti iš TSS tinklo ir iš vietos bei nacionalinių stočių gaunamus duomenis, taip pat kad iš esmės pagerinti NDC duomenų apdorojimo pajėgumus. Šiuo tikslu 2013 m. gruodžio mėn. buvo pasirašytas susitarimas su Helmholtz-Zentrum Potsdam Deutsches GeoForschungsZentrum GFZ dėl licencijos, kuriuo Parengiamajai komisijai sudarytos galimybės SeisComp3 programinę įrangą, kaip NDC paketo pasiūlymo dalį, platinti leidimus turintiems naudotojams TSS duomenų apdorojimo ir analizės reikmėms. Šiuo metu išplėstino NDC paketo pirmojo leidimo, skirto alfa versijos testuotojams, programinės įrangos kūrimo darbai buvo baigti ir šiuo metu NDC atlieka bandymus. 2014 m. gegužės 12–16 d. Vienoje surengto NDC praktinio seminaro dalyse, skirtose duomenų magistralės paslaugų rinkiniui (angl. DPSS), NDC atstovai aptarė išplėstinio NDC paketo sistemą, patikslino reikalavimus ir nusprendė, kad jie priimtini. Projekto pabaigoje tie patys NDC atstovai, veikiantys kaip alfa versijos testuotojai, turės galimybę atlikti naujo programinės įrangos paketo bandymus savo centruose. CTBTO valstybės narės parodė didžiulį susidomėjimą reikalavimų nustatymu ir bandymais, nors projekte dalyvaujantiems NDC atstovams buvo keliami su laiku ir įranga susiję reikalavimai.
      2.   Projekto aprėptis

      Šiuo subprojektu taip pat bus konsoliduotas naujasis išplėstinis NDC paketo rinkinys, kad nacionaliniams duomenų centrams būtų paprasčiau jį naudoti, kartu užtikrinant suderinamumą su TDC programinės įrangos perprojektavimu. Projektą sudaro šie komponentai: a) pasinaudojimas grįžtamąja informacija, gauta atliekant alfa versijos testavimą, išsprendžiant nustatytas problemas ir atliekant nedidelius programinės įrangos patobulinimus, kurių paprašė alfa versijos testuotojai. Atlikus šį darbą turėtų būti parengtas pirmasis oficialus išplėstinio NDC paketo leidimas; ir b) su NDC mokymo poreikiais susijusių klausimų, ypač susijusių su naujai sukurtomis priemonėmis, kurios turi būti įtrauktos į išplėstinį NDC paketą, ir su SeisComp3 paketu, sprendimas. Tai bus pasiekta surengiant du NDC kreivės formos analitikų mokymo kursus ir du mokymo kursus, skirtus SeisComp3, taip pat tos srities ekspertams apsilankant tuose NDC, kuriems reikalinga parama vietoje.
      3.   Nauda ir rezultatai

      Veikla atitinka Sąjungos tikslus, propaguojant didesnį visuotinį saugumą ir didinant informuotumą bei supratimą apie CTBT ir remiant Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP bei aktyviau įtraukiant CTBT 2 priede išvardytas valstybes, stiprinant gebėjimus šalies lygmeniu, taip pat įskaitant gebėjimų stiprinimo sistemų techninę priežiūrą bei platesnį NDC paketo programinės įrangos naudojimą.
      III.   TRUKMĖ
      Bendra numatoma projektų įgyvendinimo trukmė – 24 mėnesiai.
      IV.   PARAMOS GAVĖJAI
      Pagal šį sprendimą projektams skiriamos paramos gavėjai yra visos CTBT pasirašiusios valstybės bei Parengiamoji komisija.
      V.   ĮGYVENDINANTYSIS SUBJEKTAS
      Techninis projektų įgyvendinimas bus pavestas Parengiamajai komisijai. Projektus tiesiogiai įgyvendins Parengiamosios komisijos darbuotojai, ekspertai iš CTBT pasirašiusių valstybių bei rangovai. Numatyta, kad lėšos bus panaudotos sutarčiai su projekto valdymo konsultantu sudaryti, kuris bus atsakingas už: pagalbą Parengiamajai komisijai įgyvendinant šį sprendimą, pareigą teikti ataskaitas visą įgyvendinimo laikotarpį, įskaitant galutinę aprašomąją ataskaitą ir galutinę finansinę ataskaitą; už visų su šiuo sprendimu susijusių dokumentų archyvo saugojimą, ypač rengiantis galimiems tikrinimo vizitams; už Sąjungos matomumo visais aspektais užtikrinimą; užtikrinimą, kad visi veiksmai, susiję su finansiniais, teisiniais ir viešųjų pirkimų aspektais, atitiktų finansavimo susitarimą, nurodytą šio sprendimo 3 straipsnio 3 dalyje; ir užtikrinimą, kad visa informacija, įskaitant informaciją apie biudžetą, būtų išsami, tiksli ir pateikta laiku.
      Projektai bus įgyvendinami pagal Finansinį ir administracinį pagrindų susitarimą (FAFA) ir finansavimo susitarimą, nurodytą šio sprendimo 3 straipsnio 3 dalyje, kuriuos sudarys Europos Komisija ir Parengiamoji komisija.
      VI.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ DALYVIAI
      Ekspertai iš Parengiamosios komisijos ir iš CTBT pasirašiusių valstybių gali būti laikomi trečiųjų šalių dalyviais. Jie dirbs pagal Parengiamosios komisijos ekspertų standartines veiklos taisykles.


title: 2013/399/BUSP: 2013 m. liepos 19 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUTM Mali/1/2013 dėl Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali) ES misijos vado skyrimo

text:
27.7.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 202/22

         POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUTM MALI/1/2013
   2013 m. liepos 19 d.
   dėl Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali) ES misijos vado skyrimo
   (2013/399/BUSP)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 17 d. Tarybos sprendimą 2013/34/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali) (1), ypač į jų 5 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               vadovaujantis Sprendimo 2013/34/BUSP 5 straipsnio 1 dalimi, Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) pagal Europos Sąjungos sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus siekiant vykdyti EUTM Mali politinę kontrolę ir strateginį vadovavimą jai, įskaitant sprendimą skirti ES misijos vadą;

               (2)

               remiantis Sprendimo 2013/34/BUSP 2 straipsniu, brigados generolas François LECOINTRE buvo paskirtas EUTM Mali ES misijos vadu;

               (3)

               2013 m. birželio 19 d. Prancūzija pasiūlė paskirti nauju EUTM Mali ES misijos vadu vietoj brigados generolo François LECOINTRE brigados generolą Bruno GUIBERT;

               (4)

               2013 m. birželio 28 d. Europos Sąjungos karinis komitetas rekomendavo, kad PSK paskirtų brigados generolą Bruno GUIBERT EUTM Mali ES misijos vadu;

               (5)

               pagal Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. Europos Sąjungos karinės operacijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali) ES misijos vadu skiriamas brigados generolas Bruno GUIBERT.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja 2013 m. rugpjūčio 1 d.

      Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 19 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         W. STEVENS

      (1)  OL L 14, 2013 1 18, p. 19.


title: 2005/319/: 2005 m. gruodžio 14 d.  ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 319/05/KOL, dėl Kolegijos sprendimo Nr. 195/04/KOL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje, pakeitimų

text:
27.4.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 113/24

         ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

   Nr. 319/05/KOL
   2005 m. gruodžio 14 d.
   dėl Kolegijos sprendimo Nr. 195/04/KOL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje, pakeitimų
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,
   ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (1), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,
   ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (2), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies a punktą ir 24 straipsnį bei Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnį,
   KADANGI 2004 m. liepos 14 d. ELPA priežiūros institucija priėmė Sprendimą Nr. 195/04/KOL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo įsteigimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje,
   KADANGI nuo 2006 m. sausio 1 d. ELPA priežiūros institucija, remdamasi Sprendimo Nr. 195/04/KOL 3 straipsnio 1 dalimi, įgyvendins pranešimų siuntimo elektroninėmis priemonėmis sistemą,
   KADANGI ELPA valstybės nurodė centrą ryšiams palaikyti, kuriam bus perduodami elektroniniai pranešimai ir susijusi korespondencija,
   2005 m. lapkričio 30 d. laišku PASIKONSULTAVUSI su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo II dalies 29 straipsnyje nustatyta tvarka,
   PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1a)

               Sprendimo Nr. 195/04/KOL 3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

                  „Pranešimą Institucijai siunčia reikiamos ELPA valstybės atstovybė Europos Sąjungoje arba kitas ELPA valstybės nurodytas centras ryšiams palaikyti. Jis siunčiamas Institucijos Konkurencijos ir valstybės pagalbos direktoratui. Institucijos konkurencijos ir valstybės pagalbos direktoratas gali nurodyti ryšių palaikymo centrus pranešimams priimti“.

               1b)

               Sprendimo Nr. 195/04/KOL 3 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

                  „Pasikonsultavusi su ELPA valstybėmis, Institucija Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir priede skelbia informaciją apie susitarimus dėl pranešimų siuntimo elektroninėmis priemonėmis, įskaitant adresus ir visus būtinus susitarimus dėl konfidencialios informacijos apsaugos“.

               1c)

               Sprendimo Nr. 195/04/KOL I priedo 4 dalies antras sakinys pakeičiamas taip:

                  „Užpildytą formą Institucijai siunčia reikiamos ELPA valstybės atstovybė Europos Sąjungoje arba kitas ELPA valstybės nurodytas centras ryšiams palaikyti“.

               1d)

               Sprendimo Nr. 195/04/KOL prieduose nuorodos į susijusią ELPA valstybės atstovybę Europos Sąjungoje arba susijusios ELPA valstybės EEE koordinavimo skyrių laikomos nuorodomis į susijusią ELPA valstybės atstovybę Europos Sąjungoje arba bet kurį kitą ELPA valstybės nurodytą centrą ryšiams palaikyti.

               2)

               Šis sprendimas skirtas Islandijos Respublikai, Lichtenšteino Kunigaikštystei ir Norvegijos Karalystei.

               3)

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo priėmimo Priežiūros institucijoje.

               4)

               Sprendimas yra autentiškas anglų kalba.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 14 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Einar M. BULL

            Pirmininkas

         Kurt JÄGER

            Kolegijos narys

      (1)  Toliau – EEE susitarimas.

      (2)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.


title: 2015 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/344 dėl Europos bendrijos ir Ukrainos susitarimo dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje atnaujinimo

text:
4.3.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 60/37

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/344
   2015 m. vasario 17 d.
   dėl Europos bendrijos ir Ukrainos susitarimo dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje atnaujinimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 186 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
   kadangi:

               (1)

               Sprendimu 2003/96/EB (1) Taryba patvirtino Europos bendrijos ir Ukrainos susitarimo dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje (2) (toliau – Susitarimas) sudarymą;

               (2)

               Susitarimo 12 straipsnio b punkte numatyta, kad Susitarimas sudaromas pradiniam laikotarpiui, kuris baigiasi 2002 m. gruodžio 31 d., ir jo galiojimas bendru Šalių susitarimu bus pratęsiamas tolesniems penkerių metų laikotarpiams;

               (3)

               remiantis Tarybos sprendimu 2011/182/ES (3), Susitarimas atnaujintas dar vienam penkerių metų laikotarpiui atgaline data nuo 2009 m. lapkričio 8 d., o jo galiojimas turi baigtis 2014 m. lapkričio 7 d.;

               (4)

               Susitarimo Šalių manymu, neatidėliotinas Susitarimo atnaujinimas atitiktų abiejų Šalių interesus;

               (5)

               atnaujinto Susitarimo turinys turėtų būti toks pats, kaip ir Susitarimo;

               (6)

               Susitarimo atnaujinimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos bendrijos ir Ukrainos susitarimo dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje atnaujinimas papildomam penkerių metų laikotarpiui patvirtinamas Sąjungos vardu.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu ir pagal Susitarimo 12 straipsnio a punktą pranešti Ukrainai, kad Sąjunga baigė šiam atnaujintam Susitarimui įsigalioti būtinas vidaus procedūras.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. REIRS

      (1)  2003 m. vasario 6 d. Tarybos sprendimas 2003/96/EB dėl Europos bendrijos ir Ukrainos Susitarimo dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje sudarymo (OL L 36, 2003 2 12, p. 31).

      (2)  Europos bendrijos ir Ukrainos Susitarimas dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje (OL L 36, 2003 2 12, p. 32).

