title: 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Visuomenės sveikatos programos vykdomosios įstaigos 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
26.9.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 255/33

         2009 m. balandžio 23 d.
   EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   dėl Visuomenės sveikatos programos vykdomosios įstaigos 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2009/633/EB, Euratomas)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į 2007 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (1),

               —

               atsižvelgdamas į 2007 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas, (I tomas) (SEC(2008) 2359 – C6–0415/2008) (2),

               —

               atsižvelgdamas į Visuomenės sveikatos programos vykdomosios įstaigos 2007 finansinių metų galutines metines ataskaitas (3),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos metines ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2006 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimais (COM(2008) 629, COM(2008) 628), ir į Komisijos tarnybų darbo dokumentus, pridėtus prie šios ataskaitos (SEC(2008) 2579, SEC(2008) 2580),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Komisijos laimėjimų valdymo srityje 2007 m. apibendrinimas“ (COM(2008) 338),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai dėl 2007 m. atlikto vidaus audito (COM(2008) 499), taip pat į Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pridėtą prie šios ataskaitos (SEC(2008) 2361),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Valstybių narių atsakymai į Audito Rūmų 2006 m. metinės ataskaitos pastabas“ (COM(2008) 112),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos 2006 m. gegužės 3 d. priimtą Žaliąją knygą „Europos skaidrumo iniciatyva“ (COM(2006) 194),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų nuomonę Nr. 2/2004 dėl „vieno bendro audito“ modelio (ir pasiūlymo dėl Bendrijos vidaus kontrolės sistemos) (4),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos plano (COM(2005) 252),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos Veiksmų planą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (COM(2006) 9), Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Audito Rūmams dėl Komisijos Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos pažangos ataskaitos (COM(2007) 86), taip pat į Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pridėtą prie šios ataskaitos (SEC(2007) 311),

               —

               atsižvelgdamas į pirmąją Komisijos Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos įgyvendinimo pusmečio pažangos ataskaitą, paskelbtą 2006 m. liepos 19 d. (SEC(2006) 1009) remiantis Parlamento prašymu, išreikštu rezoliucijoje, pridėtoje prie 2004 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimo,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų nuomonę Nr. 6/2007 dėl valstybių narių metinių apibendrinimų, valstybių narių nacionalinių deklaracijų ir su ES lėšomis susijusio nacionalinių audito institucijų audito darbo (5),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos dalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų planą (COM(2008) 97),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos narių D. Hübner ir V. Špidlos komunikatą Komisijai, kuriame pateikiama tarpinė Komisijos dalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaita (SEC(2008) 2756), ir į prie šio komunikato pateikiamą Komisijos tarnybų parengtą darbo dokumentą (SEC(2008) 2755),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Audito Rūmams dėl Komisijos Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos ataskaitos (COM(2008) 110), taip pat į Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pridėtą prie šios ataskaitos (SEC(2008) 259),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Visuomenės sveikatos programos vykdomosios įstaigos 2007 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Įstaigos atsakymais (6),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir atliktų operacijų teisėtumo bei tvarkingumo patikinimo pareiškimą (7),

               —

               atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą dėl bendro toleruotinos klaidų rizikos sąvokos supratimo (COM(2008) 866) ir į Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pridėtą prie šio komunikato (SEC(2008) 3054),

               —

               atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 10 d. Tarybos rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad vykdomosios įstaigos įvykdė 2007 finansinių metų bendrąjį biudžetą (5589/2009 – C6–0056/2009),

               —

               atsižvelgdamas į EB sutarties 274, 275 ir 276 straipsnius bei Euratomo sutarties 179a ir 180b straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į EB sutarties 246 ir paskesnius straipsnius, susijusius Audito Rūmais,

               —

               atsižvelgdamas į tarptautinius audito standartus ir tarptautinius apskaitos standartus, ypač taikomus viešajame sektoriuje,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8), ir ypač į jo 145, 146 ir 147 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus (9), ypač į jo 14 straipsnio 3 dalį,

               —

               atsižvelgdamas į 2004 m. rugsėjo 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1653/2004, nustatantį vykdomųjų agentūrų standartinį finansinį reglamentą, taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus (10), ypač į jo 66 straipsnio pirmą ir antrą pastraipas,

               —

               atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimą 2004/858/EB, įsteigiantį, taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, vykdomąją įstaigą „Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga“, atsakingą už Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje valdymą (11),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 70 straipsnį ir V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A6–0168/2009),

               A.

               kadangi, kaip numatyta EB sutarties 274 straipsnyje, Komisija vykdo biudžetą savo pačios atsakomybe, atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo principus,

               1.

               suteikia patvirtinimą Visuomenės sveikatos programos vykdomosios įstaigos direktoriui, kad Įstaigos 2007 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas rezoliucijoje, kuri yra neatskiriama sprendimų dėl 2007 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos, dalis;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą kartu su sprendimu dėl 2007 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija, ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama šio sprendimo dalis, Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomosios agentūros (anksčiau – Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga) direktoriui, Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui bei Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL L 77, 2007 3 16.

      (2)  OL C 287, 2008 11 10, p. 1.

      (3)  OL C 278, 2008 10 31, p. 81.

      (4)  OL C 107, 2004 4 30, p. 1.

      (5)  OL C 216, 2007 9 14, p. 3.

      (6)  OL C 311, 2008 12 5, p. 86.

      (7)  OL C 287, 2008 11 10, p. 111.

      (8)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (9)  OL L 11, 2003 1 16, p. 1.

      (10)  OL L 297, 2004 9 22, p. 6.

      (11)  OL L 369, 2004 12 16, p. 73.
   2009 m. balandžio 23 d.
   EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl 2007 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į 2007 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (1),

               —

               atsižvelgdamas į 2007 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas, (I tomas) (SEC(2008) 2359 – C6–0415/2008) (2),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos metines ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2006 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimais (COM(2008) 629, COM(2008) 628), ir į Komisijos tarnybų darbo dokumentus, pridėtus prie šios ataskaitos (SEC(2008) 2579, SEC(2008) 2580),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Komisijos laimėjimų valdymo srityje 2007 m. apibendrinimas“ (COM(2008) 338),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos metinę ataskaitą biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai dėl 2007 m. atlikto vidaus audito (COM(2008) 499), taip pat į Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pridėtą prie šios ataskaitos (SEC(2008) 2361),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Valstybių narių atsakymai į Audito Rūmų 2006 m. metinės ataskaitos pastabas“ (COM(2008) 112),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos 2006 m. gegužės 3 d. priimtą Žaliąją knygą „Europos skaidrumo iniciatyva“ (COM(2006) 194),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų nuomonę Nr. 2/2004 dėl „vieno bendro audito“ modelio (ir pasiūlymo dėl Bendrijos vidaus kontrolės sistemos) (3),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos plano (COM(2005) 252),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos Veiksmų planą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (COM(2006) 9), Komisijos ataskaitą Tarybai, Europos Parlamentui ir Audito Rūmams dėl Komisijos Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos pažangos (COM(2007) 86), taip pat į Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pridėtą prie šios ataskaitos (SEC(2007) 311),

               —

               atsižvelgdamas į pirmąją Komisijos veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos įgyvendinimo pusmečio pažangos ataskaitą, paskelbtą 2006 m. liepos 19 d. (SEC(2006) 1009) remiantis Parlamento prašymu, išreikštu rezoliucijoje, pridėtoje prie 2004 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimo,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų nuomonę Nr. 6/2007 dėl valstybių narių metinių apibendrinimų, valstybių narių nacionalinių deklaracijų ir su ES lėšomis susijusio nacionalinių audito institucijų audito darbo (4),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos dalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų planą (COM(2008)0097),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos narių D. Hübner ir V. Špidlos komunikatą Komisijai, kuriame pateikiama tarpinė Komisijos dalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaita (SEC(2008) 2756), ir į prie šio komunikato pateikiamą Komisijos tarnybų parengtą darbo dokumentą (SEC(2008) 2755),

               —

               atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Audito Rūmams dėl Komisijos Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos ataskaitos (COM(2008) 110), taip pat į Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pridėtą prie šios ataskaitos (SEC(2008) 259),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2007 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su audituotų institucijų atsakymais (5) ir į Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir atliktų operacijų teisėtumo bei tvarkingumo patikinimo pareiškimą (6),

               —

               atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą dėl bendro toleruotinos klaidų rizikos sąvokos supratimo (COM(2008) 866) ir į Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pridėtą prie šios ataskaitos (SEC(2008) 3054),

               —

               atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 10 d. Tarybos rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė 2007 finansinių metų bendrąjį biudžetą (5587/2009 – C6–0055/2009),

               —

               atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 10 d. Tarybos rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad vykdomosios įstaigos įvykdė 2007 finansinių metų bendrąjį biudžetą (5589/2009 – C6–0056/2009),

               —

               atsižvelgdamas į EB sutarties 274, 275 ir 276 straipsnius bei Euratomo sutarties 179a ir 180b straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į EB sutarties 246 ir paskesnius straipsnius, susijusius Audito Rūmais,

               —

               atsižvelgdamas į tarptautinius audito standartus ir tarptautinius apskaitos standartus, ypač taikomus viešajame sektoriuje,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų tarptautinį tarpusavio vertinimą,

               —

               atsižvelgdamas į 1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentą (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantį Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas (7), ypač į V antraštinės dalies 3 skyrių, kuriame nustatomos senatvės ir invalidumo pensijos, ir į XII priedą, kuriame numatomos Tarnybos nuostatų 83 a straipsnio įgyvendinimo nuostatos,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8), ir ypač į jo 145, 146 ir 147 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys (9), įstatus, ypač į jo 14 straipsnio 2 ir 3 dalis,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 70 straipsnį ir V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A6–0168/2009),

               A.

               kadangi EB sutarties 274 straipsnyje nustatyta, kad atsakomybė už Bendrijos biudžeto vykdymą tenka Komisijai, ir kad biudžetas vykdomas vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis,

               B.

               kadangi Komisija turi imtis visų priemonių ir remti iniciatyvas, kuriomis siekiama pagerinti finansų valdymo kokybę ir susilaukti teigiamo Europos Audito Rūmų patikinimo pareiškimo,

               C.

               kadangi pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 184 straipsnį numatoma, kad Finansinis reglamentas gali būti persvarstomas, kai tik to reikia arba bent kas trejus metus, ir kadangi esamasis trejų metų laikotarpis baigiasi 2010 m. sausio 1 d.; kadangi tame pačiame straipsnyje nurodoma, kad Parlamentas gali pareikalauti taikinimo procedūros,

               D.

               kadangi atrodo, jog Europos Bendrijų politinė galia nevykdomųjų įstaigų atžvilgiu, kuri yra nevykdomųjų įstaigų ataskaitų įtraukimo į Europos Bendrijų ataskaitų konsolidavimą sąlyga, kiekvienais metais vis didėja, taip pat kadangi nevykdomųjų įstaigų vaidmuo Bendrijos operatyvinių organų politinėje struktūroje palaipsniui silpnėja,

               E.

               kadangi Europos Sąjungos politika įgyvendinama Komisijai ir valstybėms narėms vykdant pasidalijamąjį Bendrijos biudžeto valdymą ir tai reiškia, kad 80 % Bendrijos išlaidų valdo valstybės narės,

               F.

               kadangi savo 2007 m. balandžio 24 d. rezoliucijoje (10) dėl 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo Parlamentas teigė, kad kiekviena valstybė narė turi būti pajėgi prisiimti atsakomybę už jos gautų Bendrijos lėšų valdymą ir pateikti vieną bendrą nacionalinę valdymo deklaraciją arba keletą deklaracijų pagal nacionalinę sistemą,

               G.

               kadangi savo 2007 metų ataskaitoje Audito Rūmai, vertindami integruotos vidaus kontrolės sistemos diegimą, pabrėžė, jog „ES išlaidų pobūdis apsprendžia tai, kad pagrindinė klaidų rizika kyla galutinio naudos gavėjo lygmeniu“ (1.47 punktas),

               H.

               kadangi valstybių narių atlikto audito ir turimų deklaracijų pasidalijamojo valdymo srityje metiniai apibendrinimai, teikiami vadovaujantis 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (11) 44 punktu, turėtų būti pirmas žingsnis nacionalinių valdymo deklaracijų link ir labai prisidėti prie Bendrijos biudžeto valdymo gerinimo, siekiant pagrindinio bendro tikslo – gauti teigiamą visų Europos Sąjungos išlaidų patikinimo pareiškimą;

               I.

               kadangi savo nuomonėje Nr. 2/2004 dėl vieno bendro audito modelio (12) Audito Rūmai pradėjo vartoti toleruotinos klaidų rizikos sąvoką ir kadangi Audito Rūmai pareiškė, kad „bet kokia kontrolės sistema yra patikrų pagal nustatytą intensyvumo lygį atlikimo sąnaudų ir šių procedūrų naudos derinys. Kalbant apie Bendriją nauda reiškia lėšų išeikvojimo rizikos sumažinimą ir klaidų rizikos apribojimą iki priimtino lygio“,

               J.

               kadangi savo metinėje 2007 metų ataskaitoje Audito Rūmai teigia, kad „kontrolės sąnaudos yra svarbios ir ES biudžetui, ir valstybėms narėms“ ir kad „pusiausvyra tarp sąnaudų ir atskirose išlaidų srityse išliekančios rizikos yra tokia svarbi, kad ji Europos Sąjungos piliečių vardu turėtų būti patvirtinta politiniu lygmeniu (t. y. tai turėtų padaryti (…) biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos)“ (1.52 b ir c punktai), ir kadangi savo 2007 metų metinės atskaitos 2.42 c punkte Audito Rūmai rekomenduoja toliau plėtoti toleruotinos rizikos sąvoką,

               K.

               kadangi 2005 m. lapkričio 8 d. išvadų 5 punkte Ekonomikos ir finansinių reikalų Taryba teigia, kad labai svarbu įdiegti integruotą vidaus kontrolės sistemą ir supaprastinti kontrolei taikomas teisės normas bei prašo „Komisiją įvertinti kontrolės kainą pagal išlaidų sektorių“,

               L.

               kadangi Tarybai pirmininkavusi Slovėnija 2008 m. birželio mėn. pareiškė, kad „remiantis 2005 m. Tarybos išvadomis. […] Europos Parlamentas ir Taryba turėtų sudaryti susitarimą dėl toleruotinos operacijų rizikos, atsižvelgdami į skirtingos politikos kontekste numatytos kontrolės kainą ir pranašumus bei atitinkamą išlaidų sumą“ (13);

               M.

               kadangi, nors išorės auditoriaus (Audito Rūmai) ir audituojamo subjekto (Komisija) dialogas būtinas, neabejotina, kad laikydamasis tarptautinių audito standartų, kurie turi likti biudžeto kontrolės pagrindu, išorės auditorius turi įvertinti riziką, kuria jis grindžia savo sprendimą dėl audito procedūros pasirinkimo;

               N.

               kadangi kontrolės išlaidos taip pat, be abejonės, priklauso nuo toleruotino klaidų lygio bei nuo audituojamo subjekto organizacijos sudėtingumo ir nuo jo vidaus kontrolės kokybės,

               O.

               kadangi, laikydamasis tarptautinių audito standartų, išorės auditorius pasirenka tinkamus kontroliuotinų elementų atrankos metodus, siekdamas surinkti pakankamai įrodymų, kad pasiektų audito testų tikslus; kadangi metodų pasirinkimas priklauso ne tik nuo aplinkybių, bet taip pat labai priklauso nuo audito rizikos ir kontrolės efektyvumo tikslų; be to, kadangi išorės auditorius turi užtikrinti, kad naudojami metodai padės pateikti pakankamai tinkamų įrodymų, kad būtų pasiekti patikros tikslai;

               P.

               kadangi, vykdydamas naujos kartos programas, Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas suderino veiklos programas, ypač įdiegdamas bendrą audito metodą; kadangi, atsižvelgus į tai, valstybių narių ex ante ir ex post pareiškimai yra nauji papildomi veiksniai prižiūrint sistemas ir atliekant jų kontrolę,

               Q.

               kadangi metinė biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra suteikia galimybę Parlamentui užmegzti tiesioginius ryšius su pagrindiniais asmenimis, atsakingais už finansų valdymą, ir, remiantis Audito Rūmų audito rezultatais, užtikrinti piliečiams geresnį Europos Sąjungos išlaidų valdymą ir taip sukurti tvirtesnę sprendimų priėmimo bazę,

               R.

               kadangi Reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 83 straipsnyje nurodoma, kad pensijos mokamos iš biudžeto ir kad valstybės narės turi bendrai užtikrinti šias išmokas pagal nustatytą šių išlaidų finansavimo skalę; kadangi darbuotojai kaip įmoką į pensijų sistemą į bendrą biudžetą sugrąžina 10,25 % savo algos,

               S.

               kadangi pagal Reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 83 straipsnį numatoma, kad valstybės narės turi bendrai užtikrinti pensijų fondą, ir tai reiškia, jog ši garantija taikoma, jeigu viena ar daugiau valstybių nesilaiko įsipareigojimų, tačiau nereiškia, kad Bendrijos negali pateikti reikalavimo įsipareigojusioms valstybėms narėms,

               T.

               kadangi 2007 m. buvo pirmieji Vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės (VBFP) įgyvendinimo metai,

               U.

               kadangi 2007–ieji buvo Europos lygių galimybių visiems metai, kuriais ypatingas dėmesys buvo skiriamas įvairioms diskriminacijos formoms, su kuriomis dažnai susiduria moterys,

               V.

               kadangi dėl nemažėjančios vyrų ir moterų nelygybės biudžeto išteklių panaudojimas skirtingoms lytims turi skirtingą poveikį,

               W.

               kadangi Taryba, vykdant kitą biudžeto procedūrą, turėtų atsižvelgti į 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo rezultatus ir rekomendacijas ir paremti pasiūlymus dėl reformos, kuria siekiama padidinti valstybių narių atsakomybę norint, kad būtų visam laikui išspręstos jau daug metų Audito Rūmų nurodomos problemos,

               X.

               kadangi Komisija, Taryba ir Parlamentas, bendradarbiaudami su Audito Rūmais, turėtų nustatyti bendrą tikslą, kad būtų gautas teigiamas rezultatas,

         PAGRINDINĖS IŠVADOS

               1.

               džiaugiasi tolesne Komisijos ir kai kurių valstybių narių pažanga siekiant veiksmingiau naudoti ES lėšas ir keisti bendrą kontrolės aplinką, kuri atspindėta palankesniame Audito Rūmų patikinimo pareiškime;

               2.

               džiaugiasi didele audito pažanga, kurią Komisijos mokslinių tyrimų srities tarnybos padarė Septintosios bendrosios programos valdymo srityje, palyginti su ankstesnėmis bendrosiomis programomis; pakartoja, kad pagerėjo bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) lėšų valdymas, ypač įdiegus integruotą administravimo kontrolės sistemą (IAKS); labai apgailestauja, kad Graikija 2007 m. vis dar nesilaikė savo įsipareigojimų įdiegti IAKS;

               3.

               pažymi, kad 2007-ieji buvo pirmieji metai po 2000–2006 m. daugiamečių programų galiojimo pabaigos ir kad daug lėšų buvo susigrąžinta;

               4.

               pažymi, kad labai patobulėjo finansų valdymas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje, nes per trejus metus klaidų sumažėjo daugiau kaip 50 %; ragina Komisiją siekti dar labiau supaprastinti programas, kad galutinis paramos gavėjas galėtų jomis lengviau naudotis;