      (3)  2011 m. kovo 9 d. Tarybos sprendimas 2011/182/ES dėl Europos bendrijos ir Ukrainos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo galiojimo pratęsimo (OL L 79, 2011 3 25, p. 3).


title: 2003 m. liepos 22 d. Tarybos Sprendimas dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D0578

Oficialusis leidinys L 197 , 05/08/2003 p. 0013 - 0021

		Tarybos sprendimas2003 m. liepos 22 d.dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių(2003/578/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 128 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę [4],atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,kadangi:(1) Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnis nustato Sąjungai tikslą skatinti ekonominę ir socialinę pažangą bei aukštą užimtumo lygį. Europos bendrijos steigimo sutarties 125 straipsnis teigia, kad valstybės narės ir Bendrija veikia siekdamos plėtoti suderintą užimtumo strategiją, ypač ugdydamos kvalifikuotą, profesiniu atžvilgiu pasirengusią ir mokančią prisitaikyti darbo jėgą bei darbo rinkas, prisitaikančias prie ekonomikos pokyčių.(2) Po ypatingojo 1997 m. lapkričio 20 ir 21 d. Liuksemburge vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo dėl užimtumo, 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos rezoliucija dėl 1998 metų užimtumo gairių [5] pradėtas procesas, kuriam būdingas didelis visų suinteresuotų šalių matomumas, stiprus politinis įsipareigojimas ir plataus masto pritarimas.(3) Europos Vadovų Taryba 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Lisabonoje nustatė naują strateginį tikslą – paversti Europos Sąjungą konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomika pasaulyje, galinčia subalansuotai ekonomiškai augti, kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų bei siekiant didesnės socialinės sanglaudos. Siekdama šio tikslo Taryba susitarė dėl bendrų užimtumo tikslų bei moterų užimtumo tikslų iki 2010 m., kurie buvo baigti rengti Europos Vadovų Taryboje Stokholme 2001 m. kovo 23 ir 24 d., nustatant tarpinius tikslus 2005 m. sausio mėnesiui ir naują tikslą 2010 m., kuris atspindi demografinį iššūkį vyresnio amžiaus moterų bei vyrų užimtumo lygiams.(4) Europos Vadovų Taryba 2000 m. gruodžio 7, 8 ir 9 d. Nicoje patvirtino Europos socialinę darbotvarkę, kurioje teigiama, kad grįžimas prie visiško užimtumo apima ambicingą užimtumo lygio didinimo politiką, skirtumų tarp regionų, nelygybės mažinimą ir darbo kokybės gerinimą.(5) Europos Vadovų Taryba 2002 m. kovo 15 ir 16 d. Barselonoje paragino sustiprinti Europos užimtumo strategiją sutvirtintu, supaprastintu ir geriau valdomu procesu, įgyvendintu iki 2010 m. bei apimančiu Lisabonos strategijos tikslus ir siekius. Europos Vadovų Taryba Barselonoje taip pat pageidavo racionalizuoti politikos koordinavimo procesą vienu metu priimant bendrąsias ekonominės politikos gaires ir užimtumo gaires.(6) Europos Vadovų Taryba Briuselyje 2003 m. kovo 20 ir 21 d. patvirtino, kad užimtumo strategijai priklauso pagrindinis vaidmuo įgyvendinant Lisabonos strategijos užimtumo ir darbo rinkos tikslus ir kad užimtumo strategija bei bendrosios ekonominės politikos gairės, atliekančios svarbiausią vaidmenį koordinuojant Bendrijos ekonominę politiką, turėtų veikti darniai. Ši Europos Vadovų Taryba paragino, kad gairių skaičius būtų apribotas, jos būtų konkrečiau skirtos rezultatui pasiekti, taip leidžiant valstybėms narėms kurti tinkamą veiksmų derinį ir remtis atitinkamais tikslais. 2003 metai suteikia ypatingą galimybę naudoti racionalizuotus pagrindinius politikos koordinavimo įrankius – bendrąsias ekonominės politikos gaires, užimtumo gaires ir vidaus rinkos strategiją – ir suteikia jiems naują trijų metų perspektyvą.(7) Užimtumo strategija buvo visapusiškai įvertinta, įskaitant kruopštų laikotarpiui įpusėjus atliktą persvarstymą, kuris buvo baigtas 2000 m., ir 2002 m. atliktą pagrindinį pirmųjų penkerių metų patirties įvertinimą. Šis įvertinimas parodė, kad, siekiant išspręsti likusias struktūrines problemas, reikia toliau nuosekliai vykdyti strategiją, taip pat spręsti naujus iššūkius, iškilsiančius Europos Sąjungai po jos plėtros.(8) Sėkmingas Lisabonos dienotvarkės įgyvendinimas ragina, kad valstybės narės vykdomomis užimtumo politikomis proporcingai siektų trijų papildomų ir vienas kitą remiančių tikslų – visiško užimtumo, darbo kokybės ir našumo bei socialinės sanglaudos ir įtraukimo. Norint šių tikslų pasiekti, reikia tęsti struktūrines reformas, skirtas dešimčiai svarbiausių tarpusavyje susijusių prioritetų, o ypatingą dėmesį skirti nuosekliam šio proceso valdymui. Politikos reformos reikalauja, kad įgyvendinant visus šiuos veiksmus būtų atsižvelgiama į lyčių aspekto integravimą.(9) 2001 m. gruodžio 6 d. Taryba patvirtino rodiklius, skirtus matuoti 10 investavimo į darbo kokybę matų, ir paragino, kad šie rodikliai būtų naudojami kontroliuojant Europos užimtumo gaires ir rekomendacijas.(10) Skatinamoji ir prevencinė politika turėtų būti veiksminga ir prisidėti prie visiško užimtumo ir socialinio įtraukimo tikslų, užtikrinant, kad bedarbiai ir neveiklūs žmonės galėtų konkuruoti ir integruotis darbo rinkoje. Tokią politiką turėtų remti šiuolaikiškos darbo rinkos institucijos.