               5.

               palankiai vertina Komisijos veiksmus dėl Sanglaudos politikai skirtų lėšų įgyvendinant Komisijos dalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų planą, kuris buvo priimtas tvirtinant 2006 m. biudžeto įvykdymą; tikisi, kad pirmieji minėtojo veiksmų plano rezultatai ir programų paprastinimo pastangos bus matomi 2008 m. Audito Rūmų metinėje ataskaitoje;

               6.

               vis dar yra susirūpinęs dėl menkų Bendrijos pajėgumų krizės valdymo srityje; mano, kad Europos Sąjunga, naudodamasi tarptautiniais patikos fondais, kuriuos galėjo valdyti Komisija, jei ji būtų atsižvelgusi į 2005 m. ir 2006 m. pranešimus dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo ir parengusi savo krizės valdymo priemonę, praranda pozicijas politinių gairių nustatymo, matomumo ir atskaitomybės srityse; yra labai susirūpinęs dėl menkos ES lėšų, kurias naudoja tam tikros Jungtinių Tautų agentūros, kontrolės ir šių agentūrų nenoro tirti sukčiavimo atvejus, kurie susiję su ES lėšomis;

         HORIZONTALIEJI ASPEKTAI
   Patikinimo pareiškimas

               7.

               atkreipia dėmesį į pažangą, minimą atskirose patikinimo pareiškimo dalyse, tačiau apgailestauja, kad jau keturiolika metų iš eilės Audito Rūmų 2007 m. metinėje ataskaitoje pateiktame patikimumo pareiškime išsakyta su finansinėse ataskaitose pateiktų operacijų teisėtumu ir tvarkingumu susijusi santūri nuomonė; pažymi, kad, Audito Rūmų vertinimu, daugelyje išlaidų sričių (žemės ūkio ir gamtinių išteklių, sanglaudos, mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto, išorinės pagalbos, vystymosi, plėtros, švietimo ir pilietybės) atliekant mokėjimus dažnai daroma įvairaus svarbumo klaidų;

               8.

               džiaugiasi dėl to, kad, remiantis Audito Rūmų ataskaita, atliekant operacijas, susijusias su administracinėmis išlaidomis, išlaidomis ekonomikos ir finansų reikalų srityje ir Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) srityje, didelių klaidų nepadaryta;

               9.

               pažymi, kad padėtis, ypač susijusi su kontrolės sistemomis, gerėja, tačiau nepakankamai ir per lėtai;

         Finansinių ataskaitų patikimumas

               10.

               džiaugiasi Audito Rūmų pareiškimu, kad Europos Bendrijų metinėse finansinėse ataskaitose visais reikšmingais aspektais tiksliai atspindima Europos Bendrijų finansinė padėtis 2007 m. gruodžio 31 d., taip pat jų iždo operacijų rezultatai ir tą dieną pasibaigusių finansinių metų pinigų srautai (Patikinimo pareiškimo 1 skyriaus VII punktas); vis dėlto ragina Komisiją deramai atsižvelgti į Audito Rūmų pateiktas pastabas, kad pagrindiniai apskaitos duomenys galėtų būti pateikti išsamiau ir tiksliau;

               11.

               mano, kad nenormalu, jog metinės finansinės ataskaitos rodo grynąjį 58 600 000 000 EUR vertės turtą ir kelia klausimą, ar iš valstybių narių reikalautinos sumos neturi būti įtrauktos į lėšas atsižvelgiant į tai, kad pensijos išmokoms darbuotojams numatyta 33 500 000 000 EUR suma yra aiškus įsipareigojimas; prašo patikslinti pridėtus paaiškinimus dėl kitų iš valstybių narių reikalautinų sumų, sudarančių 27 900 000 000 EUR; atkreipia dėmesį į Komisijos apskaitos pareigūno paaiškinimus apie tai, kad laikomasi viešajam sektoriui taikomų tarptautinių apskaitos standartų; siūlo apsvarstyti galimybę įsteigti Bendrijos pensijų fondą ir perkelti šiuos finansinius įsipareigojimus darbuotojų atžvilgiu išorės įstaigoms;

               12.

               nesupranta, kodėl Europos Bendrijų gautas turtas, susijęs su „Galileo“ programa, neįtrauktas į metines finansines ataskaitas, nors, remiantis Audito Rūmų ataskaita, susitarimai taip Europos kosminės erdvės agentūros, bendros įmonės „Galileo“ ir pasaulinės navigacijos palydovų sistemos (GNSS) priežiūros institucijos, įkurtos 2004 m. ir įpareigotos nuo 2007 m. sausio 1 d. perimti buvusios bendros įmonės „Galileo“ veiklą, buvo pasirašyti 2007 m. pabaigoje; taigi ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl svarbių europinių projektų („Galileo“ arba transeuropinių tinklų), kuriems reikia finansavimo, didesnio negu numatytasis daugiametėje finansinėje programoje, ir dėl jų kontrolės;

               13.

               prašo apsvarstyti galimybę į metines finansines ataskaitas įtraukti asignavimus, skiriamus Europos Bendrijų pastatų didelės apimties priežiūros darbams ir kapitaliniam remontui atsižvelgiant į tai, kad nenumatyta nuvertėjimo programos, suskirstytos į specialias dalis, kuriose būtų numatytas pagrindinio materialaus ilgalaikio turto reguliarus keitimas; mano, kad šias nuostatas, susijusias su didelės apimties priežiūros darbais ir kapitaliniu remontu, turėtų papildyti daugiametės priežiūros programos, kurių tikslas – palaikyti deramą pastatų būklę netęsiant jų naudojimo trukmės;

               14.

               prašo deramai patikrinti, ar, nesant kapitalo ryšiui, Europos Bendrijų politinė galia agentūrose, kurių ataskaitos konsoliduojamos, atitinka reikalavimus, nustatytus tarptautiniuose viešojo sektoriaus apskaitos standartuose;

               15.

               išreiškia susirūpinimą ir abejones dėl galimybės bet kuriomis aplinkybėmis paskirti jokiai kategorijai nepriklausančius vyresniuosius pareigūnus į AD16 lygio paskutinę pakopą, nebent tai būtų specialiai nurodyta personalo planuose, ir prašo Komisijos paaiškinti Tarnybos nuostatuose numatytas galimybes remiantis šia konkrečia biudžeto pozicija;

         Atliktų operacijų teisėtumas

               16.

               su džiaugsmu pažymi, kad srityse, kuriose Komisija įdiegė atitinkamas kontrolės ir stebėjimo sistemas (pajamos, įsipareigojimai ir mokėjimai, susiję su administracinėmis ir kitomis išlaidomis bei ekonomikos ir finansų reikalais) nepadaryta didelių klaidų, susijusių su atliktų operacijų teisėtumu bei tikslumu (Patikinimo pareiškimo 1 skyriaus IX punktas);

               17.

               tačiau apgailestauja dėl to, kad Audito Rūmai dar kartą konstatuoja, jog labai svarbiose Bendrijos biudžeto valdymo srityse (žemės ūkio išlaidos, išskyrus Europos žemės ūkio garantijų fondą (EŽŪGF), sanglauda, moksliniai tyrimai, energija ir transportas, išorės veiksmai, švietimas ir kultūra) dėl sudėtingų ir netikslių teisinių pareigų galutinio paramos gavėjo lygmeniu padaroma daug klaidų ir iš dalies kenkiama stebėjimo ir kontrolės sistemų veiksmingumui, ir kad dėl šio sudėtingumo neįmanoma gauti teigiamo Audito Rūmų patikinimo pareiškimo (Patikinimo pareiškimo 1 skyriaus X ir XI punktai); todėl ragina Komisiją atlikti analizę ir nustatyti problemų mastą bei rasti jų galimus sprendimus; todėl, siekiant palankaus patikinimo pareiškimo, pabrėžia poreikį supaprastinti pagrindines taisykles ir nuostatus;

               18.

               ragina Komisiją dar labiau sustiprinti valstybėms narėms pavestos kontrolės stebėseną ir joms pateikti aiškias klaidų prevencijos, nustatymo ir ištaisymo gaires ir primygtinai reikalauja, tada, kai valstybių narių kontrolės sistemos vis dar neefektyvios, imtis visų veiksmų siekiant priversti valstybes nares įvykdyti savo įsipareigojimus ir atlikti reikiamus patobulinimus, visų pirma sustabdant mokėjimus ir atliekant finansines pataisas;

         Biudžeto valdymas. Finansinių klaidų taisymas

               19.

               atsižvelgia į tai, kad Audito Rūmai nustatė, jog, palyginti su ankstesnio programavimo laikotarpio pradžia, 2007 m., kurie yra pirmieji naujo 2007–2013 m. programavimo laikotarpio metai, įsipareigojimų asignavimų naudojimas labai pagerėjo;

               20.

               mano, kad pasidalijamojo ar decentralizuoto valdymo srityje Komisija privalo visiškai taikyti Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ir prisiimti galutinę atsakomybę už biudžeto įgyvendinimą, ir pažymi, kad finansines klaidas reikia taisyti iš karto, kai tik neištaisytus pažeidimus aptinka valstybės narės, ir nelaukti daugiamečio ciklo pabaigos;

         Gautos sumos

               21.

               susirūpinęs atkreipia dėmesį į neteisėtai išmokėtų Bendrijos lėšų susigrąžinimo problemas ir prastą kokybę pateiktų duomenų, kurie kartais būna prieštaringi ir neišsamūs, apie valstybių narių lygmeniu taikomas taisymo priemones sanglaudos srityje ir į tai, kad Audito Rūmai abejoja pateiktos informacijos, susijusios su žemės ūkiu, patikimumu (2007 metų ataskaitos 3.26 ir 5.44 punktai);

               22.

               taip pat pažymi galutinių ištaisomųjų sprendimų ir priemonių tikslo – iš Bendrijos biudžeto nefinansuoti Bendrijos teisės normų neatitinkančių išlaidų, svarbą ir dar kartą ragina tiksliai nurodyti biudžeto eilutę ir metus, su kuriais susiję atskiri susigrąžinimai, laikantis įprastinės praktikos žemės ūkio ir gamtinių išteklių sektoriuose;

               23.

               prašo Komisiją pagerinti daugiamečių susigrąžinimo sistemų efektyvumą ir veiksmingumą, įskaitant valstybių narių lygmeniu, bei konsoliduoti su susigrąžinimu ir finansinių klaidų taisymu susijusius duomenis, ypač struktūrinių fondų srityse, siekiant, kad būtų pateikti patikimi skaičiai, kuriuos galima palyginti įvairiose politikos srityse bei lėšų valdymo būdų atžvilgiu; ragina Komisiją aiškinamuosiuose metinių ataskaitų raštuose informuoti Parlamentą, kad jis susidarytų bendrą vaizdą;

               24.

               atsižvelgdamas į tai, kad nuolat iškyla su lėšų susigrąžinimu susijusių problemų, ragina įvertinti sistemą;

         Išmokų sustabdymas

               25.

               visiškai palaiko Komisijos nuostatą griežtai taikyti teisės aktų normas, susijusias su išmokų sustabdymu, ir džiaugiasi, kad taikomos lėšų nepervedimo priemonės, jeigu Komisija neturi Bendrijos lėšas gaunančių valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų absoliučių patikimumo garantijų;

         Atlikto audito ir turimų deklaracijų pasidalijamojo valdymo srityje metiniai apibendrinimai ir nacionalinės valdymo deklaracijos

               26.

               džiaugiasi tuo, kad nuo 2008 m. valstybės narės teikia metinius audito apibendrinimus ir kad generalinių direktoratų, susijusių su struktūriniais fondais, 2007 m. metinėse veiklos ataskaitose pateikti vertinimai ir deklaracijos, ir prašo Komisijos dėti pastangas siekiant, kad šiuos metinius apibendrinimus būtų galima skelbti kartu su Komisijos atsakymais; laikosi nuomonės, kad valstybių narių parengti metiniai apibendrinimai yra viešai skelbtini dokumentai ir todėl turėtų būti perduoti atsakingam Parlamento komitetui biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros metu;

               27.

               nerimaudamas pažymi, kad dėl to, jog apibendrinimai pateikiami nevienoda forma ir dėl to, kad jie neteikia papildomos vertės, Audito Rūmai mano, kad šie metiniai apibendrinimai dar nėra patikimas kontrolės sistemų veikimo ir veiksmingumo įvertinimas; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi dėl to, kad savo gairėse Komisija teigia siekianti 2008 m. užtikrinti geresnę metinių apibendrinimų kokybę, ir prašo Komisijos valstybėms narėms toliau teikti geresnius patarimus dėl metinių suvestinių rengimo; mano, kad tinkamai parengus metinius apibendrinimus būtų rečiau atliekamas auditas iš anksto nepranešus;

               28.

               atsižvelgdamas į tai, prašo Komisijos išnagrinėti 2009 m. gautus apibendrinimus siekiant pagerinti jų papildomą naudą geresnio valstybių narių valdomų vidaus kontrolės sistemų veikimo užtikrinimo požiūriu; taip pat ragina Komisiją pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 86 straipsnio 4 dalį įtraukti valstybių narių pateiktų metinių apibendrinimų analizę į metinę ataskaitą, vadovaujantis Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo nuostatomis;

               29.

               apgailestauja, kad Komisija nesiėmė veiksmų, kaip buvo paraginta 2008 m. balandžio 22 d. rezoliucijoje dėl 2006 (14) finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo, t. y. neparengė ir nepateikė Parlamentui ir Tarybai specialaus dokumento, kuriame remiantis gautais metiniais apibendrinimais būtų išanalizuoti kiekvienos valstybės narės nacionalinių Bendrijos lėšų administravimo ir kontrolės sistemų teigiami ir neigiami aspektai ir atliktų auditų rezultatai; taip pat apgailestauja dėl to, kad iki šiol iš Komisijos negavo išsamios informacijos apie pateiktų pirmųjų metinių apibendrinimų įvertinimą ir lyginamąją analizę ir mano, kad siekiant procesui suteikti papildomos vertės, labai svarbu pranešti apie metinių apibendrinimų kokybę, pvz., nustatyti bendras problemas, rasti galimus sprendimus ir aptarti pažangiąją patirtį;

               30.

               prašo Komisijos veiklos ataskaitose reguliariai pateikti šį kokybinį ir kiekybinį metinių apibendrinimų vertinimą ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo metu padaryti šią informaciją prieinamą visiems suinteresuotiems asmenims ir visuomenei; tikisi iki 2009 m. rugsėjo mėn. gauti pirmą tokio pobūdžio vertinimą ir prašo, kad ši nacionalinių apibendrinimų analizė ne tik kasmet būtų oficialiai pateikiama Parlamentui, bet ir būtų perduodama visiems nacionaliniams parlamentų viešosios atskaitomybės komitetams;

               31.

               ragina Komisiją po trejų metų atlikti išsamų įvertinimą ir išanalizuoti, kokią papildomą naudą metiniai apibendrinimai duoda patikimo ES lėšų valdymo valstybėse narėse požiūriu ir kiek nepriklausomi yra atitinkami auditoriai;

               32.

               mano, kad metiniai apibendrinimai, kuriuos valstybės narės privalo teikti kartu su metinėmis atliktų auditų ir turimų deklaracijų santraukomis vadovaudamosi Tarpinstitucinio susitarimo 44 punktu, turėtų būti pirmas žingsnis nacionalinių valdymo deklaracijų teikimo visose valstybėse narėse link; prašo Komisijos paskelbti, kokių priemonių ji ėmėsi šiuo klausimu atsižvelgdama į ankstesnes rezoliucijas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, ir kuo greičiau imtis visų reikalingų veiksmų siekiant pagerinti metinius apibendrinimus, kad jie taptų tiek pat politiškai svarbūs kaip nacionalinės valdymo deklaracijos; mano, kad Komisija turėtų naudotis savo teisės aktų leidybos iniciatyva siekdama pateikti pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, pagal kurį nacionalinės deklaracijos taptų privalomos;

               33.

               džiaugiasi tuo, kad kai kurios valstybės narės (Danija, Nyderlandai, Švedija ir Jungtinė Karalystė) ėmėsi iniciatyvos patvirtinti nacionalinę Bendrijos lėšų valdymo deklaraciją, tačiau apgailestauja, kad, nepaisant šių iniciatyvų, dauguma kitų valstybių narių prieštarauja šios deklaracijos patvirtinimui ir kad Austrija, Belgija, Bulgarija, Kipras, Čekijos Respublika, Vokietija, Estija, Graikija, Ispanija, Suomija, Prancūzija, Vengrija, Airija, Italija, Lietuva, Liuksemburgas, Latvija, Malta, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija ir Slovakija dar nesiėmė veiksmų siekdamos sukurti veiksmingą nacionalinių deklaracijų sistemą;

               34.

               ragina, remiantis EB sutarties 248 straipsnio 3 dalimi, taikant pasidalijamojo valdymo principą ypatingą dėmesį skirti nacionalinių kontrolės institucijų ir Audito Rūmų bendradarbiavimui; siūlo apsvarstyti, ar nacionalinės kontrolės institucijos, veikdamos kaip nepriklausomi išorės auditoriai, vadovaudamosi tarptautiniais audito standartais, galėtų išduoti Bendrijos lėšų valdymo nacionalinius audito sertifikatus, kurie būtų pateikiami valstybių narių Vyriausybėms siekiant, kad jie būtų sudaryti biudžeto įvykdymo tvirtinimo proceso metu vadovaujantis atitinkama tarpinstitucine procedūra, kurią reikia nustatyti;

         Kontrolės sistemos
   Veiksmų planas dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos

               35.

               džiaugdamasis pažymi, kad padaryta bendra pažanga vykdant veiksmų planą ir dauguma veiksmų buvo įgyvendinti, taip pat kad dauguma veiksmų plane nurodytų trūkumų buvo pašalinti;

               36.

               reiškia susirūpinimą dėl keletą kartų Audito Rūmų išreikštos kritikos dėl nepakankamos kontrolės kokybės valstybėse narėse; susirūpinęs atkreipia dėmesį į naudos gavėjų ir nacionalinių kontrolės įstaigų skundus dėl kontrolės dažnumo ir išlaidų;

               37.

               taip pat su nerimu atkreipia dėmesį į naudos gavėjų skundus dėl vadovų, gairių (rekomendacinių pastabų), darbo dokumentų ir dalyvavimo taisyklių, taikomų dotacijoms, skaičiaus; ragina šiuos dokumentus konsoliduoti ir, siekiant supaprastinti įgyvendinimo taisykles, vykdyti diskusiją su Parlamentu;

               38.

               tvirtina, kad kontrolės sistemos atspindi įvairiais lygmenimis nustatytų ir kartais pasikartojančių reglamentų ir taisyklių sudėtingumą; todėl ragina Komisiją pagreitinti taisyklių paprastinimo procesą ir į jį įtraukti Parlamentą; prašo valstybių narių ir regionų imtis tokių pačių veiksmų;

               39.

               ragina Komisiją persvarstyti vienkartinių išmokų metodo taikymo sąlygas siekiant daugiau patikimumo paramos gavėjų naudai; mano, kad nepriimtina kelti klausimą dėl vienkartinių išmokų pasirinkimo, po to, kai jos buvo išmokėtos;

               40.

               apgailestauja, kad ketvirtas veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos veiksmas, susijęs su tarpinstitucinės iniciatyvos dėl pagrindinių principų, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant priimtiną atliktų operacijų riziką, pradžia, įgyvendintas pavėluotai;

               41.

               taip pat primena, kad svarbi 10 minėtojo plano priemonė, kuria siekiama atlikti „kontrolės išlaidų analizę“, kadangi būtina „pasiekti tinkamą kontrolės išlaidų ir naudos pusiausvyrą“;

               42.

               taip pat tikisi, kad į metines generalinių direktoratų veiklos ataskaitas vėl bus įtraukiama informacija apie valstybėse narėse vykdomos kontrolės kokybę ir jos gerinimą ir ragina, kad Komisija klasifikuotų visas mokėjimo agentūras ir sertifikavimo įstaigas;

               43.

               prašo Komisiją reguliariai teikti integruotos vidaus kontrolės sistemos įvertinimą ir ragina, kad metinės veiklos ataskaitos ir suvestinės ataskaitos dar geriau apimtų Komisijos ir valstybių narių tarnybų, valdomų pagal pasidalijamojo valdymo principą, sistemas, visų pirma techninę kokybę ir etinius aspektus, susijusius, pavyzdžiui, su nacionalinių audito institucijų nepriklausomumo lygiu;

               44.

               ragina Komisiją atlikti išsamesnį ir visapusiškesnį kontrolės sistemoms skirtų lėšų dydžio įvertinimą pagal išlaidų sritis, kuris apimtų visas Europos Sąjungos išlaidų sritis, kaip prašė Parlamentas savo rezoliucijose dėl ankstesnių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo, ir vadovaujantis rezultatų siekimo koncepcija;

               45.

               taip pat ragina Komisiją, remiantis gautais metiniais apibendrinimais, išanalizuoti kiekvienos valstybės narės nacionalinių Bendrijos lėšų administravimo ir kontrolės sistemų teigiamus ir neigiamus aspektus bei įvertinti nacionalinių Bendrijos lėšų kontrolės sistemų išlaidas; primena Komisijai jos įsipareigojimą gerinti valstybių narių teikiamų metinių apibendrinimų kokybę, kad jie taptų naudingomis priemonėmis, kurios padėtų mažinti klaidų tikimybę ateityje; prašo Komisijos įvykdyti šį savo įsipareigojimą;

               46.

               mano, kad šios palyginamosios analizės rezultatai turėtų būti pateikti Parlamentui, Tarybai, Audito Rūmams iki 2009 m. pabaigos arba 2010 m. pradžios ir turėtų būti institucijų dialogo toleruotinos klaidų rizikos tema pagrindas;

               47.

               pažymi, kad, nors toleruotinas rizikos lygis yra viena iš pagrindinių integruotos vidaus kontrolės sąvokų, į kurią Audito Rūmai turi atsižvelgti rengdami patikinimo pareiškimus, kaip numatyta Audito Rūmų nuomonėje Nr. 4/2006 dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, projekto (15), dar nėra apibrėžta, kaip šis toleruotinas rizikos lygis turi būti nustatomas;

         Toleruotina klaidų rizika

               48.

               džiaugiasi Komisijos 2008 m. gruodžio 16 d. komunikatu dėl bendro toleruotinos klaidų rizikos sąvokos supratimo, kaip tvirto metodinio pagrindo priimtino rizikos lygio ekonominei analizei atlikti, ir laukia, kada Komisija užbaigs šį darbą rengdama savo pasiūlymą dėl priimtino rizikos lygio atskirose biudžeto srityse; atsižvelgdamas į tai pripažįsta, kad šis komunikatas yra labai svarbus kaip diskusijos grynai ekonominiu požiūriu apie priimtiną rizikos lygį dviejose Sąjungos išlaidų srityse – Struktūrinių fondų ir EŽŪFKP – pagrindas; tačiau prašo, kad šis išorės auditoriaus ir audituojamo subjekto dialogas atitiktų tarptautinius audito standartus, pagal kuriuos išorės auditorius turi įvertinti riziką, kuria jis grindžia savo sprendimą dėl audito procedūros pasirinkimo;

               49.

               apgailestauja, kad Komisija minėtajame komunikate mini problemas, patirtas siekiant iš valstybių narių gauti pakankamos informacijos, ir mano, kad toks vertinimas kenkia Europos Sąjungos įvaizdžiui;

               50.

               turi abejonių dėl valstybių narių pateiktų duomenų patikimumo ir prašo Komisijos parengti naujus statistinius duomenis ir, techniniu požiūriu padedant Audito Rūmams, išsamią jų analizę, kai bus žinomas 2007–2013 m. taisyklių poveikis, ir iki 2011 m. pabaigos perduoti šią analizę Parlamentui ir Tarybai;

               51.

               mano, kad toleruotino rizikos lygio nustatymas yra labai svarbus ir sudėtingas; mano, kad toleruotinas rizikos lygis turi būti glaudžiai susietas su išsamiu Komisijos ir valstybių narių kontrolės sistemų visose Bendrijos išlaidų srityse sąnaudų ir veiksmingumo pusiausvyros tyrimu;

               52.

               atsižvelgdamas į tai, kad būtina tęsti kontrolės sąnaudų ir naudos analizę, ragina Komisiją, pasinaudojant Audito Rūmų technine parama, atlikti išsamią analizę mokslinių tyrimų, išorės ryšių ir administracinių išlaidų srityse ir iki 2010 m. pabaigos pranešti savo išvadas;

               53.

               mano, kad nustatant toleruotiną klaidų lygį reikėtų taip pat atsižvelgti į ES lėšas, prarastas dėl klaidų;

               54.

               mano, kad reikia parengti konkrečius pasiūlymus dėl to, kaip pagerinti Bendrijos išlaidų valdymą ir kontrolę, t. y. suderinti kai kuriuos aspektus, ir siūlo, kad per kitą biudžeto sudarymo procedūrą Parlamentas Komisijai skirtų lėšų, reikalingų siekiant vykdyti tyrimą;

               55.

               ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymus dėl to, kaip pasiekti tikslą sulaukti teigiamo patikinimo pareiškimo;

         Skaidrumas

               56.

               primena Komisijos sprendimą pirmiausia sudaryti savanorišką lobistų registrą ir po metų įvertinti, kaip ši sistema veikia; žino Lisabonos sutartyje numatytą privalomo registro teisinį pagrindą; primena, kad Parlamentas jau turi privalomą registrą, o galimas bendras registras būtų faktiškai privalomas, nes bet kokiu atveju norint lankytis Parlamente būtina užsiregistruoti;

               57.

               apgailestauja, kad jo raginimas parengti naują Komisijos narių elgesio kodeksą siekiant pagerinti ir apibrėžti jų individualią ir kolektyvinę politinę atsakomybę ir atskaitingumą už jų politinius sprendimus ir už tai, kaip jų tarnybos įgyvendina savo politikos kryptis, nebuvo įgyvendintas;

               58.

               dar kartą primena, kad Komisija atsako už tai, kad būtų užtikrintas informacijos, teikiamos apie Bendrijos lėšų gavėjus, išsamumas, palyginamumas ir paieškos galimybės, ir apgailestauja, kad šis tikslas dar nepasiektas;

               59.

               dar kartą primena, kad svarbus visiškas informacijos apie Komisijos narių kabinetų darbuotojus, kurie įdarbinti ne pagal Pareigūnų tarnybos nuostatus, skaidrumas ir viešumas;

               60.

               pažymi, kad nuo 2007 biudžetinių metų privaloma viešai skelbti, kas gauna paramą iš ES fondų; apgailestaudamas pažymi, kad Parlamentas neturi bendros vizijos nei skelbimo, nei su paramos gavėjais ir jų projektais susijusios informacijos klausimu; ragina Komisiją nustatytų politinių tikslų požiūriu įvertinti valstybių narių skelbiamų duomenų naudą;

               61.

               stebisi tuo, kad Komisija Parlamento sporto centrui pasiūlė suteikti 1 500 000 EUR iš buvusios Komisijos parduotuvės „Economat“ į biudžetą neįtrauktos banko sąskaitos (COM(2008) 692) ir nepritaria tokiam būdui siekti Parlamento pritarimo dėl pinigų, neįtrauktų į biudžetą, naudojimo; primena minėtosios 2007 m. balandžio 24 d. rezoliucijos dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo 6 dalį ir savo 2006 m. balandžio 27 d. rezoliucijos dėl Europos Sąjungos 2004 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo (16) 6 ir 7 dalis; ragina Komisiją prieš teikiant pasiūlymus dėl pinigų iš buvusios Komisijos parduotuvės „Economat“ banko sąskaitos, neįtrauktos į biudžetą, naudojimo įtraukti juos į oficialų biudžetą;

               62.

               primena Komisijai, kad išsami, lengvai prieinama duomenų bazė, kurioje būtų informacija apie visus ES lėšų gavėjus, skirta platesnei visuomenei, turėtų būti parengta iki kitų Europos Parlamento rinkimų;

         Finansinis reglamentas

               63.

               džiaugdamasis pažymi, kad per paskutinę Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 peržiūrą pradėtas supaprastinimas padarė pageidaujamą poveikį viešųjų pirkimų srityje;

               64.

               tačiau atkreipia dėmesį, kad priemonės, kurių buvo imtasi dėl dotacijų, buvo tik iš dalies veiksmingos; ragina Komisiją iki 2010 m. sausio 1 d. pateikti pasiūlymus dėl persvarstyto ir visiškai konsoliduoto Finansinio reglamento su atskiroms išlaidų programoms skirtais skyriais, viename bendrame išsamiame šaltinyje apimančiais visus reikalavimus, kuriuos turi atitikti naudos pagal programas gavėjai, ir su daugiau supaprastinimų, susijusių su subsidijų teikimu ir kontrole; ragina, remiantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 184 straipsniu, atliekant kitą kas trejus metus vykdomą minėtojo Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 peržiūrą taikyti taikinimo procedūrą;

               65.

               ragina Komisiją pačiu pradiniu etapu pradėti konsultacijas su kitomis institucijomis, kurioms taikomas Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002;

         Kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)

               66.

               susirūpinęs atkreipia dėmesį į OLAF darbo sąlygas; ragina Komisiją iš karto, kai to reikia vykdant tyrimą, tarnybai OLAF suteikti prieigą prie jos duomenų bazių, siekiant, kad tyrimai būtų pradedami ir vykdomi nedelsiant;

               67.

               taip pat ragina užtikrinti, kad trečiosios šalys paramos gavėjos tarnybai OLAF suteiktų visą paramą, būtiną vietoje atliekant kontrolę ir patikrinimus, bei visą reikiamą informaciją apie tolesnius veiksmus, vykdomus po to, kai buvo atlikti tyrimai; ragina Komisiją užtikrinti, kad ateityje į visas sutartis būtų įtraukta nuostata, kad atitinkamų šalių valdžios institucijos turi visiškai bendradarbiauti su OLAF;

               68.

               labai susirūpinęs tuo, kad OLAF rekomendavus atlikti tolesnius teisminius veiksmus tik 6,7 % atvejų iškeltos bylos; žino, kad 2007 m. atlikusi tyrimus OLAF 60 % atvejų rekomendavo atlikti teisminius veiksmus; mano, kad tokia padėtis, kai menkinama teisinė valstybė ir piliečių pasitikėjimas, kuri palanki tik įtariamiems sukčiavimu asmenims, yra netoleruotina; todėl primygtinai ragina Komisiją pasinaudoti visomis sutartyse numatytomis galiomis, kad užtikrintų veiksmingą nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą kovojant su sukčiavimu Bendrijoje;

               69.

               susirūpinęs pažymi, kad 2006–2008 m. tik 37 atvejais iš 222 atlikus vidaus tyrimus buvo taikytos drausminės priemonės ir kad iš šių 37 atvejų tik 2 atvejais buvo realių pasekmių, 3 atvejai buvo sustabdyti dėl nepakankamų įrodymų, o kitais 32 atvejais, t. y. 87 % atvejų, dar nebuvo jokių rezultatų; ragina Komisiją įsipareigoti vidaus tyrimus atlikti taip pat griežtai kaip ir išorės tyrimus ir užtikrinti, kad šie tyrimai, kuriuos atlikus nebuvo taikomos veiksmingos drausminės priemonės, duotų rezultatų;

               70.

               dar kartą ragina Komisiją sukurti OLAF ir valstybių narių keitimosi informacija, susijusia su tolesniais veiksmais po sukčiavimo Bendrijoje tyrimų, sistemą; visų pirma ragina Komisiją užtikrinti, kad nacionalinės teisminės institucijos pažangos ataskaitose nuolat informuotų OLAF apie teisminių veiksmų, kurių imtasi kovojant su sukčiavimu Bendrijoje po to, kai OLAF perdavė bylas, rezultatus;

         SEKTORIŲ KLAUSIMAI
   Nuosavi ištekliai

               71.

               pažymi, kad, remiantis Komisijos pateikta informacija (žr. atsakymą į klausimą raštu E-5221/08), 2008 m. rugsėjo–spalio mėn. pirmą kartą visos 27 valstybės narės į savo nacionalinių sąskaitų duomenis įtraukė paskirstytas netiesiogiai apskaičiuojamas finansinio tarpininkavimo paslaugas (angl. FISIM); remiantis šiais duomenimis, dėl 27 valstybių narių (ES 27) FISIM paskirstymo 2007 m. bendrosios nacionalinės pajamos (BNP) padidėjo 149 200 000 000 EUR (t. y. 1,2 % ES 27 BNP); remiantis šiuo nauju statistiniu metodu BNP padidėja suma, kuri daug didesnė už visą Sąjungos biudžetą;

               72.

               atkreipia dėmesį į savo 2007 m. balandžio 24 d. rezoliucijos dėl 2005 m. finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo 93 dalį, kurioje jis pabrėžė, kad FISIM bus savaime įtrauktos į sprendimą dėl nuosavų išteklių siekiant apskaičiuoti BNP nuosavus išteklius, nes savo pasiūlyme dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (COM(2006) 99) Komisija dėl to nenumatė ribojančios išlygos;

               73.

               pabrėžia, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu (COM(2006) 99) priimdama savo 2007 m. birželio 7 d. Sprendimą 2007/436/EB dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (17), taip pat nenumatė ribojančios išlygos dėl FISIM; todėl tikisi, kad kai atgaline data nuo 2007 m. sausio 1 d. įsigalios naujas sprendimas dėl nuosavų išteklių, BNP duomenys, į kuriuos įeis FISIM, bus panaudoti Bendrijos nuosaviems ištekliams skaičiuoti ir kad remiantis šiuo pagrindu buvę ir būsimi valstybių narių mokėjimai bus skaičiuojami iš naujo;

         Žemės ūkis ir gamtiniai ištekliai

               74.

               yra susirūpinęs dėl to, kad Audito Rūmai padarė išvadą, kad šios politikos srities išlaidų operacijų visuma pasižymi reikšmingu klaidų, susijusių su teisėtumu ir (arba) tvarkingumu, lygiu (2007 m. metinės ataskaitos 5.12 ir 5.13 punktai) ir taip pat pažymi, kad egzistuoja galutinio naudotojo lygmens problemų, kurias nustatė Audito Rūmai, ir tai, kad apie 20 % šiame lygmenyje kontroliuojamų mokėjimų dar kartą pasirodė netaisyklingai atlikti; tačiau pažymi, kad klaidų daroma rečiau ir kad šių klaidų finansiniai padariniai yra riboti (0,83 % atitinkamų išlaidų);

               75.

               pritaria Audito Rūmų teiginiui, kad skiriant išmokas žemės ūkio srityje ir ypač išmokas, susijusias su agrarinės aplinkosaugos priemonėmis, klaidų pasitaiko dažniau ir kad ir vėl buvo vykdoma nepakankama kontrolė, nes taisyklės pernelyg sudėtingos ir kai kuriuose nacionalinės teisės aktuose neaiškiai apibrėžti reikalavimai, susiję su išmokų skyrimu, o tai daro neigiamą poveikį kontrolės kokybei; ragina Komisiją supaprastinti, sugriežtinti ir sustiprinti kontrolės taisykles;

               76.

               vis dėlto pažymi, kad Audito Rūmai padarė išvadą, kad integruota valdymo ir kontrolės sistema ir toliau yra veiksminga ribojant netvarkingų išlaidų riziką, jei sistema teisingai taikoma, ir kad užregistruoti duomenys yra tikslūs ir patikimi atsižvelgiant į bendrosios išmokos schemos išmokas, paremtas suteiktomis teisėmis (2007 m. metinės ataskaitos 5.20 ir 5.21 punktai);

               77.

               reiškia susirūpinimą dėl Audito Rūmų kritikos, susijusios su klaidomis interpretuojant teisinių reikalavimų nuostatas, ir dėl konstatavimo, kad visų šių klaidų, susikaupusių per keletą metų, poveikis bus didelis, jei jos nebus ištaisytos, ir prašo Komisijos kuo greičiau imtis atitinkamų priemonių, pvz., bent jau supaprastinti politiką ir užtikrinti aiškesnes ir nuoseklesnes kontrolės sistemas, kad minėtos klaidos būtų ištaisytos ir 2009 m. pabaigoje informuoti Parlamentą apie priemones, kurių buvo imtasi;

               78.

               mano, kad nepriimtina tai, kad egzistuoja problemų taikant integruotą valdymo ir kontrolės sistemą Graikijoje, kurias dar kartą nustatė Audito Rūmai, ir palaiko Komisijos atsakingame Parlamento komitete paskelbtą ketinimą griežtai taikyti egzistuojančius teisės aktus, susijusius su išmokų sustabdymu, jei Graikijos Vyriausybė per paskelbtą terminą neišspręs dabartinių problemų; prašo sustabdyti mokėjimus, jei Graikijos valdžios institucijos negalės įrodyti, kad problemos yra išspręstos 2009 m. gruodžio 31 d.;

               79.

               susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmai nustatė didelių trūkumų daugelio valstybių narių kontrolės sistemose, susijusiose su kaimo plėtra, kurių priežastis ta, kad nacionaliniuose teisės aktuose netiksliai apibrėžtos kai kurios finansavimo tinkamumo sąlygos ir kad taisyklės dažnai labai sudėtingos, o tai daro neigiamą poveikį kontrolės kokybei;

               80.

               ypač apgailestauja dėl to, kad valdymo ir bendrosios išmokos schemos kontrolės srityje Audito Rūmai nustatė, jog daugelyje „senųjų“ valstybių narių (Nyderlanduose, Portugalijoje, Jungtinėje Karalystėje, Prancūzijoje ir Ispanijoje; 2007 m. metinės ataskaitos 5.26 punktas) esama trūkumų, darančių įtaką šios srities kontrolės sistemoms, taip pat kai kurių sisteminių trukumų, susijusių su atitikimo pagalbos už plotą skyrimo reikalavimams kontrole Graikijoje, Italijoje, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje, Prancūzijoje ir Nyderlanduose (žr. 2007 m. metinės ataskaitos 5.1.1 ir 5.1.2 priedus); pažymi, kad Komisija pateikė atsakymus, kuriuose nesutinkama su Audito Rūmų pateikta padėtimi;

               81.

               primygtinai ragina valstybes nares bendradarbiaujant su Komisija intensyviau vykdyti kontrolę, ypač susijusią su pagalbos gavėjų tinkamumo finansuoti sąlygų laikymusi; ragina Komisiją kiek įmanoma išaiškinti ir supaprastinti minėtas sąlygas;