(11) Valstybės narės turėtų skatinti didesnio skaičiaus ir geresnių darbo vietų kūrimą, ugdydamos verslumą ir novatoriškumą verslui palankioje aplinkoje. Valstybės narės įsipareigoja įgyvendinti Europos mažų įmonių chartiją ir dalyvauja įmonių politikos tikrinimo procese.(12) Tinkamas lankstumo ir saugumo pusiausvyros palaikymas padeda remti firmų konkurencingumą, darbo kokybės ir našumo didėjimą, palengvinti firmų ir darbuotojų prisitaikymą prie ekonominių permainų. Atsižvelgdamos į tai Europos Vadovų Tarybos Barselonoje ir Briuselyje paragino iš naujo apsvarstyti užimtumo teisės aktus, gerbiant socialinių partnerių vaidmenį. Atsižvelgiant į naująją Bendrijos strategiją nuo 2002 iki 2006 m., reikia kelti darbuotojų sveikatos ir saugos standartų lygius. Ypatingą dėmesį reikia skirti nelaimingiems atsitikimams darbe didelės rizikos sektoriuose. Darbuotojų mokymasis yra esminis lankstumo ir saugumo pusiausvyros elementas, todėl reikia remti darbuotojų dalyvavimą, atsižvelgiant į investicijos grąžą darbuotojams, darbdaviams ir visuomenei kaip visumai. Ekonominis restruktūrizavimas meta iššūkį užimtumui ir dabartinėse, ir būsimose valstybėse narėse, todėl reikia pozityvios vadybos, įtraukiančios visus susijusius dalyvius, taip pat socialinius partnerius.(13) Europos Vadovų Taryba Barselonoje pasveikino Komisijos veiksmų planą dėl įgūdžių ir mobilumo, o 2002 m. birželio 3 d. Tarybos rezoliucija dėl įgūdžių ir mobilumo toliau kvietė Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius imtis reikiamų priemonių. Didesnis profesinis ir geografinis mobilumas bei darbo vietų atitikimas padės didinti užimtumą ir socialinę sanglaudą, atsižvelgiant į imigrantų darbo aspektus.(14) Nuoseklių ir visaapimančių visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijų įgyvendinimas yra būtinas siekiant visiško užimtumo, geresnės darbo kokybės ir našumo, geresnės socialinės sanglaudos. Europos Vadovų Taryba Barselonoje pasveikino Komisijos komunikatą "Visą gyvenimą trunkančio mokymosi erdvės Europoje kūrimas", kuriame pateiktos svarbiausios visą gyvenimą trunkančio mokymosi partnerystės strategijų dalys, numatytas poreikis mokytis, pakankami ištekliai, galimybių mokytis palengvinimas, mokymosi kultūros kūrimas ir tobulumo siekimas. Vykstantis procesas dėl konkrečių švietimo sistemos ateities tikslų, pradėtas Europos Vadovų Tarybos Lisabonoje, yra labai svarbus žmogiškojo kapitalo raidai, o sinergijas su Užimtumo strategija reiktų pilnai išnaudoti. 2003 m. gegužės 5–6 d. Taryba patvirtino Europos vidutinio veikimo mokymo ir lavinimo patikras, kai kurios iš jų yra ypač svarbios užimtumo politikai. Europos Vadovų Taryba Lisabonoje paragino žymiai padidinti per capita investicijas į žmogiškuosius išteklius. Tam reikia pakankamai paskatų darbdaviams ir asmenims bei veiksmingiau investuoti valstybės finansus į žmogiškuosius išteklius visame mokymosi spektre.(15) Siekiant atlaikyti demografinį iššūkį, remti ekonomikos augimą, skatinti visišką užimtumą bei remti socialinės apsaugos sistemų tolygumą, reikia pakankamos darbo jėgos pasiūlos. Bendrame Komisijos ir Tarybos pranešime "Darbo jėgos dalyvavimo didinimas ir vyresnio amžiaus žmonių aktyvumo skatinimas", Tarybos priimtame 2002 m. kovo 7 d., prieita prie išvados, jog tam reikia kurti visaapimančias nacionalines strategijas, grindžiamas gyvenimo ciklo požiūriu. Politikoje reikia panaudoti visų kategorijų asmenų užimtumo potencialą. Europos Vadovų Taryba Barselonoje sutarė, kad Europos Sąjunga turėti stengtis iki 2010 m. palaipsniui maždaug penkeriais metais padidinti vidutinį išėjimo iš darbo rinkos amžių, kurio sulaukę žmonės liaujasi dirbti. 2001 m. apskaičiuota, jog toks amžius yra 59,9.(16) Jei Europos Sąjunga nori pasiekti visiško užimtumo, didinti darbo kokybę ir skatinti socialinį įtraukimą bei sanglaudą, reikia palaipsniui išnaikinti lyčių diskriminaciją darbo rinkoje. Tam reikia ir lyčių aspekto integravimo ir specifinių politinių veiksmų, sukursiančių sąlygas moterims ir vyrams ateiti į darbo rinką, grįžti į ją bei joje likti. Europos Vadovų Taryba Barselonoje sutarė, kad iki 2010 m. valstybės narės turi suteikti vaikų priežiūrą mažiausiai 90 % vaikų nuo trijų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus bei mažiausiai 33 % vaikų iki trijų metų amžiaus. Reikia kovoti su nevienodą vyrų ir moterų darbo apmokėjimą lemiančiais veiksniais, ir tokius skirtumus sumažinti nekvestionuojant algų diferenciacijos pagal našumą ir situaciją darbo rinkoje principo.(17) Veiksmingas palankių sąlygų neturinčių žmonių integravimas į darbo rinką padidins socialinį įtraukimą ir užimtumo lygius, pagerins socialinės apsaugos sistemų tolygumą. Politiniai sprendimai turi nugalėti diskriminaciją, pateikti asmeninį požiūrį į individualias reikmes ir kurti pakankamas darbo galimybes pateikiant darbdaviams paskatas samdyti darbuotojus. 2001 m. gruodžio 3 d. Tarybos direktyva 2001/903/EB [6] 2003 metus pavadino "Žmonių su negalia metais Europoje". Kalbant apie žmones su negalia, kurių Europos Sąjungoje yra apie 37 milijonus ir kurių daugelis gali ir nori dirbti, didžiausias prioritetas yra patekimas į darbo rinką.(18) Siekiant pagerinti visiško užimtumo ir socialinės sanglaudos perspektyvą, pusiausvyra tarp darbo pajamų ir nedarbo ar neveiklumo pajamų turi būti tokia, kad skatintų žmones ateiti į darbo rinką, grįžti į ją ir likti joje bei skatintų naujų darbo vietų kūrimą.(19) Nedeklaruojamu darbu laikoma "bet kokia apmokama veikla, kuri yra teisėta pagal savo pobūdį, tačiau nedeklaruojama valstybės institucijoms". Tyrimai rodo, kad neoficialios ekonomikos dydis svyruoja tarp 7 % ir 16 % ES bendrojo vidaus produkto. Ją reikia paversti reguliariu darbu, taip pagerinant bendrą verslo aplinką, suinteresuotų asmenų darbo kokybę, socialinę sanglaudą ir valstybinio finansavimo bei socialinės apsaugos sistemų tolygumą. Reikia siekti geresnių žinių apie nedeklaruojamo darbo mastą valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje.(20) Užimtumo ir nedarbo skirtumai Europos Sąjungos regionuose lieka dideli ir augs po Sąjungos plėtros. Su jais reikia kovoti plačiu požiūriu, įtraukiant visų lygių veikėjus ir taip siekiant remti ekonominę ir socialinę sanglaudą, naudojantis Bendrijos struktūriniais fondais.(21) Pirmųjų penkerių metų užimtumo strategijos įvertinimas pabrėžė, kad geresnis valdymas yra būtinas strategijos veiksmingumui ateityje. Sėkmingas užimtumo politikos įgyvendinimas priklauso nuo partnerystės visais lygiais, daugelio veiklos tarnybų dalyvavimo bei pakankamų finansinių išteklių užimtumo gairių įgyvendinimui remti. Valstybės narės yra atsakingos už veiksmingą užimtumo gairių įgyvendinimą, įskaitant subalansuotą pristatymą regioniniu ir vietos lygiu.(22) Norint sėkmingai įgyvendinti užimtumo gaires, reikia aktyvaus socialinių partnerių dalyvavimo visose pakopose – nuo politikos kūrimo iki jos įgyvendinimo. 2001 m. gruodžio 13 d. socialiniame aukščiausiojo lygio susitikime socialiniai partneriai išreiškė poreikį plėtoti ir gerinti trišalių konsultacijų koordinavimą. Susitarta, kad Trišalis socialinis aukščiausio lygio susitikimas augimui ir užimtumui bus rengiamas prieš kiekvieną pavasarinę Europos Vadovų Tarybą.(23) Greta užimtumo gairių, valstybės narės turėtų pilnai įgyvendinti bendrąsias ekonominės politikos gaires ir užtikrinti, kad jų veiksmai pilnai atitiktų gerų valstybės finansų išlaikymą ir makroekonominį stabilumą,NUSPRENDĖ:Vienintelis straipsnisPatvirtinamos valstybių narių užimtumo politikos gairės ("užimtumo gairės"), pridedamos prie šio dokumento kaip priedas. Valstybės narės atsižvelgia į jas vykdydamos savo užimtumo politiką.Priimta Briuselyje, 2003 m. liepos 22 d.Tarybos varduPirmininkasG. Alemanno[1] 2003 m. balandžio 8 d. pasiūlymas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[2] 2003 m. birželio 3 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[3] 2003 m. gegužės 14 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[4] 2003 m. liepos 3 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[5] OL C 30, 1998 1 28, p. 1.[6] OL L 335, 2001 12 19, p. 15.--------------------------------------------------PRIEDASUŽIMTUMO GAIRĖSEuropos strategija visiškam užimtumui ir geresnėms darbo vietoms visiems kurtiValstybės narės vykdo savo užimtumo politikas siekdamos įgyvendinti tikslus ir veiksmų prioritetus bei žengdamos link toliau nurodytų tikslų. Ypatingas dėmesys skiriamas geram užimtumo politikų valdymui užtikrinti.Be Užimtumo gairių ir su jomis susijusių Užimtumo rekomendacijų valstybės narės turi pilnai įgyvendinti Bendrąsias ekonominės politikos gaires ir užtikrinti, kad šios dvi priemonės veiktų darniai.Atspindėdamos Lisabonos dienotvarkę, valstybės narės užimtumo politikomis siekia trijų svarbiausių ir tarpusavyje susijusių tikslų: visiško užimtumo, darbo kokybės ir našumo, socialinės sanglaudos ir įtraukimo.Šių tikslų reikia siekti išlaikant pusiausvyrą ir atspindint vienodą jų svarbą Sąjungos siekių įgyvendinime. Į jų vykdymą reikia įtraukti visus susijusius veikėjus. Reikia pilnai išnaudoti sinergijas, remtis pozityvia šių trijų tikslų sąveika. Norint žengti link šių tikslų, lygios galimybės ir lyčių lygybė yra būtini.Toks požiūris taip pat prisidės prie nedarbo ir neveiklumo mažinimo.Visiškas užimtumasValstybės narės siekia visiško užimtumo įgyvendindamos visapusiškos politikos požiūrį, įtraukiantį paklausos ir pasiūlos priemones, ir taip didindamos užimtumo lygius, artinant juos prie Lisabonoje ir Stokholme nustatytų tikslų.Vykdomos politikos siekia tokių Europos Sąjungos vidurkių:- bendras užimtumo lygis 67 % 2005 metais ir 70 % 2010 metais,- moterų užimtumo lygis 57 % 2005 metais ir 60 % 2010 metais,- vyresnio amžiaus darbuotojų (nuo 55 iki 64 metų) užimtumo lygis 50 % 2010 metais.Bet kokie nacionaliniai tikslai turi derėti su Europos Sąjungoje numatomais rezultatais bei atsižvelgti į konkrečias nacionalines aplinkybes.Darbo kokybės ir našumo gerinimasGeresnė darbo kokybė yra glaudžiai susijusi su konkurencingos ir žiniomis paremtos ekonomikos siekimu, jos reikia siekti bendromis visų dalyvių pastangomis, ypač remiantis socialiniu dialogu. Kokybė yra daugiamatė sąvoka, susijusi ir su darbo vietos charakteristikomis, ir su platesne darbo rinka. Ji apima