               82.

               apgailestauja, kad 2007 m. Audito Rūmai dar kartą nustatė tuos pačius patvirtinimo sistemos apribojimus, pvz., atitikties patvirtinimo atgalinį poveikį ir daugiametį pobūdį, ir tai, kad negali būti nustatytas joks pagrįstas ryšys tarp tokiu būdu susigrąžintų sumų ir tikrosios neteisėtai išmokėtos sumos (2007 m. metinės ataskaitos 5.47 punktas);

               83.

               mano, kad atsižvelgiant į tai, jog keletą metų Audito Rūmai išsako tą pačią griežtą kritiką dėl tų pačių problemų, Komisija turi siūlyti sistemos reformos priemones, siekiant, kad būtų įmanoma nustatyti aiškų ir pagrįstą tokiu būdu susigrąžintų sumų ir neteisėtai išmokėtos sumos ryšį ir kiek įmanoma užtikrinti, kad finansinių klaidų taisymo išlaidas užtikrintų galutiniai lėšų gavėjai, o ne mokesčių mokėtojai ir vienodo dydžio išmokos klaidoms taisyti būtų taikomos toms valstybėms narėms, kurios neįvykdė savo įsipareigojimų;

         Žuvininkystės subsidijos

               84.

               pritaria tam, kad atrinktos valstybės narės atskleidė paramos gavėjų vardus, atitinkamų operacijų pavadinimus ir viešųjų lėšų (ES ir nacionalinių) sumas ir kad Komisijos interneto tinklapyje pateiktos nuorodos į valstybių narių informacijos šaltinius;

               85.

               tačiau ragina Komisiją užtikrinti, kad visos valstybės narės laikytųsi Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53 straipsnio b punkto ir 53b straipsnio 2 dalies d punkto ir Reglamento (EB) Nr. 498/2007 (18) 31 straipsnio antros dalies d punkto nuostatų;

               86.

               pritaria pasiūlymui dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Bendrijos kontrolės sistema, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių (COM(2008)0721), kuriuo siekiama, kad būtų teisiškai įmanoma sustabdyti arba sumažinti Europos žuvininkystės fondo finansinę paramą valstybėms narėms, kurios deramai neįgyvendina bendros žuvininkystės politikos taisyklių;

               87.

               tačiau prašo, kad Komisija pateiktų pasiūlymą, kad valstybėms narėms, kurios deramai neįgyvendina bendros žuvininkystės politikos taisyklių, nebūtų taikomi žuvininkystės partnerystės susitarimai;

               88.

               prašo Komisijos priimti ES teisės aktus, pagal kuriuos visi laivų savininkai, bausti už sunkius pažeidimus remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1447/1999 (19), negalėtų gauti Bendrijos paramos iš Europos žuvininkystės fondo ir (arba) jiems nebūtų taikomi žuvininkystės partnerystės susitarimai;

               89.

               ragina Komisiją užtikrinti, kad Bendrijos parama nebūtų naudojama laivyno segmentams, pasižymintiems pertekliniu pajėgumu, modernizuoti;

               90.

               primena Komisijai jos įsipareigojimus, prisiimtus įgyvendinant ES tvaraus vystymosi strategiją, Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Geteborge 2001 m. ir persvarstytą 2006 m. birželio mėn. Vienoje posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos, panaikinti aplinkai žalingas subsidijas ir iki 2008 m. kiekvienam sektoriui pateikti subsidijų pertvarkymo planą, kurio tikslas – panaikinti žalingas subsidijas;

         Sanglauda

               91.

               su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į Audito Rūmų įvertinimą, kad bent 11 % struktūrinės politikos projektams išmokėtos bendros sumos neturėjo būti išmokėta;

               92.

               pažymi, kad Komisija neginčija šio 11 % dydžio;

               93.

               pažymi, kad Audito Rūmų atliktų patikrinimų skaičius atrodo mažas lyginant su mokėjimų galutiniams gavėjams skaičiumi (pvz., remiantis 2007 m. metinės ataskaitos 6.21 punktu, sanglaudos politikos srityje Audito Rūmai patikrino 180 tarpinių mokėjimų iš kelių šimtų tūkstančių mokėjimų galutiniams naudotojams), tačiau pažymi, kad, remiantis nuomone, pateikta Audito Rūmų tarptautinio tarpusavio vertinimo, kurį atliko Austrijos, Kanados, Norvegijos ir Portugalijos aukščiausių audito institucijų patyrusių finansų ir veiklos auditorių grupė, ataskaitoje, ši audito metodika atitinka tarptautinius audito standartus;

               94.

               nors ir palankiai vertindamas tai, kad Audito Rūmų metinėje ataskaitoje priežiūros ir kontrolės sistemos bendrai įvertintos geriau, apgailestauja, kad nepaisant nuolatinių Komisijos pastangų valdymo ir kontrolės sistemos valstybių narių ir Komisijos priežiūros lygmeniu nėra pakankamai veiksmingos, kad būtų apribotas klaidų pavojus, ir ragina Komisiją 2010 m. pradžioje Parlamentui pateikti ataskaitą, kokių papildomų veiksmų imtasi 2009 m. ir kokį pradinį poveikį padarė veiksmai, kurių imtasi įgyvendinant minėtąjį planą;

               95.

               labai susirūpinęs pažymi, kad regioninių ir sanglaudos fondų lėšų panaudojimas pasiekė nepriimtinai žemą lygį ir ragina Komisiją tęsti persvarstymo procedūrą ir nedelsiant supaprastinti esamas taisykles;

               96.

               taip pat primena Komisijai Audito Rūmų rekomendaciją kiek įmanoma ir nekenkiant numatytų lėšų veiksmingam naudojimui ištirti supaprastinimo galimybes, numatytas reglamentuojančiuose teisės aktuose, taikomuose išlaidoms, ir prašo pradėti svarstyti apie naujas supaprastinimo priemones, kurios galėtų būti priimtos kartu įtraukiant sistemos kompiuterizavimą; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad Komisija sukūrė Paprastinimo darbo grupę ir tikisi, kad Komisija pateiks konkrečių pasiūlymų dėl paprastinimo 2007–2013 m. laikotarpiui, pagrįstų Paprastinimo darbo grupės darbo rezultatais;

               97.

               taip pat prašo Komisiją atlikti teigiamo sanglaudos politikos poveikio vertinimą valstybėms narėms ir pateikti Parlamentui ataskaitą apie sanglaudos politikos naudą Sąjungos lygmeniu;

               98.

               yra susirūpinęs dėl to, kad Europos regioninės plėtros fondo 2000–2006 m. 95,47 % finansinių klaidų taisymų susiję su Ispanija (59,07 %), Italija (31,97 %) ir Jungtine Karalyste (4,43 %); pažymi, kad 22 valstybių narių yra atsakingos už 4,53 % finansinių klaidų taisymų; ragina Komisiją savo kontrolės reikalavimus taikyti atsižvelgiant į klaidų valstybėse narėse, kuriose jų daugiausia daroma, dažnį ir rimtumą; taip pat ragina Komisiją informuoti apie savo reakciją į aukštą klaidų šiose trijose valstybėse narėse lygį;

               99.

               susirūpinęs pažymi, kad Sanglaudos fondo 2000–2006 m. 95,92 % finansinių klaidų taisymų susijęs su Graikija (53,06 %) ir Ispanija (42,86 %); pažymi, kad 23 valstybių narių yra atsakingos už 4,08 % finansinių klaidų taisymų; ragina Komisiją savo kontrolės reikalavimus taikyti atsižvelgiant į klaidų valstybėse narėse, kuriose jų daugiausia daroma, dažnį ir rimtumą; taip pat ragina Komisiją informuoti apie savo reakciją į aukštą klaidų šiose dviejose valstybėse narėse lygį;

               100.

               susirūpinęs pažymi, kad Europos socialinio fondo 2000–2006 m. 84,28 % finansinių klaidų taisymų susiję su Ispanija (46,42 %) ir Italija (37,86 %); pažymi, kad 23 valstybės narės atsakingos už 15,72 % finansinių klaidų taisymų; ragina Komisiją savo kontrolės reikalavimus taikyti atsižvelgiant į klaidų valstybėse narėse, kuriose jų daugiausia daroma, dažnį ir rimtumą; taip pat ragina Komisiją informuoti apie savo reakciją į aukštą klaidų šiose dviejose valstybėse narėse lygį;

               101.

               palankiai vertina 2008 m. Komisijos jam pateiktas ketvirtines ataskaitas apie finansinių klaidų taisymus, kurie yra jos pačios arba Audito Rūmų darbo rezultatas; ragina Komisiją laikantis galiojančio reglamento ir toliau vykdyti finansinių klaidų taisymą siekiant panaikinti galimus neteisėtus anksčiau deklaruotus išlaidų punktus ir taikyti giežtas sąskaitų uždarymo procedūras, susijusias su 2000–2006 m. Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo ir Socialinio fondo programomis, kad uždarius sąskaitas kuo daugiau tokių išlaidų būtų išbraukta iš programų; be to, ragina Komisiją ir toliau Parlamentui teikti išsamią informaciją apie finansinių klaidų taisymą ir prasidėjus sąskaitų uždarymo procedūrai pateikti vertinimą, kiek likutinių klaidų numatoma taip baigtose programose;

               102.

               prašo, kad Komisija ir toliau MVA nustatytų valdymo kontrolės problemas valstybėse narėse, įskaitant ir problemas mokėjimų institucijų lygmenyje, kad būtų nustatyti konkretūs trūkumai atskirose valstybėse narėse ir atsižvelgiant į programas, ir kad išlygos būtų tiesiogiai susijusios su šiomis problemomis; prašo, kad ji atliktų metinę valstybių narių klasifikaciją pagal kiekvieną Europos fondą ir pateiktų ją Parlamentui kartu su nustatytu klaidų procentu, ir prašo Audito Rūmų tą patį sąrašą parengti pagal atliktus auditus;

               103.

               prašo Komisijos, kuriai tenka galutinė atsakomybė už gerą finansinį Bendrijos fondų valdymą, kad, tuomet, kai valstybė narė nesuteikia reikiamų garantijų, būtų griežtai taikomos Bendrijos normos, reglamentuojančios mokėjimų sustabdymą;

               104.

               pažymi, kad į Audito Rūmų 2007 m. ataskaitą išimties tvarka vis dar įtraukti 2000–2006 m. projektai, nes 2007 m. iš esmės buvo parengiamasis 2007–2013 m. programų įgyvendinimo etapas; todėl pabrėžia, kad naujų 2007–2013 m. programiniam laikotarpiui nustatytų taisyklių, kurios yra paprastesnės ir griežtesnės už taisykles, galiojusias iki 2006 m., poveikis dar negali būti įvertintas;

               105.

               pabrėžia, kad sanglaudos politika yra viena iš svarbiausių Sąjungos politikos krypčių; pabrėžia jos svarbą Sąjungai imantis veiksmų esant finansinei krizei ir pagrindinį jos vaidmenį įgyvendinant Europos ekonomikos atkūrimo planą; todėl pritaria Komisijos pasiūlytiems sanglaudos programų įgyvendinimo palengvinimo ir spartinimo veiksmams;

               106.

               pažymi, kad tokios supaprastinimo procedūros labai svarbios siekiant mažinti administracinę naštą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; vis dėlto pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog minėtosios supaprastinimo procedūros padėtų mažinti klaidų kiekį ateityje;

               107.

               pritaria Komisijos pareikštai pozicijai dėl finansinių klaidų taisymo, t. y. kad pažeidimai galėtų būti nustatomi ir ištaisomi taikant daugiametę taisymo sistemą; pažymi, kad Komisija nuolat tikrina, ar valstybių narių pateikti duomenys išsamūs ir tikslūs, ir kad buvo padaryta apčiuopiama pažanga pateikiant patikimus įrodymus, kad valstybės narės ištaisė klaidas;

               108.

               atsižvelgia į Audito Rūmų nustatytas klaidas ir pastabas dėl Audito Rūmų ir Komisijos skirtingo aiškinimo, susijusio su suma, kuri neturėjo būti grąžinta (ypač skirtingą taisyklių, susijusių su atitiktimi reikalavimams skirti išmoką, aiškinimą); pabrėžia, kad reikia pateikti daugiau paaiškinimų, ir prašo, kad aiškinimas, kaip taikyti finansinių klaidų taisymo taisykles, būtų suderintas; be to, ragina valstybes nares, kurios dar nepateikė bendrai valdomų išlaidų metinių nacionalinių deklaracijų, kuo greičiau jas pateikti;

               109.

               išreiškia tam tikrą pasitenkinimą dėl to, kad statistiškai akivaizdžiai pagerėjo valstybių narių kontrolės sistemos, tačiau apgailestauja dėl to, kad daugelyje valstybių narių taikomose kontrolės sistemose vis dar esama pažeidimų, susijusių su kompensacijomis, rizikos; mano, kad reikia toliau gerinti nacionalinio ir žemesnio už nacionalinį lygmens pirmo lygio kontrolės veiksmingumą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia Komisijos priežiūros svarbą;

               110.

               pabrėžia, kad Audito Rūmų ataskaitoje nurodytas klaidų kiekis nebūtinai reiškia sukčiavimą ir todėl ragina Komisiją ir Audito Rūmus būsimuose dokumentuose tai aiškiai atskirti;

               111.

               apgailestauja dėl dažniausiai pasitaikančių su Europos socialiniu fondu susijusių klaidų, kurios buvo, pirma, duomenų apie tai, kad administravimo arba personalo išlaidos buvo susijusios su atitinkamu projektu, nepateikimas ir, antra, per didelės numatytos personalo arba administravimo išlaidos; todėl ryžtingai pritaria naujoms pagal 2007–2013 m. finansinei programai taikomoms taisyklėms, pagal kurias supaprastinamos procedūros ir leidžiama deklaruoti fiksuotas administravimo išlaidas, kurios būtų tam tikra tiesioginių išlaidų dalis; be to, valstybes nares ragina aktyviau vykdyti paramos gavėjams skirtą informavimo veiklą ir pagerinti kasdienio valdymo patikrinimus siekiant sumažinti klaidų skaičių;

         Vidaus politikos kryptys

               112.

               apgailestauja, kad, pasak Audito Rūmų, nors Komisija tiesiogiai valdo veiksmus, susijusius su vidaus politika, išlieka tos pačios problemos, kurios egzistavo ir ankstesniais metais, (klaidos atlyginant išlaidas, taikomų taisyklių kompleksiškumas bei veiksmingo sankcijų mechanizmo nebuvimas) ir prašo Komisijos toliau stengtis paprastinti ir aiškiau dėstyti pasidalytų išlaidų programų su proporcingumu susijusias taisykles;

         Moksliniai tyrimai

               113.

               džiaugiasi pažanga mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje, kurios dėka sumažėjo klaidų nuo 8,03 % 2006 m. iki 2,39 % 2007 m.; šis svarbus laimėjimas yra Komisijos mokslinių tyrimų generalinių direktoratų sėkmė siekiant 2005 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo glaudžiai bendradarbiaujant su kompetentingu Parlamento komitetu ir Audito Rūmais;

               114.

               atkreipia dėmesį į tai, kad 2007 m. audito sertifikatų sistemos dėka klaidų dalis įgyvendinant 6-ąją bendrąją programą sumažėjo iki 2,5 %, kai tuo tarpu įgyvendinant projektus pagal 5-ąją bendrąją programą, kai nebuvo taikoma audito sertifikatų sistema, jų buvo 4,06 %;

               115.

               teigiamai vertina Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SEC(2008)3054), kuriame pateikiama pirmoji kontrolės išlaidų analizė, be kita ko, susijusi su Mokslinių tyrimų generaliniu direktoratu ir Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos generaliniu direktoratu, siekiant pradėti tarpinstitucines diskusijas, kad būtų pasiektas bendras susitarimas dėl toleruotinos klaidų rizikos Europos mokslinių tyrimų politikos srityje;

               116.

               ragina Komisiją ir toliau naudotis gražinimo galimybėmis, numatytomis 7-ojoje bendrojoje programoje, visų pirma toliau analizuoti, ar dera taikyti šios programos taisykles, susijusias su vienodo dydžio išmokų procedūromis, ir per laikotarpio vidurio patikrinimą pranešti atsakingam Parlamento komitetui apie jos įnašą paprastinant taisykles, susijusias su naudos gavėjais, ir atliekant reikiamus sistemos patobulinimus;

               117.

               yra susirūpinęs dėl 7-osios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programos taisyklių, kurios nukrypsta nuo bendrų nacionaliniu ir tarptautiniu mastu pripažintų ir patvirtintų apskaitos ir apskaičiavimų metodų ir pagal kurias nepripažįstami nacionalinių audito institucijų rezultatai, susiję su nacionaliniu lygmeniu patvirtintomis išlaidų kategorijai apskaičiuotomis vidutinėmis valandinėmis sąnaudomis; mano, kad 7-osios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programos taisyklės akivaizdžiai prieštarauja Europos verslo apskaitos ir apskaičiavimų standartams, kadangi pagal jas reikalaujama nurodyti individualias sąnaudas konkrečioje mokslinių tyrimų programoje aktyviai dalyvaujantiems asmenims; prašo Komisijos pradėti procesą, kurio metu 7-osios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programos taisyklės būtų suderintos su bendra verslo praktika, pagal kurią leidžiama apskaičiuoti ir pateikti apmokėti vidutines valandines sąnaudas išlaidų kategorijai ir nereikalaujama nurodyti individualias sąnaudas konkrečioje mokslinių tyrimų programoje aktyviai dalyvaujantiems asmenims;

               118.

               yra susirūpinęs dėl dar nepatvirtintų metodikos sertifikatų (CoM ir CoMAv) ir ragina Komisiją nustatyti reikiamus aiškius metodikos, susijusios su bendromis išlaidomis ir su išlaidomis personalui, sertifikatų tvirtinimo kriterijus; mano, kad naudos gavėjams turėtų būti leidžiama naudoti vidutines išlaidas personalui ir taikyti nustatytą bendrų išlaidų skaičiavimo metodiką; ragina reikiamu laiku pradėti tvirtinti (ar atmesti) sertifikatus, siekiant užtikrinti, kad moksliniams tyrimams numatytos lėšos galėtų būti panaudotos; prašo Komisijos pritarti tokių išlaidų kategorijai apskaičiuotų vidutinių valandinių sąnaudų taikymui be metodikos sertifikatų bent tuo atveju, kai jos audituotos ir patvirtintos nacionalinės valdžios institucijų;

               119.

               primena, kad siekdamas, jog būtų supaprastintos administracinės procedūros ir paraiškų subsidijoms gauti teikimas, jis prašė užtikrinti, kad veiktų vienas bendras paramos gavėjams skirtas kontaktų punktas, kurio kompetencijai priklauso spęsti klausimus, susijusius su mokslinių tyrimų programomis;

               120.

               siekdamas, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas, ragina Komisiją iš naujo neperskaičiuoti (taikant naujus paramos skyrimo už 6-osios bendrosios programos specifikacijose (II priedas) nustatytas išlaidas kriterijus) pagal 6-ąją bendrąją programą vykdomų projektų finansinių ataskaitų, kurias Komisija jau patvirtino ir apmokėjo;

               121.

               pažymi, kad 7-osios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programos dviejų etapų procedūra taikoma kai kuriose srityse; prašo Komisijos pasikonsultuoti su mokslinių tyrimų organizacijomis, ar reikėtų tokią praktiką taikyti ir kitų rūšių projektams, nes ją taikant žymiai sumažėtų pradinių projektų paraiškų rengimo išlaidos;

               122.

               pastebi, kad mokslinių tyrimų srityje Komisija padidino mokslinių tyrimų įstaigų, bendradarbiavimo modelių ir valdymo priemonių skaičių; primena, tai lėmė žymus pagal 2007–2013 m. finansinę programą moksliniams tyrimams ir naujovių diegimui numatytų lėšų padidinimas; ragina Audito Rūmus įvertinti galimas skaidrumo problemas, kurias mato biudžeto valdymo institucija, ir skirtingą elgesį su gavėjais pagal šiuos modelius; prašo, kad generalinis direktorius savo metinėje veiklos ataskaitoje kiekvienai šių įstaigų, priemonių ir modelių skirtų atskirą skyrių, siekiant pateikti informaciją apie lėšų naudojimą ir pageidaujamus rezultatus taikant šiuos viešojo ir privataus bendradarbiavimo modelius;

               123.

               prašo, kad Audito Rūmai, atsižvelgiant į tai, kad Komisijos audito strategija apima bendrosios programos išlaidas ketverių metų laikotarpiu, tuo tarpu Audito Rūmai ataskaitą turi pateikti kiekvienais metais, pateikti daugiametes apžvalgas, kad klaidų, nustatytų Audito Rūmų audito metu, finansinis poveikis būtų pateiktas tokiu būdu, kuris atitiktų Komisijos kontrolės metodologiją;

         Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto sauga

               124.

               mano, kad biudžeto vykdymo rezultatai aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos srityse iš esmės patenkinami;

               125.

               pabrėžia, kad bendras biudžeto vykdymo lygis aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos srityje yra 94,6 % ir tai yra patenkinamas rezultatas, atsižvelgiant į tai, kad 2007 m. buvo pirmieji naujosios 2007–2013 m. finansinės programos metai ir per juos buvo tvirtinamos ir įsigaliojo naujos aplinkos politikos srities programos;

               126.

               džiaugiasi Bendrijos tabako fondo lėšų panaudojimo rodikliu, kuris yra 100 %; taigi yra įsitikinęs, kad ši priemonė, kurią taikant teikiama finansinė parama projektams, skirtiems plačiau informuoti visuomenę apie žalingą tabako vartojimo poveikį, ypač informavimo ir švietimo priemonėmis, taikyta veiksmingai;

               127.

               ragina Komisiją teikti daugiau paramos daugiamečių programų pareiškėjams, ypač rengti specialius pareiškėjams skirtus mokymus ir teikti jiems suprantamus nurodymus;

               128.

               palankiai vertina pastangas geriau parengti kvietimus dalyvauti konkurse ir teikti daugiau pagalbos pareiškėjams, ypač visuomenės sveikatos programų atveju, siekiant, kad nebūtų pateikiamos tokios projektų paraiškos, kurių aiškiai negalima finansuoti arba kurių bloga kokybė, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad norint patenkinamų rezultatų reikia toliau dirbti;

               129.

               pažymi, kad dalį Sveikatos veiksmų programos įgyvendino Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra; primena, kad programos veiklos išlaidoms skirtas lėšas Komisija naudotų labai rentabiliai, nes jos taip pat naudojamos administracinėms užduotims finansuoti;

               130.

               atkreipia dėmesį į tai, kad dėl reikalavimo laikytis Finansinio reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 administracinių ir finansinių nuostatų neturėtų rastis nereikalingo vėlavimo teikiant subsidijas arba atrenkant finansuoti tinkamus projektus, ir ragina Komisiją tęsti savo pastangas siekiant gerinti administracines procedūras, kurios turi poveikį įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų įgyvendinimui;

         Vidaus rinka ir vartotojų apsauga

               131.

               džiaugiasi, kad Audito Rūmų ataskaitoje pateikta pastabų, kuriose teisingai vertinama vidaus rinkos politika, muitų politika ir vartotojų apsaugos politika;

               132.

               ragina valstybes nares toliau gerinti jų vidaus kontrolės sistemas siekiant išvengti, kad į Bendrijos rinką nepatektų neteisėtų prekių; be to, ragina Komisiją imtis tolesnių priemonių tam, kad būtų šalinami trūkumai, nustatyti 2007 m. vartotojų apsaugos srityje;

               133.

               džiaugiasi, kad Audito Rūmai pastebėjo, jog gerai veikia muitinių ir sąskaitų kontrolės sistemos; pabrėžia, kad, nors už muitinių kontrolę iš esmės atsakingos valstybės narės, muitinių sektorių turėtų valdyti tik patikimi ekonominės veiklos vykdytojai, siekiant išvengti rizikos, jog į vidaus rinką bus importuojamos prekės, už kurias nesumokėti muito mokesčiai ir neatliktas muitinis vertinimas;

               134.

               palankiai vertina pastangas, dėtas siekiant panaudoti 86 % lėšų pagal biudžeto eilutę 12 02 01 (Vidaus rinkos įgyvendinimas ir vystymas); pažymi, kad Komisija mano, jog mokėjimų lėšos nepanaudotos todėl, kad kai kurios tyrimų sutartys buvo pasirašytos metų pabaigoje, ir todėl, kad 2007 m. nebuvo jokių mokėjimų, kaip planuota;

               135.

               pažymi, kad 55 % lėšų panaudojimas pagal 14 04 02 biudžeto eilutę (Muitinė 2007) nepakankamas, ir todėl reikalauja geriau planuoti biudžetą; pažymi, kad Komisija mano, jog pagrindinė lėšų pagal šią biudžeto eilutę dalis susijusi su ilgalaikėmis IT sutartimis dėl produktų ir paslaugų, teikiamų tik pareikalavus, ir todėl sunku apytikriai apskaičiuoti ir tiksliai planuoti lėšų poreikį; vis dėlto pripažįsta, kad 2008 m. biudžeto rezultatai geri, nes mokėjimų asignavimų panaudota daugiau kaip 97 %;

               136.

               pažymi, kad pagal 17 02 02 biudžeto eilutę (Vartotojų apsaugos programa) panaudota 77 % lėšų, t. y. mažiau negu ankstesniais metais; be to, pažymi, kad Komisija mano, jog tokią padėtį galima paaiškinti tuo, kad nediferencijuoti asignavimai, skirti Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomajai agentūrai, buvo perkelti atgal, t. y. vartotojų apsaugos programos įgyvendinimui finansuoti, ir kad 2007 m. buvo pavėluotai prisiimti tam tikri įsipareigojimai ir todėl nebuvo atlikti 2007 m. planuoti mokėjimai; taigi ragina Komisiją geriau planuoti šios srities biudžetą;

         Transportas ir turizmas

               137.

               pažymi, kad galutinai priimtame 2007 m. biudžete, kuris per minėtuosius metus buvo iš dalies keičiamas, transporto politikai iš viso skirta 1 322 667 000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 743 111 000 EUR mokėjimų asignavimų; taip pat pažymi, kad šias sumas sudaro:

                           —

                           933 578 000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 369 665 000 EUR mokėjimų asignavimų, numatytų Transeuropinio transporto tinklo (TEN–T) projektams,

                           —

                           15 348 000 EUR įsipareigojimų ir 14 500 000 EUR mokėjimų asignavimų, numatytų transporto saugai,

                           —

                           56 890 000 EUR įsipareigojimų ir 10 425 000 EUR mokėjimų asignavimų, numatytų programai Marco Polo,

                           —

                           113 631 000 EUR įsipareigojimų ir 114 716 000 EUR mokėjimų asignavimų, numatytų transporto agentūroms ir GNSS priežiūros institucijai,

                           —

                           6 000 000 EUR įsipareigojimų ir 6 578 000 EUR mokėjimų asignavimų, numatytų transporto saugumui, įskaitant bandomąjį projektą dėl europinio kelių tinklo saugumo;

               138.

               džiaugiasi tuo, kad ir toliau labai gerai panaudojami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai (beveik 100 %), numatyti TEN–T projektams finansuoti, ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad iš nacionalinių biudžetų būtų skiriamas reikiamas finansavimas, prilygstantis šiam ES įsipareigojimui;

               139.

               nerimaudamas atkreipia dėmesį į tai, kad panaudota mažai transporto saugumui (55,95 %) ir GNSS priežiūros institucijai (33,24 % pagal 3 antraštinę dalį) skirtų įsipareigojimų asignavimų, kurių didelė sumos dalis, kurią dėl 2006 m. pertekliaus galima naudoti 2007 m., buvo perkelta į 2008 m.; nerimaudamas atkreipia dėmesį į tai, kad panaudota mažai mokėjimų asignavimų, skirtų vidaus rinkai ir transporto sistemų optimizavimui (47,48 %), keleivių teisėms (58,96 %) dėl vėlavimo pasirašyti sutartis ir GNSS priežiūros institucijai (33,24 % pagal 3 antraštinę dalį);

               140.

               su pasitenkinimu pažymi, kad kaip atsakas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 6/2005 dėl Transeuropinio transporto tinklo (20) didžiausia finansinės paramos tarpvalstybiniams projektams norma padidėjo iki 30 %, o minimali finansavimo riba iki 1 500 000 EUR; be to, pažymi, kad buvo pagerinta projektų atrankos vertinimo procedūra ir patobulinta priežiūra, tačiau taip pat apgailestauja, kad nebuvo suderinta darbų aprašymo tvarka ir standartizuota techninė ir finansinė priežiūra;

               141.

               su pasitenkinimu pažymi, kad Audito Rūmų atliktas vidaus kontrolės tvarkos, tiesiogiai susijusios su atliktų operacijų teisėtumu bei tvarkingumu, tyrimas rodo, jog Transporto ir energetikos generalinis direktoratas laikosi pagrindinių reikalavimų;

         Kultūra ir švietimas

               142.

               konstatuoja, kad Audito Rūmai savo 2007 m. metinėje ataskaitoje nurodo nustatytą klaidų procentą švietimo ir kultūros politikos srityje (9.11 punktas ir 9.1 priedas, klaidų procentas nuo 2 % iki 5 %), tačiau nepateikia paaiškinimų apie įvairių nacionalinių agentūrų ir vykdomųjų įstaigų veikimo būdą nei apie jų darbo kokybę ar priežastis, dėl kurių būtina ši organizacija;

               143.

               prašo Audito Rūmų kitoje metinėje ataskaitoje išsamiau išanalizuoti įvairių agentūrų švietimo ir kultūros politikos srityje veiksmingumo ir išlaikymo klausimą;

               144.

               pažymi, kad vykdydamas naujos kartos programas, Švietimo ir kultūros GD suderino veiklos programas ir įdiegė bendrą vidaus audito metodą; todėl mano, kad valstybių narių ex ante ir ex post pareiškimai yra nauji veiksniai prižiūrint sistemas ir atliekant jų vidaus kontrolę;

               145.

               apgailestauja dėl Audito Rūmų nustatytų trūkumų, susijusių su ex ante pareiškimų procedūra, ir dėl konstatavimo, kad ši procedūra suteikia tik nedidelį patikinimą dėl išlaidų valdymo kokybės (2007 m. metinės ataskaitos 9.16 punktas); tačiau pažymi, kad ex ante pareiškimai yra tik vieni iš įrodymų, kuriuos Audito Rūmai gauna atlikdami auditą, kad galėtų pateikti savo nuomonę;

               146.

               atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai nustatė, jog nacionalinių valdžios institucijų metodai, kuriais nustatomas ex ante patikinimo pareiškimų pagrindas, yra įvairūs ir pateiktos informacijos apie šių institucijų atliekamas procedūras lygis labai skiriasi; prašo Komisijos pradėti derinti šiuos pareiškimus ir apie šį procesą nuolat informuoti Parlamentą ir Audito Rūmus;

               147.

               taip pat atsižvelgia į tai, kad valstybių narių nacionalinės valdžios institucijos 2007 m. metinius ex post patikinimo pareiškimus turėjo pateikti iki 2008 m. balandžio 30 d.; laukia Audito Rūmų vertinimo, kurį jie turi padaryti atlikdami 2008 m. DAS auditą;

               148.

               apgailestauja, kad kai kurios nacionalinės valdžios institucijos ir nacionalinės agentūros nesilaiko savo įsipareigojimų ir dėl to joms buvo išsiųsti oficialūs Komisijos priminimo raštai ir visiškai palaiko Komisijos dotacijų mokėjimų sustabdymą tais atvejais, kai trūko galutinių ataskaitų;

               149.

               primygtinai ragina nacionalines agentūras ir nacionalines valdžios institucijas laikytis Komisijos nustatytų įgyvendinimo taisyklių, susijusių su atitinkama jų atsakomybe; džiaugiasi tuo, kad Švietimo ir kultūros GD neįžvelgė pagrindo toliau taikyti išlygą, susijusią su nacionalinių agentūrų kontrolės mechanizmais, ir pritaria tam, kad toliau būtų vykdoma griežta audito kontrolė;

               150.

               džiaugiasi tuo, kad vėluojančių mokėjimų skaičius švietimo ir kultūros srityje mažėja, ir tikisi, kad Komisija toliau dės pastangas, kad šis skaičius dar sumažėtų;

               151.

               tikisi, kad dėl Komunikacijos generalinio direktorato 2007 m. pabaigoje nustatytos kontrolės sistemos ateityje nereikės įrašyti išlygos dėl jo biudžeto valdymo, kaip buvo padaryta 2007 finansiniais metais;

               152.

               prašo Komisijos pateikti informacijos apie administracinių struktūrų steigimą valstybėse narėse siekiant padėti vykdyti miestų giminiavimosi veiklą, ypač apie šių struktūrų poreikį, susijusias išlaidas ir jų paskirtį;

               153.

               prašo Komisijos išnagrinėti, kaip įgyvendinant programą „Jaunimas“ būtų galima geriau pasiekti naujas jaunimo grupes, ypač iš socialiai remtinų grupių; šiuo tikslu siūlo jaunimo organizacijoms, įskaitant Europos jaunimo forumą, dėti daugiau pastangų siekiant įtraukti minėtąsias grupes, tobulinti informacijos kokybę ir finansavimo kriterijus ir jaunimui plačiau skleisti informaciją apie pačią programą.

         Piliečių laisvės, teisingumas ir vidaus reikalai

               154.

               pažymi mažą biudžeto mokėjimų vykdymo lygį laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, palyginti su 2006 m. (60,41 % 2007 m. ir 86,26 % 2006 m.); supranta, kad tai taip pat priklauso nuo 2007 m. gegužės ir birželio mėn. patvirtintų fondų pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą ir nuo vėlavimo įgyvendinti kitas specialiąsias programas (pvz., programas „Civilinė teisena“, „Informacija apie narkotikus ir jų prevencija“); atkreipia dėmesį į tai, kad santykinai sumažėjo įsipareigojimų vykdymo lygis, palyginti su 2006 m. (90,29 %, palyginti su 94,47 % 2006 m.); ragina Laisvės, saugumo ir teisingumo generalinį direktoratą 2008 m. pasistengti kuo labiau padidinti įsipareigojimų ir mokėjimų vykdymo lygį;

               155.

               atkreipia dėmesį į Audito Rūmų atliktą vertinimą, kuriame nurodoma, kad Komisijos atliekami Europos pabėgėlių fondo II priežiūros patikrinimai yra iš dalies veiksmingi; tinkamai atsižvelgia į Komisijos atsakymus šiuo klausimu;

               156.

               apgailestauja, kad valstybės narės tik 2007 m. paskutinį ketvirtį pateikė Komisijai Išorės sienų fondo priežiūros ir kontrolės sistemų aprašymus, nes dėl to Komisija negalėjo iki 2007 m. pabaigos įvertinti valstybių narių sistemų;

         Moterų teisės ir lyčių lygybė

               157.

               pažymi, kad pagal EB sutarties 3 straipsnio 2 dalies nuostatas vyrų ir moterų lygybė – tai pagrindinis Sąjungos principas ir tikslas, kurio svarbu siekti daugelyje įvairių Bendrijos veiklos ir politikos sričių;

               158.

               dar kartą reikalauja, kad Komisija, planuodama biudžetą, deramai atsižvelgtų į lyčių lygybę kaip į nuolatinį prioritetinį tikslą ir vadovautųsi lyčių lygybės įtraukimo į biudžetą principu, kurį Parlamentas ragino taikyti savo 2003 m. liepos 3 d. rezoliucijoje dėl lyčių lygybės įtraukimo į biudžetą – lyčių lygybės aspektų įvertinimas sudarant biudžetus (21), ir apgailestauja, kad Komisija laiku neparengė galimybių studijos šia tema;

               159.

               apgailestauja, kad Audito Rūmų metinėje 2007 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje nėra informacijos apie tai, ar biudžetu buvo sėkmingai prisidėta prie moterų ir vyrų lygybės skatinimo;

               160.

               siūlo Audito Rūmams įtraukti lyčių lygybės aspektą, ypač atitinkamą informaciją apie nediskriminavimo dėl lyties principo integravimo politiką ir apie pagal lytis suskirstytų duomenų prieinamumą, į savo metines ir specialiąsias ataskaitas.