vidinę darbo kokybę, įgūdžius, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir kilimą tarnyboje, lyčių lygybę, darbuotojų sveikatą ir saugą, lankstumą ir saugumą, įtraukimą ir darbo rinkos prieinamumą, darbo organizavimą ir darbo bei asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, socialinį dialogą ir darbuotojų dalyvavimą, įvairovę ir diskriminacijos nebuvimą, bendrą darbinę veiklą.Užimtumo lygius reikia kelti kartu su bendru darbo našumu. Darbo kokybė gali padėti padidinti darbo našumą, todėl reikia visiškai išnaudoti jųdviejų sinergijas. Tai kelia specifinį iššūkį socialiniam dialogui.Socialinės sanglaudos ir įtraukimo stiprinimasUžimtumas yra svarbiausia priemonė socialiniam įtraukimui pasiekti. Vykdomos kartu su atviru koordinavimo socialinio įtraukimo srityje metodu, užimtumo politikos turėtų palengvinti įsidarbinimą skatindamos kokybiško užimtumo prieinamumą visoms moterims ir vyrams, kurie gali dirbti; kovodamos su diskriminacija darbo rinkoje ir neleisdamos išstumti žmones iš darbo pasaulio.Ekonominė ir socialinė sanglauda turi būti skatinama mažinant regioninius užimtumo ir nedarbo skirtumus, kovojant su užimtumo problemomis atskirtuose Europos Sąjungos teritorijose ir pozityviai remiant ekonominį ir socialinį restruktūrizavimą.KONKREČIOS GAIRĖSSiekdamos trijų svarbiausių tikslų, valstybės narės įgyvendina politikas, kuriose atsižvelgiama į toliau pateiktas konkrečias gaires – veiksmų prioritetus. Tai darydamos kiekviename iš prioritetų jos laikosi lyčių aspekto integravimo požiūrio.1. SKATINAMOSIOS IR PREVENCINĖS PRIEMONĖS BEDARBIAMS IR NEVEIKLIEMS ŽMONĖMSValstybės narės kurs ir įgyvendins bedarbiams ir neveikliems žmonėms skirtas skatinamąsias ir prevencines priemones, kurios užkirs kelią ilgalaikių bedarbių antplūdžiui bei skatins bedarbius ir neveiklius žmones tolydžiai integruotis į darbo rinką. Valstybės narės:a) užtikrins, kad pirmosios nedarbo stadijos metu, visi darbo ieškantys susilauktų paramos anksti nustatant jų reikmes ir iš tokių paslaugų kaip konsultavimas ir orientavimas, pagalba ieškant darbo ir personalizuoti veiksmų planai;b) remdamosi pirmiau minėtu nustatymu, pasiūlys darbo ieškantiems žmonėms efektyvias ir veiksmingas priemones jų darbingumui ir integracijos galimybėms didinti, ypatingą dėmesį skiriant žmonėms, susiduriantiems su didžiausiais sunkumais darbo rinkoje.Valstybės narės užtikrins, kad:- prieš pasiekiant šešis nedarbo mėnesius jauniems žmonėms ir 12 nedarbo mėnesių suaugusiems žmonėms, kiekvienam bedarbiui būtų pasiūlyta nauja galimybė mokymo, perkvalifikavimo, darbo praktikos, darbo vietos arba kitos įdarbinimo priemonės forma, prireikus kartu su nuolatine pagalba ieškant darbo,- iki 2010 m. 25 % ilgalaikių bedarbių dalyvaus aktyviose priemonėse mokymo, perkvalifikavimo, darbo praktikos arba kita įdarbinimo priemonės forma, siekiant pasiekti trijų toliausiai pažengusių valstybių vidurkį;c) modernizuos ir sustiprins darbo rinkos institucijas, ypač užimtumo tarnybas;d) užtikrins, kad darbo rinkos programų veiksmingumas ir efektyvumas būtų reguliariai vertinamas, jos atitinkamai tobulinamos.2. DARBO VIETŲ KŪRIMAS IR VERSLUMASValstybės narės skatins naujų ir geresnių darbo vietų kūrimą puoselėdamos verslumą, novatoriškumą, investicinius pajėgumus ir visoms įmonėms palankią verslo aplinką. Ypatingas dėmesys bus skiriamas darbo vietų kūrimo naujose įmonėse potencialui išnaudoti, paslaugų sektoriui bei tyrimų ir taikomajai veiklai. Remiantis įmonių politikos tikrinimo procesu ir Europos mažų įmonių chartijos įgyvendinimu, politinėmis iniciatyvomis bus labiausiai siekiama:- supaprastinti ir sumažinti administracinę ir norminę naštą verslo pradžiai, mažoms bei vidutinėms įmonėms ir personalui samdymui; palengvinti kapitalo verslo pradžiai prieinamumą naujoms ir esamoms mažoms ir vidutinėms įmonėms bei įmonėms, kurių didelis augimo ir darbo vietų kūrimo potencialas (dar žr. BEPG, 11 gairė),- skatinti verslo ir vadybos įgūdžių mokymą ir lavinimą bei teikti paramą, taip pat ir lavinimu, kad verslas galėtų tapti karjeros galimybe visiems.3. PRADĖTI PERMAINAS IR SKATINTI PRISITAIKOMUMĄ IR MOBILUMĄ DARBO RINKOJEValstybės narės padės darbuotojams ir firmoms prisitaikyti prie permainų, atsižvelgdamos į lankstumo ir saugumo poreikį bei pabrėždamos ypatingą socialinių partnerių vaidmenį šiuo atžvilgiu.Valstybės narės peržiūrės ir, prireikus, reformuos pernelyg ribojančius elementus užimtumo teisės aktuose, kurie veikia darbo rinkos dinamiką ir grupių, susiduriančių su sunkumais patenkant į darbo rinką, užimtumą, plėtos socialinį dialogą, puoselės kolektyvinę socialinę atsakomybę bei imsis kitų reikiamų priemonių, skirtų skatinti:- įvairovę sutartinių ir darbo susitarimų, įskaitant susitarimus dėl darbo laiko, skatinančių kilimą tarnyboje, geresnę darbo ir asmeninio gyvenimo, lankstumo ir saugumo pusiausvyrą,- darbuotojų, ypač žemos kvalifikacijos, galimybes lavintis,- geresnes darbo sąlygas, įskaitant sveikatą ir saugą; valstybės narės sieks: žymiai sumažinti nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų dažnumo lygį,- kūrimą ir platinimą naujų ir tolydžių darbo organizavimo formų, remiančių darbo