         Išorės veiksmai

               161.

               labai susirūpinęs atkreipia dėmesį į tą pačią Audito Rūmų kritiką, kaip ir ankstesniais metais, visų pirma susijusią su mokėjimais galutinio naudos gavėjo lygmeniu;

               162.

               pastebi, kad paskutinį kartą persvarstant reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 išorės pagalba beveik nebuvo paliesta, ir ragina persvarstyti reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 IV skirsnį „Išorės veiksmai“, siekiant jį geriau suderinti su specialiomis sandorių sąlygomis ir dotacijomis šioje srityje;

               163.

               labai apgailestauja, kad Komisija nesukūrė tikros Europos priemonės krizės valdymui įgyvendinti, kaip buvo jos prašyta tvirtinant 2005 ir 2006 m. biudžeto įvykdymą; pabrėžia, kad tai turi būti padaryta skubiai ir ragina Komisiją sukurti galimybę pačiai valdyti keleto paramos teikėjų fondus (angl. multi donor trust funds), jei ji dalyvauja šių fondų veikloje;

               164.

               prašo Komisijos užtikrinti visišką išorės pagalbos finansinį skaidrumą pagal reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53–56 straipsnius ir laikytis pažado Parlamentui, kad kiekviena tarptautinė organizacija, gaunanti Bendrijos lėšas, būtų įpareigota Audito Rūmams ir vidiniam Komisijos auditoriui pateikti visų vidaus ir išorės auditų, susijusių su Bendrijos lėšų naudojimu, rezultatus; taip pat prašo užtikrinti Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) prieigą prie duomenų sukčiavimo įtarimo atveju;

               165.

               pažymi, kad remiantis tam tikru hipotezių skaičiumi (geriausi vertinimai), Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato įvykdytos kontrolės bendros išlaidos 2007 m. buvo 25 000 000 EUR, tai yra 3,2 % viso šių metų humanitarinės pagalbos biudžeto; apgailestauja, kad nėra Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato rizikos valdymo priemonių, ir ragina sistemingai integruoti šias priemones atliekant kontrolę;

               166.

               konstatuoja, kad remiantis iš Komisijos gauta informacija, šis vertinimas susijęs tik su dalimi visų išlaidų, susijusių su Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato finansuojamomis humanitarinėmis operacijomis, nes humanitarinių organizacijų kontrolės išlaidas, kurios įtrauktos į bendras susitarimų dėl dotacijos išlaidas, taip pat finansuoja Humanitarinės pagalbos generalinis direktoratas;

               167.

               konstatuoja, kad remiantis prielaida, jog kontrolės išlaidas sudaro 3 didelės kategorijos – kontrolės, kurias atlieka Komisijos tarnybos būstinėje ir delegacijose, išlaidos, Komisijos išorės audito išlaidos ir gavėjų užsakytų auditų metu atliekamos išlaidų patikros išlaidos – kontrolės išlaidos, susijusios su EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos valdomomis lėšomis, Komisijos vertinimu 2007 m. sudarė apie 120 000 000 EUR;

               168.

               prašo Audito Rūmus kitoje metinėje ataskaitoje atsižvelgti į tai atliekant skaičiavimus ir taip pat pateikti nuomonę dėl šio vertinimo bei dėl šių kontrolės sistemų išlaidų efektyvumo, atsižvelgiant į Sąjungos išorės veiksmų pobūdį ir su jais susijusius specialius reikalavimus;

               169.

               apgailestauja, kad Komisija biudžeto pagalbą Kenijai išmokėjo kaip tik po 2007 m. gruodžio 27 d. rinkimų taip sudarydama įspūdį, kad dalyvauja diskusijose dėl rinkimų rezultatų teisėtumo; primena savo 2008 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl padėties Kenijoje (22) ir tikisi, kad Komisija į ją atsižvelgs;

               170.

               atsižvelgia į Audito Rūmų vertinimą, kad su užsienio santykiais, plėtra ir humanitarine pagalba susijusios priežiūros ir kontrolės sistemos yra iš dalies veiksmingos; sutinka, kad didelė dalis nustatytų klaidų susijusios su išankstiniais mokėjimais ir jos buvo ištaisytos darant galutinį mokėjimą; vis dėlto ragina Komisiją atlikti būtinus savo stebėsenos ir patikros procedūrų tobulinimus, visų pirma įgyvendinimo organizacijų lygmeniu, nes kitaip uždedama nereikalinga administracinė našta galutiniams lėšų gavėjams; tuo pat metu pripažįsta pažangą, kurią iki šiol padarė Komisija ir Jungtinės Tautos;

               171.

               apgailestauja dėl vis dar nepakankamo Bendrijos lėšų naudojimo skaidrumo, kai jos skiriamos per Jungtinių Tautų organus; pritaria Komisijos pastangoms rasti sprendimą ir užtikrinti, kad Audito Rūmai laiku gautų visą prašomą informaciją; džiaugiasi, kad didėja Komisijos pagal Europos bendrijos ir Jungtinių Tautų Finansinį ir administracinį pagrindų susitarimą (angl. FAFA) vykdomų patikrinimų skaičius; tikisi, kad šie patikrinimai ir toliau padės didinti Bendrijos indėlio į Jungtinių Tautų vadovaujamą veiklą skaidrumą ir matomumą;

               172.

               ragina Komisiją toliau gerinti ir tiksliau apibrėžti sąlygas ir veiksmingumo rodiklius, kuriais vadovaujamasi skiriant biudžetinę paramą trečiosioms šalims, kad būtų galima nustatyti aiškius, nedviprasmiškus ir išmatuojamus vertinimo kriterijus ir tam tikrais atvejais pateikti konkretų tvarkaraštį;

               173.

               atsižvelgia į Audito Rūmų išvadą, kad būtina imtis skubių veiksmų siekiant pašalinti ES lėšų valdymo Bulgarijoje trūkumus ir kad Turkijoje būtina toliau vykdyti stebėsenos priemonę; ragina nacionalines institucijas dėti daugiau pastangų siekiant laikytis galiojančių nuostatų;

               174.

               tikisi apčiuopiamų rezultatų taikant naujas išlaidų patikros sąlygas, kai lėšų gavėjai arba Komisija organizuoja išorės auditus;

               175.

               atsižvelgia į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 5/2007 Komisijos vykdyto CARDS programos valdymo klausimu (23); pabrėžia Komisijos vykdomo sustiprinto strateginio vadovavimo svarbą, kad glaudžiai bendradarbiaujant ir palaikant dialogą su Parlamentu būtų užtikrinta, jog vykdant Pasirengimo narystei pagalbos priemonę deramas dėmesys būtų skiriamas svarbiausių intervencijos sričių pasirinkimui; ragina Komisiją parengti išsamią strategiją, kaip pagerinti atsakomybę vietos lygmeniu rengiant ir įgyvendinant projektus;

               176.

               tikisi, kad bus reguliariai informuojamas apie Komisijos veiksmus, susijusius su svarbaus pažado, duoto per 2008 m. spalio 22 d. Briuselyje surengtą tarptautinę donorų konferenciją, įvykdymu, siekiant paremti Gruzijos atkūrimą po konflikto ir tolesnį vystymąsi;

               177.

               pakartoja savo prašymą, kad Komisija pagal veiksmingumo, atskaitomybės ir matomumo principus reguliariai pristatytų Parlamentui konkrečias priemones, susijusias su tolesniu ES atsakomybės didinimu išorės veiksmų srityje atsižvelgiant į atitinkamą geografinį kontekstą;

         Nevyriausybinės organizacijos (NVO)

               178.

               pažymi, kad didėja NVO vaidmuo ir jų skaičius atsižvelgiant į Bendrijos lėšų valdymą; prašo Komisijos peržiūrėti veiklos dotacijas NVO būstinei Briuselyje ir griežtai taikyti laipsniško veiklos dotacijų mažinimo principą, numatytą Finansiniame reglamente;

               179.

               ragina Komisiją iki 2009 m. pabaigos sudaryti išsamų visų nevyriausybinių organizacijų, gavusių ES lėšas, sąrašą;

         Vystymasis

               180.

               atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai dar kartą padarė išvadą, kad Humanitarinės pagalbos generalinis direktoratas turi pagerinti savo audito strategiją užtikrindamas geresnę operacijų taikymo sritį įgyvendinančių organizacijų lygmeniu ir, visų pirma, vietos lygmeniu visų kategorijų partnerių atveju (2007 m. metinės ataskaitos 8.33 f) punktas);

               181.

               skatina Komisiją ir toliau siekti savo 2007 m. užsibrėžto tikslo, kad kiekvieną projektą bent kartą per metus aplankytų ekspertas, išskyrus tuos atvejus, jei tai negalima saugumo sumetimais arba prieiga yra sudėtinga, ateityje įsitikinti, kad humanitarinės pagalbos specialistai nuolatos dirba vietoje, siekiant sudaryti geresnes sąlygas Komisijos finansuojamoms humanitarinėms operacijoms ir padidinti jų poveikį, nepriklausomai nuo atskiros šalies arba regiono;

               182.

               mano, kad vykdant projektus Komisija turi pasirūpinti, kad nuostatos dėl atsiskaitymo, dėl kurių susitarta su Jungtinėmis Tautomis 2007 m. balandžio mėn., būtų griežtai taikomos ir kad finansinės ataskaitos būtų parengtos laikantis minėtų nuostatų;

               183.

               supranta nepakankamos kontrolės vietoje teritorijose, į kurias sunku patekti, arba kur nėra užtikrintas humanitarinės pagalbos neutralumas, riziką ir kad būtent ši rizika tam tikru mastu yra susijusi su humanitarinės paramos tikslu, ir su tuo, kas vadinama „užmirštomis krizėmis“;

               184.

               taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis 2007 m. metine Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato ataskaita, Komisijos humanitarinė pagalba Irake buvo teikiama išimtinai per Tarptautinį Raudonojo kryžiaus komitetą apsaugos, vandens ir atnaujinimo sektoriuose iš viso už 7 800 000 EUR sumą;

               185.

               mano, kad turėtų būti apsvarstyta skaidresnės intervencijos struktūros (Europos vystymosi fondai (EVF), Komisija, Europos investicijų bankas ir t. t.) galimybė vystymosi ir išorės veiksmų srityje, kad Bendrijos veiksmai būtų geriau matomi ir paskirtų lėšų auditas būtų atliekamas geriau; ragina atlikti tyrimą dėl EVF įtraukimo į Bendrijos biudžetą siekiant pradėti diskusijas šiuo klausimu;

               186.

               atkreipia dėmesį į Komisijos įsipareigojimą (24) dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad iki 2009 m. bus skiriama 20 % lėšų pagrindiniam ir viduriniam ugdymui bei pagrindinėms sveikatos apsaugos paslaugoms; ragina Komisiją pateikti išsamią informaciją apie tai, kaip šio tikslo laikomasi įgyvendinant projektus, programas ir teikiant paramą iš biudžeto; ragina siekti didesnės teminių, valstybės ir regionų strategijos dokumentų darnos sveikatos ir švietimo srityse, ypač kai teikiama parama iš biudžeto;

               187.

               pabrėžia, kad reikia teikti pirmenybę sunkiai pasiekiamų grupių vaikams šalyse, kurių TVT įgyvendinimo rodikliai ypač žemi, taip pat neįgaliems vaikams, įtraukti;

               188.

               ragina Komisiją teikti pirmenybę šalims partnerėms siekiant plėtoti jų parlamentinės kontrolės ir audito gebėjimus, ypač tais atvejais, kai joms parama teikiama iš biudžeto, ir ragina Komisiją nuolat pranešti apie pasiektą pažangą;

               189.

               pabrėžia, kad reikia tinkamai atsižvelgti į Komisijos intervencijos tvarumą, taip pat parengti aiškią pasitraukimo strategiją, kuri neblogintų rezultatų, ir įgyvendinimo stebėseną; mano, kad atidesnis rezultatų vertinimas – labai svarbus veiksnys siekiant užtikrinti Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo demokratinį teisėtumą;

               190.

               džiaugiasi, kad 2007 m. priimtas Sąjungos elgesio kodeksas dėl vystymo politikos papildomumo ir darbo pasidalijimo, skirtas Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimui ir koordinavimui pagerinti; ragina Komisiją padvigubinti pastangas siekiant užtikrinti tinkamą elgesio kodekso įgyvendinimą, be kita ko, sprendžiant ilgalaikes problemas taip, kad būtų atsižvelgiama į šalių partnerių interesus;

               191.

               mano, kad konsultacijų su pilietine visuomene ir vietos valdžios institucijomis prieš parengiant valstybės strategijos dokumentus, susijusius su vystomojo bendradarbiavimo finansine priemone, nepakako siekiant įvykdyti teisinius įsipareigojimus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 (25) 19 straipsnio 3 dalyje, būtent reikalavimą, kad „strategijos dokumentai iš esmės grindžiami dialogu su šalimi partnere ar regionu partneriu, įtraukiant pilietinę visuomenę, regiono ir vietos valdžios institucijas“; į tai atsižvelgdamas mano, kad siekiant, jog trečiosios šalys aktyviai dalyvautų procese, reikia įtraukti jų nacionalinius parlamentus; ragina Komisiją dėti kiek galima daugiau pastangų ir pagerinti dialogą su šiomis institucijomis įvairiais programų rengimo etapais;

         Pasirengimo narystei strategija
   Bendradarbiavimo ir patikros mechanizmas

               192.

               primena, kad pirmą kartą po naujų valstybių narių įstojimo Komisija nustatė bendradarbiavimo ir patikrinimo mechanizmą Rumunijai ir Bulgarijai, skirtą „tam tikriems trūkumams teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse ištaisyti ir jų pažangai stebėti“ (COM(2008)0063) ir kelia klausimą dėl šio mechanizmo veiksmingumo, jo tikslingumo ir informacijos, pateiktos biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai, patikimumo;

               193.

               konstatuoja, kad vadovaujant Generaliniam sekretoriatui daugelis Komisijos generalinių direktoratų ir biurų yra atsakingi už šio mechanizmo valdymą; pastebi, kad bendri šių tarnybų veiksmai pasižymi trūkumais; laukia koordinavimo pagerinimo ir sistemingo visų atitinkamų Komisijos tarnybų žinių įtraukimo į pažangos ataskaitas; kelia klausimą, kokią patirtį Komisija laiko naudinga šalims kandidatėms ir galimoms šalims kandidatėms;

         Europos fondai Bulgarijoje ir Rumunijoje

               194.

               konstatuoja, kad Bulgarijai nuo 2004 m. iki 2007 m. per fondą Phare buvo suteikta 650 000 000 EUR; per fondą SAPARD – 226 000 000 EUR, per fondą ISPA – 440 500 000 EUR; nuo 2004 m. iki 2007 m. per fondą Phare Rumunijai buvo suteikta apie 1 346 500 000 EUR; per fondą SAPARD – 526 300 000 EUR, per fondą ISPA – 1 040 500 000 EUR;

               195.

               primena, kad Audito Rūmai savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 4/2006 dėl Phare investicinių projektų Bulgarijoje ir Rumunijoje (26) jau nustatė, kad egzistuoja daug Europos lėšų valdymo problemų, tarp kurių pažeidimai, susiję su konkursų skelbimu ir išlaidų tinkamumu, investicinio turto pardavimu, administracinių gebėjimų trūkumu ir kt.;

               196.

               taip pat susirūpinęs pažymi, kad Komisijos narys, atsakingas už plėtrą, tinkamu metu nepateikė pakankamai informacijos Biudžeto kontrolės komitetui apie trūkumų mastą;

               197.

               labai susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija nutraukė mokėjimus, kurie sudaro 200 000 000 EUR žemės ūkio lėšų Rumunijai, ir kad Bulgarijai Komisija įšaldė 250 000 000 EUR iš Phare, 105 000 000 EUR iš SAPARD ir 115 000 000 EUR iš ISPA; pažymi, kad Bulgarija galutinai prarado 220 000 000 EUR pagal Phare programą;

               198.

               supranta, kad patikimų kontrolės sistemų nebuvimas ir kylančios valdymo problemos kelia pavojų Europos mokesčių mokėtojų lėšoms; pripažįsta pastangų, kurių jau buvo imtasi siekiant išspręsti šias problemas, vertę; ragina visas valstybes nares toliau dėti visas būtinas pastangas siekiant įgyvendinti europinius įsipareigojimus;

               199.

               mano, jog būtina, kad Komisija padidintų savo techninę pagalbą valstybėms narėms siekiant sustiprinti jų administravimo pajėgumus; primena, kad tinkamas Europos lėšų valdymas yra kiekvienos valstybės narės įsipareigojimas ir pareiga ir palaiko Komisijos vykdomą laikiną mokėjimų sustabdymą, jei valstybės narės valdymo sistemos nėra veiksmingos;

               200.

               konstatuoja, kad 2007–2013 m. laikotarpiu Bulgarija turėjo gauti 6 853 000 EUR iš struktūrinių fondų, o Rumunija turėjo gauti 19 200 000 EUR; be informacijos, teikiamos metinėje veiklos ataskaitoje bei struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo ataskaitoje, ragina atsakingai ir veiksmingai valdyti šias lėšas;

               201.

               mano, kad Komisija klausimo, susijusio su Rumunijos ir Bulgarijos gebėjimu įsisavinti su žemės ūkio ir sanglaudos politikos sritimis susijusių fondų lėšas, neišnagrinėjo reikalingai atsakingai, ir kad Komisijos tokiomis aplinkybėmis pateikti pareiškimai bei atlikti veiksmai galėjo suklaidinti ne tik Parlamentą, bet ir Bulgarijos bei Rumunijos Vyriausybes, todėl iš dalies tai gali būti laikoma šių valstybių narių fondų lėšų praradimo priežastimi;

               202.

               ragina Komisiją nuolatos informuoti Parlamentą apie priemonių, susijusių su teismų sistemos reforma ir kova su korupcija, praktinius rezultatus ir į pažangos ataskaitas įtraukti kriterijus, kuriuos taikant galima kiekybiškai išreikšti pažangą šiose srityse;

               203.

               mano, kad Sąjungos institucijos visiškai neturi toleruoti netinkamo Europos lėšų naudojimo ir sukčiavimo bei korupcijos; ragina Komisiją užtikrinti veiksmingą netinkamai išmokėtų sumų susigrąžinimą;

               204.

               taip pat prašo OLAF jam perduoti savo valstybėse narėse vykdomų tyrimų rezultatus;

               205.

               pritaria Komisijai, kad visi veiksmai ir priemonės, kurių neseniai ėmėsi Bulgarija, turi būti papildyti patikimais struktūriniais korekciniais veiksmais ir visų į ES lėšų valdymą įtrauktų struktūrų esmine reforma, užtikrinant tinkamą ir savalaikį lėšų įsisavinimą ir aukštą skaidrumo lygį; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją gerinti koordinavimą ir ryšius su nacionalinėmis valdžios institucijomis ir atidžiai stebėti įvairių Bulgarijos pateiktų veiksmų planų įgyvendinimą ir apie tai nuolatos informuoti Parlamentą; prašo Komisijos pateikti visų ES lėšų valdymo ir kontrolės Bulgarijoje dabartinės padėties specialią ataskaitą, apimančią laikotarpį iki 2009 m. liepos 15 d.;

               206.

               atsižvelgdamas į paskutinę kovos su korupcija pažangos ir nesėkmių ataskaitą, prašo Komisijos pateikti visų ES lėšų valdymo ir kontrolės Rumunijoje bei priemonių, kurių imtasi, ir pažangos kovojant su korupcija dabartinės padėties specialią ataskaitą, apimančią laikotarpį iki 2009 m. liepos 15 d.;

         Turkija, Kroatija, Serbija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Kosovas ir kitos Vakarų Balkanų šalys

               207.

               primena Komisijos delegacijų šalyse kandidatėse ir galimose šalyse kandidatėse atsakomybę parengiant šias šalis, kad jos galėtų tinkamai naudoti Europos lėšas; ragina integruoti kovos su sukčiavimu strategijas į šį pasirengimo narystei procesą ir atitinkamas administracijas mokyti taikant Komisijos ir šalių kandidačių bei galimų šalių kandidačių administracijų mainų programą;

               208.

               ragina Komisiją pasirengimo narystei etape atlikti aktyvesnį vaidmenį, susijusį su išlaidų kontrolės sistemomis Turkijoje, Kroatijoje, Serbijoje, Buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje ir kitose Vakarų Balkanų šalyse ir prašo Parlamentui savo ataskaitoje apie šių šalių pažangą pateikti išsamesnę informaciją šiuo klausimu, visų pirma detalią nesėkmių priežasčių analizę; ragina Komisiją į pažangos ataskaitas įtraukti šviesoforo spalvų (žalia, geltona ir raudona šviesos), žyminčių pažangą siekiant įvairų svarbių tikslų, sistemą;

               209.

               apgailestauja dėl nustatytų sukčiavimo ir prasto Europos lėšų, kurias valdo Jungtinės Tautos, valdymo atvejų, kurie susiję su lėšomis, kurias Sąjunga skyrė Kosovo atstatymui, ir dėl to, kad Jungtinės Tautos nevykdė tolesnių veiksmų, susijusių su šiais aiškiai nustatytais atvejais; vis dėlto norėtų išreikšti padėką Europos rekonstrukcijos agentūrai bei jos europiniam ir vietiniam personalui už kartais sunkiomis sąlygomis atliktą darbą Kosovo gyventojų labui;

               210.

               ragina Audito Rūmus parengti specialiąją ataskaitą apie Komisijos nustatytų kontrolės sistemų, susijusių su Kosovo gautomis Europos lėšomis, veiksmingumą ir veikimą, atsižvelgiant į kelio sukčiavimui užkirtimą, ir patikrinti, ar šis finansavimas visiškai atitiko dėl atitinkamų programų sudarytuose susitarimuose numatytas sąlygas, įskaitant Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (27) ir reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 taisykles;

               211.

               siūlo, kad Komisija iš Kosovo Vyriausybės pareikalautų šios šalies Audito Rūmų audito sertifikato, susijusio su Europos lėšomis, ypač tomis, kurios įtrauktos į biudžetą;

               212.

               primena, kad Tyrimų darbo grupė (TDG), sukurta tirti finansinius pažeidimus ir sukčiavimą, susijusius su Europos Sąjungos lėšomis Kosove, savo veiklą baigė 2008 m. rugpjūčio mėn., o jos galutinėje ataskaitoje buvo nustatytas nusikalstamas elgesys, be kita ko ir JT darbuotojų, ir kad buvo išduota daug tarptautinių orderių, bet šiuo atžvilgiu JT nepasiekė jokių rezultatų; ragina Komisiją daryti spaudimą, kad šie orderiai būtų panaudoti; be to, ragina Komisiją pateikti ataskaitą apie tolesnius teisinius veiksmus, susijusius su visais atskleistais atvejais; ragina įtraukiant Komisiją ir OLAF įsteigti kovos su sukčiavimu ir pažeidimais organizaciją, kuri pakeistų TDG;

         Administracinės išlaidos

               213.

               su pasitenkinimu pažymi, jog Audito Rūmų atlikto audito metu nebuvo nustatyta jokių didelių administracinių išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo klaidų;

         Europos mokyklos

               214.

               tikisi, kad Komisija užtikrins, kad Belgijos ir Jungtinės Karalystės Vyriausybės įsipareigotų laikytis savo įsipareigojimų pagal esamus tarpvyriausybinius susitarimus (Belgija – kuo greičiau suteikti ketvirtą ir galbūt penktą Europos mokyklą, Jungtinė Karalystė – komandiruoti pakankamai mokytojų) ir ragina persvarstyti užrašymo į Berkendaelo (Laekeno) mokyklą politiką siekiant, kad vaikams nereikėtų nepriimtinai toli važiuoti;

         Decentralizacijos pasekmės darbuotojams

               215.

               su pasitenkinimu pažymi, kad Komisija Parlamento prašymu 2007 m. pradėjo atliko darbuotojų žmogiškųjų išteklių tyrimą (SEC(2007) 530), susijusį su jų administracine veikla;

               216.

               yra nusivylęs dėl Komisijos 2005 m. ir 2006 m. perduotos netikslios informacijos šioje srityje, kuri labai svarbi biudžeto požiūriu; pripažįsta pastangų, kurių iki šiol buvo imtasi siekiant užtikrinti skaidrumą jos interneto tinklavietėje ir metinėje ataskaitoje apie darbuotojų vertinimą, vertę;

               217.

               išreiškia savo susirūpinimą dėl to, kad beveik 32 % Komisijos darbuotojų dirba administracinės paramos ir koordinavimo srityse; primena, kad į šią statistiką dar neįtraukti 10 % darbuotojų, dirbančių biudžeto srityje; ragina Komisiją atsižvelgiant į šiuos skaičius padaryti išvadas ir pertvarkyti savo darbuotojų struktūrą, kad šiuose sektoriuose dirbančių darbuotojų skaičius būtų sumažintas iki 20 %;

               218.

               pažymi, kad darbuotojų judumas iš pradžių buvo planas, susijęs su svarbiais postais; yra nustebęs dėl dabartinės Komisijos praktikos visiems savo darbuotojams po 5, vėliausiai po 7 metų taikyti judumo principą; baiminasi, kad šis judumo principo taikymas sumažins Komisijos veiksmingumą ir sudarys kliūčių patirties ir žinių kaupimui Komisijoje; ragina Komisiją pranešti Parlamentui, kaip judumo taikymas galėtų būti apribotas svarbiais postais;

         Bendrijos pastatų klausimai

               219.

               apgailestauja dėl skaidrumo trūkumo, susijusio su Komisijos 61 Briuselyje jai priklausančio pastato administravimu ir esančių pastatų plėtra;

               220.

               ragina Komisiją informuoti jį apie visus naujus projektus, susijusius su jos pastatais, prieš juos patvirtinant ir nuolatos informuoti Parlamento biudžeto kontrolės komitetą apie visas su nekilnojamojo turto projektais susijusias iniciatyvas ir naujus sprendimus, įskaitant parengiamuosius darbus ir viešuosius konkursus, kuriems siūloma sukurti viešųjų konkursų komisiją, kurioje posėdžiautų Europos Parlamento atstovai;

               221.

               ragina OLAF informuoti jį apie nuosavybės politikos srityje nustatytus sukčiavimo atvejus ir ištirti galimus interesų konfliktus;

               222.

               ragina Komisiją atlikti pastatų administravimo (ne tik Komisijos, bet visų Europos Bendrijų institucijų) auditą, apsvarstant bendros nekilnojamojo turto valdymo struktūros idėją;

         Gavus biudžeto įvykdymo patvirtinimą taikomos tolesnės priemonės

               223.

               apgailestauja dėl to, kad Europos Bendrijų 2007 finansinių metų metinėse ataskaitose (28) Komisija iki galo nepakartoja EB sutarties nuostatų dėl gavus biudžeto įvykdymo patvirtinimą taikomų tolesnių priemonių, tik nurodo, jog patvirtindamas biudžeto įvykdymą Parlamentas gali pateikti jo nuomone svarbias pastabas, dažnai gali nurodyti rekomenduojamus veiksmus, kurių turi imtis Komisija šiais klausimais; pažymi, kad, nors ši pastaba teisinga, Komisija nenurodo EB sutarties 276 straipsnio, kuriame reikalaujama, kad Komisija imtųsi visų atitinkamų priemonių siekdama atsižvelgti į biudžeto įvykdymą patvirtinančiuose sprendimuose padarytas pastabas dėl išlaidų vykdymo; todėl primena Komisijai, kad rezoliucijoje dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo pateikti raginimai nėra vien tik neįpareigojančios rekomendacijos, bet instrukcijos, kurių Komisija turi laikytis įgyvendindama biudžetą;

         IŠVADOS DĖL SPECIALIŲJŲ AUDITO RŪMŲ ATASKAITŲ
   I dalis. Specialioji ataskaita Nr. 6/2007 dėl techninės pagalbos veiksmingumo gebėjimų ugdymo kontekste

               224.

               mano, kad techninė pagalba ir kitos išorės pagalbos rūšys, kurios vis dar labai priklauso nuo donorų, dažnai nepasižymi veiksmingumu ir tvarumu, skubiai turi būti reformuotos, be kita ko, skatinant atsakomybę, efektyviau koordinuojant išteklius tarp valstybių narių ES ir tarptautiniu lygmenimis, ir suteikiant pakankamai laiko projektų įgyvendinimui;

               225.

               atsižvelgdamas į tai pažymi, kad 2008 m. liepos mėn. Komisijos tarnybos patvirtino pagrindų strategiją (angl. Backbone Strategy) ir darbo planą, skirtą pagalbos veiksmingumo tikslų siekimui techninio bendradarbiavimo ir projektų įgyvendinimo srityse; todėl ragina Komisiją pirmą kartą informuoti Parlamentą apie šios strategijos įgyvendinimą iki 2009 m. kovo mėn. pabaigos, o vėliau kas šešis mėnesius;

               226.

               atkreipia dėmesį į Komisijos Audito Rūmams po Audito Rūmų specialiosios ataskaitos paskelbimo pavėluotai pateiktą informaciją apie techninei pagalbai skirtas išleistas sumas; yra nustebęs, kad ši informacija nebuvo pateikta rengiant specialiąją ataskaitą; pripažįsta, kad Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pagalbos vystymuisi apibrėžtis yra plati ir praktiškai taikant skatina skirtingas interpretacijas; tikisi, kad Komisijos patvirtinta strategija taip pat paskatins pateikti geriau pritaikomą techninės pagalbos apibrėžtį;

               227.

               apgailestauja dėl to, kad porinių projektų priemonė vis dar nėra visiškai taikoma AKR, Azijos ir Lotynų Amerikos šalyse; todėl ragina Komisiją iki dabartinės Komisijos kadencijos pabaigos pateikti pasiūlymą dėl būtinų teisės aktų pakeitimų ir ragina valstybes nares imtis reikiamų priemonių siekiant užtikrinti platų šios priemonės taikymą, priderintą prie specialių poreikių tose šalyse, ir atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentą dėl 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo;

               228.

               apgailestauja dėl to, kad Komisija labai retai taiko sustabdymo išlygą, pagal kurią galima taikyti pagreitintą pirkimų procedūrą; ragina Komisiją protingai taikyti šią priemonę, siekiant pagerinti techninės pagalbos operacijų įgyvendinimo tvarkaraštį;

               229.

               mano, kad nepriimtina, jog kai kurios bendrovės sąmoningai siūlo ekspertus, kurių gyvenimo aprašymai geri, kad galėtų pasirašyti sutartį, žinodamos, kad ekspertai negalės imtis šios užduoties; pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad Komisijos atrankos kriterijai, taikomi techninei pagalbai, yra netinkami;

               230.

               todėl prašo, kad Komisija kur kas labiau atsižvelgtų į kitus kriterijus (pvz., tuos, kuriuos pasiūlė Audito Rūmai), o ne vien į komandai vadovaujančio eksperto gyvenimo aprašymą; siūlo, kad tai būtų galima įgyvendinti, pvz., sukūrus duomenų bazę, kuri būtų suderinama su teisiniais reikalavimais, taikomais įmonėms, kurios nesuteikia galimybės pasinaudoti pasiūlyto eksperto paslaugomis, o tai savo ruožtu turėtų užkirsti kelią šioms įmonėms tam tikrą laikotarpį dalyvauti pirkimuose; pažymi, kad Komisija priėmė 2008 m. gruodžio 17 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1302/2008 dėl centrinės uždraustų subjektų duomenų bazės (29) ir 2008 m. gruodžio 16 d. Sprendimą 2008/969/EB, Euratomas dėl išankstinio perspėjimo sistemos, skirtos Komisijos leidimus duodantiems pareigūnams ir vykdomosioms įstaigoms (30), tačiau pagal šias naujas priemones negalima neleisti įmonėms dalyvauti dėl minėtosios priežasties; taip pat pažymi, kad šie aspektai yra Darbo plano dalis (3 ašis, 13–15 veiksmai) ir ragina Komisiją nedelsiant pradėti taikyti susijusius veiksmus;

               231.

               sutinka su Audito Rūmų nuomone, kad Komisijos požiūris į šalių partnerių viešųjų finansų valdymo ir pirkimų sistemų naudojimą nenuoseklus ir kartais tiesiogiai prieštarauja Sąjungos įsipareigojimams, susijusiems su Paryžiaus deklaracija dėl pagalbos veiksmingumo, kuriai pritarta 2005 m. kovo 2 d. (31); todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad šie įsipareigojimai būtų greitai įvykdyti remiantis strateginiu dialogu, numatytu Akros veiklos darbotvarkės ir po jos vykdomose veiklos srityse ir Darbo plano veiksmuose (1 ašis, ypač 20 veiksmas);

               232.

               ragina Komisiją kiek įmanoma labiau laikytis savo skaidrumo iniciatyvų ir atsižvelgti į Parlamento 2008 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl skaidrumo finansų srityje (32), ir rekomenduoja sukurti duomenų bazę, kurioje būtų pateikiama techninės paramos misijų ir rezultatų santrauka, kuria galima būtų pasinaudoti atliekant būsimas techninės pagalbos užduotis ir užkirsti kelią dubliavimui;

         II dalis. Specialioji ataskaita Nr. 1/2008 dėl 1994–1999 ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių didelės apimties investicinių projektų svarstymo ir įvertinimo proceso

               233.

               ragina Komisiją iš naujo svarstyti griežtą didelės apimties projektų patvirtinimo procedūrą, tačiau rekomenduoja racionalizuoti sprendimų priėmimo procedūrą nurodant realią vertę ir tokiu būdu išvengti, kad procedūra būtų vykdoma kaip itin administracinė procedūra, pagrįstai sutrumpinti sprendimų priėmimo proceso trukmę, taip pat kuo skubiau įsteigti Regioninės politikos generaliniame direktorate nepriklausomą horizontaliąją kompetenciją turinčią grupę, skirtą didelės apimties projektams; pabrėžia, kad svarbu investuoti į programinę įrangą, nes dėl to sistema būtų skaidresnė ir lengviau kontroliuojama, tačiau dėl šių investicijų Komisija neturėtų sumažinti vietoje atliekamų patikrų skaičiaus;

               234.

               ragina Komisiją pateikti ataskaitą, kurioje būtų išdėstoma, kaip didelės apimties projektams praktiškai turėtų būti taikomos taisyklės n + 2 ir n + 3, nes kai kurios valstybės narės bando „apeiti“ Europos regioninės plėtros fondo taisykles, ypač taisyklę n + 2, sujungdamos keletą projektų tokiu būdu, kad bendra jų vertė būtų šiek tiek mažesnė negu didelės apimties projektams numatytos ribinės vertės, ir laukdamos Komisijos sprendimo laikinai netaikyti taisyklės n + 2;

               235.

               atkreipia dėmesį į klausimą, kaip įsivyravo rizikos vengianti kultūra, kai dėmesio nebeskiriama aukštos kokybės ir naujoviškoms investicijoms, ir bando rasti į jį atsakymą, nes tokia praktika visiškai prieštarauja Bendrijos tikslams pagal Lisabonos strategiją; mano, kad problema kyla ne dėl investicijų į infrastruktūrą, bet dėl to, kad valstybėms narėms sudaroma galimybė vengti naujoviškų, tariamai rizikingų investicijų;

               236.

               apgailestauja, kad Komisijos regioninės politikos generalinis direktoratas finansuoja ne savo darbuotojų švietimą ir mokymą, bet atskirą grupę (JASPERS), kuri priklauso Europos investicijų banko struktūrai ir todėl neturi atsiskaityti Komisijai už savo veiklą; atkreipia valstybių narių dėmesį į tai, kad tuo atveju, jeigu joms nepavyks suteikti mokymo ir vystymosi programų savo ekspertų grupėms, jos priklausys nuo užsienio, išorės ekspertų grupių ir todėl susijusi šalis patirtų didelių papildomų netiesioginių išlaidų;

               237.

               remia iniciatyvą, pagal kurią Sąjunga imasi rengti didelės apimties projektų ex post vertinimą ir nustato, kokią informaciją (vienodus ir palyginamus duomenis) valstybės narės turi rinkti ir perduoti iki nustatytos dienos; mano, kad stebėsena turi būti vykdoma minėtuoju būdu, nes šiuo metu nėra apčiuopiamų įrodymų, kad Bendrijos finansuojami didelės apimties projektai yra veiksmingi ir kad valstybės narės kuo efektyviau ir produktyviau panaudojo gautas lėšas;

               238.

               atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu informaciją apie didelės apimties projektus galima rasti Komisijos metinėje struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo ataskaitoje tik po to, kai ji patvirtinama; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad naudodamiesi Komisijos tinklalapiu piliečiai galėtų stebėti bet kurio stambaus projekto raidą;

         III dalis. Specialioji ataskaita Nr. 2/2008 apie privalomąją tarifinę informaciją

               239.

               ragina Komisiją siekti skubiai išspręsti likusias problemas ir panaikinti trūkumus, kadangi dėl jų ES gali prarasti pajamas – tradicinius nuosavus išteklius;

               240.

               atsižvelgia į Komisijos atsakymus, kuriuose teigiama, kad pagal atnaujintą muitinės kodeksą, kuris buvo priimtas 2008 m (33)., turėtojui bus privaloma nurodyti privalomąją tarifinę informaciją (PTI), bus toliau atnaujinamas aiškinamasis žodynas, o vartotojo sąsaja jau galima naudotis visomis ES oficialiosiomis kalbomis;

               241.

               ragina Komisiją laikantis Bendrijos teisės aktuose nustatytų terminų, o vėliausiai per penkis mėnesius išspręsti ginčus dėl tarifų klasifikavimo ir, atsižvelgiant į galimą nuosavų išteklių praradimą, padidinti su PTI ir klasifikavimu susijusių darbuotojų skaičių iki 4 ir užtikrinti, kad šias pareigas einantys asmenys galėtų atlikti daugiau rizikos vertinimų ir griežčiau kontroliuotų valstybių narių įrašus sistemoje, galimą piktnaudžiavimą lengvatinio laikotarpio sistema ir PTI su palankiausia tarifų klasifikacija pasirinkimą (PTI „vaikymąsi“);

               242.

               ragina Komisiją iki 2009 m. pabaigos pateikti informaciją apie visas iniciatyvas ir priemones, kurių imtasi pagal Audito Rūmų pastabas, ir išsamią informaciją apie jų įgyvendinimą;

         IV dalis. Specialioji ataskaita Nr. 3/2008. Europos Sąjungos solidarumo fondas: kaip greitai, veiksmingai ir lanksčiai yra reaguojama?

               243.

               džiaugiasi Audito Rūmų apskirtai teigiamu Komisijos pasiektų rezultatų valdant Europos Sąjungos Solidarumo fondą įvertinimu;

               244.

               pažymi, kad atsakomybė dėl nurodytų su sparta susijusių problemų negali tekti vien Komisijai, kadangi daugeliu atvejų problemos kilo dėl valdymo trūkumų iš valstybių narių pusės ir dėl pareiškėjų pateiktos informacijos kokybės;

               245.

               taip pat pažymi, kad savo 2006 m. gegužės 18 d. pozicijoje (34) Parlamentas pritarė pasiūlymui dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2005) 108), kuriame nustatomi paprastesni ir aiškesni greitesnio lėšų skyrimo kriterijai, ir kad Taryba šiuo klausimu dar nepadarė jokios pažangos;

         V dalis. Specialioji ataskaita Nr. 4/2008 dėl 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių pieno kvotų

               246.

               apgailestauja, kad vykdant šį reikalavimą valstybių narių institucijoms tenka atlikti labai didelį skaičių patikrų vietose, kurios tikriausiai yra nenuodugnios ir neleidžia patikrinti, ar deklaruoti tiesioginiai pardavimai atitinka tikrovę; pritaria Komisijos reglamento (EB) Nr. 228/2008 (35) nuostatoms, pagal kurias numatoma 1 % rečiau kontroliuoti tuos gamintojus, kurie pagamina mažiau negu 5 000 kg produkcijos;

               247.

               mano, kad vadovaudamasi pasidalijamojo valdymo principu Komisija turėtų ir toliau imtis visų reikalingų iniciatyvų, kad užtikrintų efektyvų pieno kvotų schemos diegimą ir patikimą valdymą;

               248.

               ragina atsakingas nacionalines institucijas remiantis rizikos analize parengti patikros programą kiekvienam 12 mėnesių laikotarpiui ir atlikti patikrinimus kiekvienų kvotos metų eigoje ir jiems pasibaigus, tačiau ne vėliau, kaip praėjus 18 mėnesių nuo minėtųjų metų pabaigos;

               249.

               laikosi nuomonės, kad siekiant supaprastinimo Komisija turėtų paprašyti naujas valstybes nares laikytis bendro principo, kad visas į rinką pateikiamas pienas turi būti registruojamas;

               250.

               ragina Komisiją paprašyti naujųjų valstybių narių pagerinti savo duomenų kaupimą duomenų bazėje, kaip to prašė Audito Rūmai savo ataskaitoje, ir išvengti nereikalingų patikrų;

               251.

               ragina Komisiją toliau vertinti pieno sektoriaus raidą, ypač susijusią su pieno rinka, gamintojų padėtimi, ir poveikiu regionų plėtrai, ir pateikti išvadas vertinimo ataskaitose, kurios turi būti pateiktos iki 2010 m. gruodžio 31 d. ir iki 2012 m. gruodžio 31 d. laikantis 2008 m. lapkričio mėn. sudaryto politinio susitarimo dėl bendros žemės ūkio politikos patikros;

               252.

               ragina Komisiją laikytis visų Audito ūmų rekomendacijų, susijusių su žemės ūkio politikos patikra, ir svarstyti galimus bendro pieno rinkos organizavimo ir pieno kvotų sistemos pakeitimus, kuriuos vykdant turėtų būti siekiama:

                           a)

                           numatyti pereinamąsias ir lydimąsias priemones regionuose, kuriuose maži gamintojai vis dar sudaro daugumą;

                           b)

                           užtikrinti naujųjų valstybių narių pieno gamintojams stabilias teisines nuostatas ir aiškias perspektyvas, skatinant juos daryti investicijas, kurios užtikrintų veiklos tęstinumą.