našumą ir kokybę,- ekonominių permainų ir restruktūrizavimo numatymą ir pozityvią vadybą.Valstybės narės įvairiomis priemonėmis kovos su darbo trūkumais ir kliūtimis, pvz., skatindamos profesinį mobilumą ir šalindamos kliūtis geografiniam mobilumui, ypač įgyvendindamos kvalifikacijos ir mobilumo veiksmų planą, gerindamos kvalifikacijų ir kompetencijų pripažinimą ir skaidrumą, socialinio draudimo ir teisių į pensiją perkeliamumą, teikdamos tinkamas paskatas mokesčių ir išmokų sistemose, atsižvelgdamos į imigracinius darbo rinkos aspektus.Užimtumo ir lavinimo galimybės nacionaliniu ir Europos lygiu turėtų būti skatinamos siekiant remti veiksmingą darbo vietų atitikimą. Iki 2005 m. darbo ieškantys žmonės turėtų galėti sužinoti apie visas darbo vietas, siūlomas valstybių narių užimtumo tarnybų.4. SKATINTI ŽMOGIŠKOJO KAPITALO RAIDĄ IR VISĄ GYVENIMĄ TRUNKANTĮ MOKYMĄSIValstybės narės įgyvendins visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijas, taip pat tobulindamos mokymo ir lavinimo sistemų kokybę ir veiksmingumą, siekdamos aprūpinti visus individus įgūdžiais, būtinais šiuolaikiškai darbo jėgai žiniomis paremtoje visuomenėje, leisiančiais jiems kilti tarnyboje bei sumažinti įgūdžių neatitikimą ir kliūtis darbo rinkoje.Kartu siekdamos nacionalinių prioritetų, valstybės narės iki 2010 m. sieks tokių konkrečių rezultatų:- mažiausiai 85 % 22-mečių Europos Sąjungoje turėtų būti įgiję aukštesnį vidurinį išsilavinimą,- dalyvavimo visą gyvenimą trunkančiame mokymesi Europos Sąjungos vidurkis turėtų būti mažiausiai 12,5 % suaugusių darbinio amžiaus gyventojų (amžiaus grupė nuo 25 iki 64 metų).Valstybės narės sieks didinti investicijas į žmogiškuosius išteklius. Atsižvelgiant į tai svarbu, kad žymiai padidėtų įmonių investicijos į suaugusiųjų lavinimą, siekiant skatinti našumą, konkurencingumą ir vyresnio amžiaus žmonių aktyvumą. Bus lengvinamas veiksmingas darbdavių ir individų investavimas į žmogiškąjį kapitalą.5. DIDINTI DARBO JĖGOS PASIŪLĄ IR SKATINTI VYRESNIO AMŽIAUS ŽMONIŲ AKTYVUMĄValstybės narės skatins darbo ir užimtumo galimybių prieinamumą ekonominiam augimui ir užimtumui remti, atsižvelgdamos į darbo mobilumą, kaip nurodyta 3 gairėje. Konkrečiai jos:- didins dalyvavimą darbo rinkoje naudodamos visų gyventojų grupių potencialą, diegdamos visapusišką požiūrį, apimantį darbo vietų prieinamumą ir patrauklumą, darbo apsimokėjimą, įgūdžių kėlimą ir pakankamų rėmimo priemonių tiekimą,- skatins vyresnio amžiaus žmonių aktyvumą, ypač puoselėdamos išlaikyti darbo vietą padedančias darbo sąlygas – pvz., nuolatinio lavinimo prieinamumas, ypatingos darbuotojų sveikatos ir saugos svarbos pripažinimas, naujos ir lanksčios darbo organizavimo formos – ir naikindamos paskatas anksti pasitraukti iš darbo rinkos, ypač reformuodamos ankstyvo išėjimo į pensiją sistemas ir užtikrindamos, kad apsimokėtų likti aktyviems darbo rinkoje; skatindamos darbdavius įdarbinti vyresnio amžiaus darbuotojus,šios politikos turi iki 2010 m. pasiekti, kad išėjimo iš darbo rinkos amžius Europos Sąjungos lygiu padidėtų penkeriais metais (2001 m. apskaičiuota, jog jis yra 59,9). Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį turi atlikti socialiniai partneriai. Bet kokie nacionaliniai tikslai turi derėti su rezultatu, laukiamu Europos Sąjungos lygiu, ir turėtų atsižvelgti į konkrečias nacionalines aplinkybes,- ir prireikus pilnai atsižvelgti į papildomą darbo jėgos pasiūlą, kylančią iš imigracijos.6. LYČIŲ LYGYBĖValstybės narės skatins, naudodamos integruotą požiūrį, apjungiantį lyčių aspekto integravimą ir specifinius politinius veiksmus, moteris dalyvauti darbo rinkoje ir sieks žymiai sumažinti vyrų ir moterų užimtumo, nedarbo ir atlyginimo lygių skirtumus iki 2010 m. Šiuo atžvilgiu socialinių partnerių vaidmuo yra ypač svarbus. Siekdamos panaikinti skirtingą vyrų ir moterų apmokėjimą, valstybės narės sieks iki 2010 m. žymiai jį sumažinti kiekvienoje valstybėje narėje, naudodamos įvairiapusį požiūrį, kovojantį su skirtingą vyrų ir moterų apmokėjimą lemiančiais veiksniais, įskaitant segregaciją sektoriuose ir profesijose, mokyme ir lavinime, darbo vietų klasifikacijose ir užmokesčio sistemose, taip pat keldamos sąmoningumą ir didindamos skaidrumą.Ypatingas dėmesys bus skiriamas darbo ir asmeninio gyvenimo suderinimui, ypač parūpinant vaikų ir kitų globotinių priežiūros galimybes, skatinant dalijimąsi šeimos ir profesinėmis atsakomybėmis ir lengvinant grįžimą į darbą po nedirbto laiko. Valstybės narės turėtų pašalinti kliūtis, trukdančias moterų darbo jėgos dalyvavimui, ir siekti, atsižvelgdamos į vaikų priežiūros galimybių poreikį ir kartu su nacionaliniais vaikų priežiūros parūpinimo modeliais, parūpinti vaikų priežiūrą iki 2010 m. mažiausiai 90 % vaikų nuo trijų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus ir mažiausiai 33 % vaikų iki trijų metų amžiaus.7. SKATINTI PALANKIŲ SĄLYGŲ DARBO RINKOJE NETURINČIŲ ŽMONIŲ INTEGRACIJĄ IR KOVOTI SU JŲ DISKRIMINAVIMUValstybės narės skatins integraciją žmonių, kurie susiduria su ypatingais sunkumais darbo rinkoje, pvz., anksti palikusių mokyklą, žemos kvalifikacijos darbuotojų, neįgalių žmonių, imigrantų ir etninių