         VI dalis. Specialioji ataskaita Nr. 5/2008. Europos Sąjungos agentūros: siekiant rezultatų

               253.

               palankiai vertina Audito Rūmų specialiąją ataskaitą ir ragina Komisiją atsižvelgti į joje nustatytus trūkumus ir imtis veiksmų pagal Audito Rūmų rekomendacijas;

               254.

               ragina Komisiją plėtoti ir įgyvendinti bendrą valdymo sistemą ES reguliavimo agentūroms, kuri būtų pagrįsta aiškiais kriterijais, pvz., skaidrumu, ekonomiškumu, našumu, efektyvumu ir pažangiausios patirties mainais; laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų aktyviai bendrauti su ES agentūromis ir turėtų padėti valdyboms taikyti biudžeto sudarymo ir valdymo pagal veiklos sritis modelį (ABB/ABM);

               255.

               ragina Komisiją nustatyti efektyvią ES agentūrų stebėsenos sistemą, kurią taikant būtų galima atlikti vidinį geriausios praktikos ir metodologijos perdavimą ir vertinimo tikslais būtų pasitelkiamas tam tikras skaičius bendrų ir specifinių rodiklių;

               256.

               ragina Komisiją nustatyti gaires, pagal kurias būtų siekiama planuoti, stebėti, teikti ataskaitas apie agentūrų veiklą ir ją vertinti bei visokeriopai įgyvendinti „rezultatų siekimo“ sąvoką, nustatytą bendrame Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ir pagrindų Finansiniame reglamente, skirtame agentūroms (36);

         VII dalis. Specialioji ataskaita Nr. 6/2008 dėl Europos Komisijos reabilitacijos pagalbos, skirtos po cunamio ir Mičo uragano

               257.

               ragina Komisiją padaryti visas būtinas išvadas, susijusias su patirtimi po Mičo uragano ir cunamio, siekiant pagerinti rezultatus ateityje; ragina Komisiją imtis aktyvaus vaidmens tarptautiniu lygmeniu siekiant panaikinti sisteminius tarptautinės pagalbos teikimo pajėgumų trūkumus;

               258.

               ragina Komisiją vykdant atstatymo veiksmus ypatingą dėmesį skirti šiems klausimams: užtikrinti, kad finansavimas būtų pagrįstas poreikiais, kad nukentėjusiems žmonėms – įskaitant neturtinguosius, moteris ir vaikus – būtų skiriamas didžiausias dėmesys vykdant pagalbos priemones, ir kad išsami ir tiksli informacija apie suteiktos paramos rezultatus būtų suteikta ir mokesčių mokėtojams šalyse donorėse, ir nukentėjusiems žmonėms;

               259.

               ragina aukščiausias audito institucijas ir Audito Rūmus glaudžiau bendradarbiauti tiriant, audituojant ir vertinant su stichinėmis nelaimėmis susijusios pagalbos fondų panaudojimą;

               260.

               ragina Komisiją peržiūrėti savo NVO sąrašą siekiant pašalinti nepatikimas NVO ir nustatyti pirkimų politiką, pagal kurią būtų užkirstas kelias tokioms NVO netinkamai panaudoti paaukotas lėšas;

               261.

               taip pat ragina Komisiją ES pagalbai teikti pakankamai didelę reikšmę, kartu nesukeliant pavojaus bendriems efektyvumo ir nešališkumo tikslams;

               262.

               ragina Jungtines Tautas, Raudonojo kryžiaus/Raudonojo pusmėnulio judėjimą ir kitus donorus sutarti dėl išsamios kontrolės ir audito sistemos siekiant:

                           a)

                           padidinti ir pagerinti bendrą skirtų lėšų panaudojimo kontrolę;

                           b)

                           panaikinti patikrinimų dubliavimą arba skaidymą ir sumažinti jų išlaidas;

               263.

               tikisi, kad Komisija ne tik priims Audito Rūmų rekomendacijas, bet ir nurodys anksčiausią jų įgyvendinimo datą;

               264.

               be to, humanitarinės pagalbos klausimu mano, kad itin svarbu, jog Komisija užtikrintų pagalbos efektyvumo kriterijų, kurie nustatyti Paryžiaus deklaracijoje dėl pagalbos veiksmingumo, laikymąsi;

               265.

               ragina Komisiją nustatyti realų ir griežtą lėšų skyrimo galutinį terminą, siekiant paskatinti šalis gavėjas laiku įgyvendinti sutartus projektus;

               266.

               mano, kad stichinių nelaimių atveju humanitarinę pagalbą reikėtų teikti be jokių politinių sąlygų; laikosi nuomonės, kad Komisija vis dėlto turėtų reikalauti, kad šalys gavėjos užtikrintų:

                           a)

                           neribotą prieigą prie nukentėjusiųjų;

                           b)

                           jog paramai nebūtų taikomi mokesčiai, muitai arba bet kokios kitos formos apmokestinimas;

                           c)

                           kad nebūtų delsiama arba atsisakoma suteikti vizas tarptautiniams darbuotojams, dirbantiems atitinkamose pagalbos agentūrose;

                           d)

                           kad gavėjai neturėtų sumokėti už suteiktas prekes ir paslaugas (arba kad tokios pajamos būtų nukreiptos į atstatymo operacijas);

               267.

               ragina Komisiją svarstyti paramos teikimo nutraukimo klausimą, jei būtų pažeistas bet kuris iš nurodytų principų;

         VIII dalis. Specialioji ataskaita Nr. 7/2008. Pažangi energetika 2003–2006 m.

               268.

               palankiai vertina rimtą Audito Rūmų darbą ir jo rezultatus, kuriuose pateikiama teigiamų pastabų, tačiau ir kritikos, susijusios su Komisijos ir Pažangios energetikos vykdomosios agentūros vykdytu programos „Pažangi energetika Europai“ valdymu 2003–2006 m.; vertina glaudų ir į ateitį orientuotą Agentūros, Audito Rūmų ir Parlamento bendradarbiavimą;

               269.

               remdamasis Audito Rūmų analize daro išvadą, kad paramos gavėjų išlaidos pasiūlymų paruošimui ir ataskaitų teikimui yra gana didelės, ir nors supranta, kad tos išlaidos skiriasi nuo išimtinai administracinių išlaidų, ragina į šias išlaidas atsižvelgti ir jas sumažinti laikantis geresnio reguliavimo principų;

               270.

               mano, kad Audito Rūmų išvados gali būti naudingos ir kitų vykdomųjų agentūrų atžvilgiu; nekantriai laukia būsimos specialiosios Audito Rūmų ataskaitos dėl vykdomųjų agentūrų;

               271.

               apgailestauja, kad naujosios valstybės narės labai mažai dalyvavo vykdant su šia programa susijusius projektus ir tyrimus ir su vietos energetikos agentūromis susijusioje veikloje; tačiau sutinka, kad šią padėtį galima iš dalies paaiškinti tuo, kad programa pradėta įgyvendinti prieš 10 naujųjų narių įstojimą; prašo Komisijos aktyviai vykdyti savo politiką, pagal kurią pirmenybė teikiama energetikos agentūrų steigimui naujosiose valstybėse narėse siekiant, kad jos lygiai pasiskirstytų visoje Sąjungos teritorijoje;

         IX dalis. Specialioji ataskaita Nr. 8/2008. Ar kompleksinis paramos susiejimas yra veiksminga politika?

               272.

               mano, kad reikėtų nustatyti konkrečius, išmatuojamus, pasiekiamus, svarbius ir turinčius nustatytą terminą (angl. SMART) Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 (37) tikslus, kurie būtų surikiuoti pagal logišką hierarchiją; mano, kad šių tikslų pagrindu valstybės narės turėtų nustatyti ūkių lygmeniu taikomus reikalavimus ir standartus, kurių laikymąsi būtų galima patikrinti;

               273.

               mano, kad kompleksinio paramos susiejimo sistemą reikėtų supaprastinti ir ją taikyti tik svarbiausiems ūkininkavimo veiklos elementams, kuriuos siekiama patobulinti, ir nurodyti rezultatus, kurių tikimasi, reikalavimus ir standartus;

               274.

               prašo Komisiją aiškiai skirti kompleksinį paramos susiejimą nuo agrarinės aplinkosaugos; pažymi, kad kaimo plėtros politikos elementai, pvz., įsipareigojimas nustatyti standartus, kurių laikymąsi galima patikrinti, turėtų būti taikomi ir kompleksiniam paramos susiejimui;

               275.

               mano, kad valstybėse narėse reikėtų įdiegti veiksmingą kontrolės ir sankcijų sistemą, pagal kurią būtų užtikrinta, jog ūkininkai laikytųsi reikalavimų; reikėtų patikrinti bent 1 % ūkių, kuriuose taikomas kiekvienas įsipareigojimas, o sankcijų sistema turėtų būti pagrįsta principu, kad mokėjimų sumažinimas yra proporcingas pažeidimo rimtumui arba priklauso nuo jo;

               276.

               prašo Komisiją įdiegti patikimą stebėsenos sistemą rezultatams matuoti ir nustatyti tinkamus rodiklius ir bazinius lygius; prašoma, kad valstybės narės pateiktų išsamius ir patikimus duomenis, kuriuos turėtų kruopščiau išanalizuoti Komisija;

               277.

               prašo Komisiją pateikti pasiūlymus vėliausiai atliekant biudžeto peržiūrą ir kitą bendrosios žemės ūkio politikos reformą;

               278.

               prašo Audito Rūmus savo metinėje ataskaitoje (patikinimo pareiškime) pranešti apie kompleksinio paramos susiejimo sąlygų laikymąsi;

         X dalis. Specialioji ataskaita Nr. 9/2008. Baltarusijai, Moldavijai ir Ukrainai teikiamos ES paramos veiksmingumas laisvės, saugumo ir teisingumo srityje

               279.

               ragina Komisiją atlikti išsamią priežasčių, dėl kurių kai kurie projektai Ukrainoje, Moldavijoje ir Baltarusijoje įgyvendinti su trūkumais ir pasiekė nepakankamai rezultatų, analizę, ir pagerinti Sąjungos lėšų naudojimo valdymą, planavimą ir kontrolę šiose šalyse;

               280.

               reikalauja, kad Komisija Sąjungos lėšas toliau skirtų konkretiems prioritetams Baltarusijoje, Moldavijoje ir Ukrainoje, atsižvelgiant į vykdant ankstesnius projektus pasiektą pažangą;

               281.

               ragina Komisiją suteikti daugiau lankstumo ES finansavimo procedūroms, pagal kurias būtų galima pakoreguoti projektų dokumentus, kriterijus ir tikslus siekiant atspindėti ekonominės ir politinės padėties pokyčius atitinkamose šalyse;

               282.

               prašo, kad Komisija aiškiai nurodytų paramą gaunančios Vyriausybės projekto vykdymo pabaigoje prisiimtus įsipareigojimus ir taip užtikrintų Sąjungos finansuojamų projektų tvarumą;

               283.

               apgailestauja, kad ES lėšų veiksmingumas buvo nepakankamas tais atvejais, kai nepaisant projektų valdymo trūkumų tiems patiems vykdytojams buvo skirtos dotacijos naujiems projektams; todėl primygtinai ragina Komisiją nustatyti aiškius vykdytojų atrankos kriterijus ir vengti padėties, kai ES lėšos valdomos nepatenkinamai, pasikartojimo;

               284.

               rekomenduoja Komisijai pagerinti bendravimą su Ukrainos, Moldavijos ir Baltarusijos Vyriausybėmis ir imtis tinkamų veiksmų siekiant paskatinti paramą gaunančias šalis nustatyti ir vykdyti veiksmingą donorų veiklos koordinavimą ir paremti šią veiklą;

               285.

               ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti veiksmingo prokuratūrų darbo kovojant su organizuotu nusikalstamumu klausimui ir nagrinėti galimybes remti pilietinės visuomenės organizacijas su teisėsauga ir tinkamu valdymu susijusiais aspektais ir taip skatinti didesnį visuomenės dalyvavimą vykdant kovos su korupcija politiką;

         XI dalis. Specialioji ataskaita Nr. 11/2008 dėl grūdų viešojo saugojimo operacijoms skiriamos Europos Sąjungos paramos valdymo

               286.

               sutinka su Audito Rūmų nuomone, kad nustatydama mažiausią realizavimo kainą Komisija turėtų atsižvelgti į sandėlių geografinę padėti ir ypač į grūdų siuntų kokybę;

               287.

               siekiant pagerinti biudžeto sudarymo procedūrą prašo Komisijos skaidriau nurodyti veiklos, tiesiogiai nesusijusios su intervenciniu grūdų sandėliavimu, išlaidas; todėl siūlo programose numatytas subsidijas, pvz., paramą labiausiai nepasiturintiems asmenims arba bioetanolio pramonei, tiesiogiai skirti atitinkamai veiklai;

               288.

               prašo valstybes nares ir Komisiją įvertinti viešo grūdų sandėliavimo veiklos kontrolės išlaidas; ragina Komisiją labiau skatinti valstybes nares sumažinti sandėliavimo ir kapitalo išlaidas, susijusias su jų intervencijomis, ir geriau pasirinkti savo atsargų pardavimo laiką;

               289.

               sutinka su Audito Rūmų nuomone, kad Komisija turėtų stiprinti mokėjimo agentūrų praneštų išlaidų kontrolę ir sistemingai tikrinti bet kokius neįprastus duomenis ar tendencijas; mano, kad patikrinimai vietoje turėtų apimti panaudotų duomenų patikrą ir kad Komisija turėtų peržiūrėti savo standartines su prekių judėjimu nesusijusių operacijų išlaidas siekiant užtikrinti, kad jos neviršytų tikrųjų išlaidų;

               290.

               pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad būtų naudinga vykdyti valstybių narių mokėjimo agentūrų pateiktų informacijos apie išlaidas duomenų patikrinimus vietoje; tačiau pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog su kontrole susiję įsipareigojimai būtų veiksmingi išlaidų požiūriu;

               291.

               apgailestauja, kad nėra strateginio grūdų rezervo, jei susidarytų maisto trūkumas Bendrijos lygmeniu; pažymi, kad valstybėms narėms leidžiama kaupti strateginius grūdų rezervus ir kad jos turi pranešti Komisijai apie šiuos rezervus; tačiau apgailestauja dėl to, kad labai mažai valstybių narių naudojasi šia galimybe, ir mano, kad Komisija turėtų apsvarstyti mintį įsteigti strateginį Bendrijos rezervą.

      (1)  OL L 77, 2007 3 16. Klaidų ištaisymas OL L 203, 2007 8 3, p. 92.

      (2)  OL C 287, 2008 11 10, p. 1.

      (3)  OL C 107, 2004 4 30, p. 1.

      (4)  OL C 216, 2007 9 14, p. 3.

      (5)  OL C 286, 2008 11 10, p. 1.

      (6)  OL C 287, 2008 11 10, p. 111.

      (7)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

      (8)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (9)  OL L 11, 2003 1 16, p. 1.

      (10)  OL L 187, 2008 7 15, p. 25.

      (11)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (12)  Europos Bendrijų Audito Rūmų nuomonė Nr. 2/2004 dėl bendro kontrolės modelio (angl. single audit) ir pasiūlymas dėl Bendrijos vidaus kontrolės sistemos, (OL C 107, 2004 4 30, p. 1).

      (13)  Europos Vadovų Taryba, pirmininkaujančios valstybės pranešimas delegacijoms „An improved sound financial management of ES funds 10284/08 FIN 217“, 2008 m. birželio 3 d. (esama tik varianto anglų kalba).

      (14)  OL L 88, 2009 3 31, p. 25.

      (15)  OL C 273, 2006 11 9, p. 2.

      (16)  OL L 340, 2006 12 6, p. 5.

      (17)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

      (18)  2007 m. kovo 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 498/2007, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo įgyvendinimo taisykles (OL L 120, 2007 5 10, p. 1).

      (19)  1999 m. birželio 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1447/1999, nustatantis bendrosios žuvininkystės politikos taisykles šiurkščiai pažeidžiančių veikimo būdų sąrašą (OL L 167, 1999 7 2, p. 5).

      (20)  OL C 94, 2006 4 21, p. 1.

      (21)  OL C 74 E, 2004 3 24, p. 746.

      (22)  OL C 41 E, 2009 2 19, p. 70.

      (23)  OL C 285, 2007 11 27, p. 1.

      (24)  2006 m. spalio 24 d. Komisijos komunikato (COM(2006) 628) priedas. Komisijos deklaracija dėl VRBP 5 straipsnio.

      (25)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41).

      (26)  OL C 174, 2006 7 26, p. 1.

      (27)  2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (OL L 210, 2006 7 31, p. 82).

      (28)  OL C 287, 2008 11 10, p. 9.

      (29)  OL L 344, 2008 12 20, p. 12.

      (30)  OL L 344, 2008 12 20, p. 125.

      (31)  Aukšto lygio forume 2005 m. kovo 2 d. Paryžiuje sutarė ir patvirtino besivystančios šalys ir šalys donorės, ES, Afrikos plėtros bankas, Azijos plėtros bankas, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas, Amerikos plėtros bankas, EBPO Vystymo paramos komitetas, Jungtinės Tautos ir Pasaulio bankas.

      (32)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0051.

      (33)  2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 450/2008, nustatantis Bendrijos muitinės kodeksą (Modernizuotas muitinės kodeksas) (OL L 145, 2008 6 4, p. 1).

      (34)  OL C 297 E, 2006 12 7, p. 331.

      (35)  2008 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 228/2008, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 595/2004 pieno pristatymo ir tiesioginio pardavimo vartotojams kontrolės dažnumo nuostatas (OL L 70, 2008 3 14, p. 7).

      (36)  2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (OL L 357, 2002 12 31, p. 72).

      (37)  2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1782/2003, nustatantis bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantis tam tikras paramos schemas ūkininkams (OL L 270, 2003 10 21, p. 1).