mažumų, plėtodamos jų darbingumą, didindamos galimybes įsidarbinti ir kovodamos su visomis jų diskriminavimo formomis.Valstybės narės iki 2010 m. stengsis:- kad ES vidutiniškai būtų ne daugiau kaip 10 % anksti mokyklą paliekančių žmonių,- kiekvienoje valstybėje narėje žymiai sumažinti palankių sąlygų neturinčių žmonių nedarbo skirtumus, pagal bet kokius nacionalinius tikslus ir apibrėžimus,- kiekvienoje valstybėje narėje žymiai sumažinti nedarbo skirtumus tarp ES ir ne ES piliečių, pagal bet kokius nacionalinius tikslus.8. DARBO APSIMOKĖJIMAS DIDINANT DARBO PATRAUKLUMĄValstybės narės reformuos finansines paskatas siekdamos paversti darbą patraukliu ir skatinti vyrus bei moteris ieškoti darbo bei jį išlaikyti. Atsižvelgdamos į tai valstybės narės turi kurti atitinkamas politikas dirbančių neturtingų žmonių skaičiui sumažinti. Jos peržiūrės ir, prireikus, reformuos mokesčių ir išmokų sistemas ir jų sąveika, siekdamos panaikinti nedarbo, skurdo ir neveiklumo spąstus, ir skatinti moterų, žemos kvalifikacijos darbuotojų, vyresnio amžiaus darbuotojų, neįgalių asmenų ir esančių toliausiai nuo darbo rinkos asmenų dalyvavimą.Išsaugodamos pakankamą socialinės apsaugos lygį, valstybės narės peržiūrės pakeitimo lygius ir išmokų trukmę; užtikrins efektyvų išmokų valdymą, ypač veiksmingos darbo paieškos atžvilgiu, įskaitant skatinamųjų priemonių darbingumui remti prieinamumą, atsižvelgdamos į individualias situacijas; prireikus, apsvarstys darbo išmokų teikimą; dirbs stengdamosi panaikinti neveiklumo spąstus.Politikos sieks iki 2010 m. žymiai sumažinti aukštus ribinius mokesčių lygius ir, prireikus, mokesčių naštą menkai apmokamiems darbuotojams, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes.9. NEDEKLARUOJAMĄ DARBĄ PAVERSTI REGULIARIU UŽIMTUMUValstybės narės turi kurti ir vykdyti plačius veiksmus ir priemones nedeklaruojamam darbui naikinti, o tai apimtų verslo aplinkos paprastinimą, stabdžių šalinimą ir tinkamų paskatų mokesčių ir išmokų sistemoje tiekimą, geresnį įstatymų vykdymą ir sankcijų taikymą. Jos turi dėti būtinas pastangas nacionaliniu ir ES lygiu šios problemos mastui ir nacionaliniu lygiu pasiektai pažangai išmatuoti.10. KOVOTI SU REGIONINIAIS UŽIMTUMO SKIRTUMAISValstybės narės turi įgyvendinti bendrą politiką, galinčią panaikinti regioninius užimtumo ir nedarbo skirtumus. Darbo vietų kūrimo potencialą vietos lygyje, įskaitant socialinėje ekonomikoje, reiktų remti, o visų susijusių dalyvių partnerystę skatinti. Valstybės narės:- skatins palankias sąlygas privataus sektoriaus veiklai bei investicijas į atsiliekančius regionus,- užtikrins, kad valstybinė parama atsiliekančiuose regionuose bus sutelkta į investavimą į žmogiškąjį ir žinių kapitalą, taip pat į adekvačią infrastruktūrą (dar žr. BEPGs, 18 ir 19 gaires).Reikia pilnai išnaudoti Sanglaudos ir struktūrinių fondų bei Europos investicijų banko potencialą.GERAS VALDYMAS IR PARTNERYSTĖ ĮGYVENDINANT UŽIMTUMO GAIRESValstybės narės užtikrins veiksmingą Užimtumo gairių įgyvendinimą, taip pat regioniniu ir vietiniu lygiais.Parlamentinių institucijų, socialinių partnerių ir kitų susijusių dalyvių dalyvavimasGeras valdymas ir partnerystė yra svarbūs klausimai įgyvendinti Europos užimtumo strategijai gerbiant nacionalines tradicijas ir praktikas. Europos Parlamentas atliks svarbų vaidmenį šiuo atžvilgiu. Atsakomybė už Europos užimtumo strategijos įgyvendinimą tenka valstybėms narėms. Laikantis nacionalinių tradicijų, atitinkamos parlamentinės institucijos bei susiję dalyviai nacionalinio, regioninio ir vietos užimtumo srityje gali reikšmingai prie to prisidėti.Laikydamiesi savo nacionalinių tradicijų bei praktikų, socialiniai partneriai nacionaliniu lygiu turėtų būti kviečiami užtikrinti veiksmingą Užimtumo gairių įgyvendinimą ir pranešti apie svarbiausius savo indėlius visose srityse, už kurias jie atsakingi, ypač dėl permainų ir prisitaikomumo valdymo, lankstumo ir saugumo sinergijos, žmogiškojo kapitalo raidos, lyčių lygybės, darbo apsimokėjimo ir vyresnio amžiaus žmonių aktyvumo, taip pat darbuotojų sveikatos ir saugos.Europos socialiniai partneriai tarpprofesiniame ir sektorių lygiais kviečiami prisidėti prie Užimtumo gairių įgyvendinimo bei remti pastangas, pradėtas nacionalinių socialinių partnerių visais lygiais, pvz., tarpprofesiniame, sektoriniame ir vietos lygiais. Kaip paskelbta jų bendroje darbo programoje, Europos socialiniai partneriai tarpprofesiniame lygyje kasmet praneša apie savo indėlį įgyvendinant Užimtumo gaires. Europos socialiniai partneriai sektorių lygiu kviečiami pateikti pranešimus apie savo atitinkamus veiksmus.Be to, darbo tarnybos turėtų veiksmingai ir efektyviai pristatyti užimtumo politikas.Adekvatus finansinių išteklių paskirstymasValstybės narės užtikrins skaidrumą ir išlaidų efektyvumą skirstant finansinius išteklius Užimtumo gairėms įgyvendinti, derinantis prie sveikų valstybės finansų poreikio pagal Bendrąsias ekonominės politikos gaires.Jos pilnai išnaudos potencialų Bendrijos struktūrinių fondų įnašą, ypač Europos socialinio fondo, politikos pristatymui remti ir instituciniams pajėgumams užimtumo srityje stiprinti.--------------------------------------------------