title: 2015 m. vasario 9 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/203, kuriuo remiamas Sąjungos pasiūlymas dėl tarptautinio Veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso siekiant prisidėti prie skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių vykdant veiklą kosminėje erdvėje

text:
2015 2 10

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 33/38

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2015/203
         2015 m. vasario 9 d.
         kuriuo remiamas Sąjungos pasiūlymas dėl tarptautinio Veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso siekiant prisidėti prie skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių vykdant veiklą kosminėje erdvėje
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį,
         atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     veikla kosmose vis labiau plėtojama ir yra itin svarbi. Kosmosu gali naudotis visos pasaulio valstybės. Tos valstybės, kurios kol kas dar nevykdo veiklos kosmose, galėtų ją vykdyti ateityje. Todėl Sąjunga mano, kad didinti veiklos kosminėje erdvėje saugumą yra svarbus tikslas, kuris padės užtikrinti valstybių vystymąsi ir saugumą. Šis tikslas yra Sąjungos kosmoso politikos dalis;

                     (2)

                     2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Europos saugumo strategiją, kurioje nustatytos pasaulinio masto iššūkiai bei grėsmės ir raginama nustatyti taisyklėmis pagrįstą tarptautinę tvarką, remiantis veiksmingu daugiašališkumu ir gerai veikiančiomis tarptautinėmis institucijomis;

                     (3)

                     Europos saugumo strategijoje pripažįstama, kad Jungtinių Tautų Chartija yra esminis tarptautinių santykių pagrindas, ir rekomenduojama stiprinti Jungtines Tautas (JT) bei sudaryti joms sąlygas vykdyti įsipareigojimus ir efektyviai veikti. Sąjunga siekia aukšto lygio bendradarbiavimo visose tarptautinių santykių srityse, kad, inter alia, išsaugotų taiką, užkirstų kelią konfliktams ir stiprintų tarptautinį saugumą pagal Jungtinių Tautų Chartijos tikslus ir principus;

                     (4)

                     Sąjunga yra įsipareigojusi rengti ir įgyvendinti skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones kaip būdą pasiekti didesnį saugumą kosmose. Sąjungai taip pat yra labai svarbus kosmoso šiukšlių, nepaisant jų kilmės, keliamo pavojaus klausimas, nes jos daro žalą esamai ir būsimai veiklai;

                     (5)

                     reaguodama į 2006 m. gruodžio 6 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 61/75, Sąjunga 2007 m. rugsėjo 18 d. pateikė pasiūlymą dėl tarptautinio Veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso (toliau – Elgesio kodeksas) ir pradėjo konsultacijas skatindama parengti preliminarų projektą;

                     (6)

                     2008 m. gruodžio 8–9 d. išvadose Europos Sąjungos Taryba pritarė pirmam tarptautinio Elgesio kodekso projektui, kurį valstybės taikytų savanoriškai ir kuriame numatytos skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonės, ir kuriuo būtų remiamasi konsultuojantis su veiklą kosminėje erdvėje vykdančiomis arba su kosmosu susijusių interesų turinčiomis pagrindinėmis trečiosiomis šalimis siekiant parengti tekstą, kuris būtų priimtinas kuo daugiau valstybių;

                     (7)

                     2010 m. rugsėjo 27 d. Europos Sąjungos Taryba Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) suteikė įgaliojimus tęsti ir plėsti konsultacijas remiantis Sąjungos parengta patikslinta elgesio kodekso projekto redakcija, atsižvelgdama į konsultacijas su suinteresuotomis valstybėmis;

                     (8)

                     Sąjungos pasiūlymas dėl Elgesio kodekso projekto tarptautinei bendruomenei oficialiai pristatytas 2012 m. birželio 5 d. Vienoje. Tada pradėtas atvirų konsultacijų dėl teksto projekto procesas, siekiant padidinti proceso skaidrumą ir įtraukumą. Surengti trys konsultacijų raundai, paskiausieji du – dėl patikslintų Elgesio kodekso redakcijų: 2013 m. gegužės 16–17 d. Kijeve, 2013 m. lapkričio 20–22 d. Bankoke ir galiausiai 2014 m. gegužės 27–28 d. Liuksemburge. Kiekviename iš tų susitikimų dalyvavo dalyvių iš daugiau nei 60 šalių, o iš viso dalyvių buvo iš daugiau nei 80 šalių.

                     (9)

                     pasibaigus 2014 m. gegužės 27–28 d. Liuksemburge įvykusioms atviroms konsultacijoms pirmininkas padarė išvadą, kad trijų atvirų konsultacijų raundų procesas, kurį 2013–2014 m. vedė Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) dalyvaujant Jungtinių Tautų nusiginklavimo tyrimų institutui (UNIDIR), atliko svarbų vaidmenį ugdant geresnį dalyvaujančių valstybių pozicijų ir probleminių klausimų tarpusavio supratimą. Daugelis dalyvių Liuksemburge pareiškė tvirtą norą, kad procese būtų pereita nuo konsultacijų prie derybų etapo, kuriame Elgesio kodekso teksto projektas, parengtas atvirų konsultacijų procese, į kurį savo indėlį įnešė daug valstybių ir kuris tebėra atviras tolesniems pakeitimams, būtų būsimų daugiašalių derybų pagrindas. Keletas dalyvių atvirų konsultacijų procese pažymėjo, kad reikalingas tam tikras JT pritarimas. Po Liuksemburgo atvirų konsultacijų Sąjunga ėmėsi parengti naują Elgesio kodekso teksto projekto redakciją ir nurodė esanti pasirengusi svarstyti, kaip ji galėtų toliau remti būsimas daugiašales derybas, taip pat sutikimą vadovautis būsimu Elgesio kodeksu ir jo įgyvendinimą, ir konsultuotis dėl to;

                     (10)

                     Tarybos sprendimas 2012/281/BUSP (1), įgyvendintas UNIDIR, buvo naudingas remiant tą procesą. Tuo buvo sudarytos sąlygos skleisti informaciją, keistis nuomonėmis ir stiprinti suinteresuotųjų subjektų gebėjimus Elgesio kodekso srityje ir dėl to pagerėjo informuotumas apie Elgesio kodeksą ir jo supratimas. Pagrindinė veikla pagal tą sprendimą buvo regioniniai seminarai (2012 m. gruodžio mėn. Kuala Lampūre, 2013 m. kovo mėn. Adis Abeboje, 2013 m. birželio mėn. Meksike, 2013 m. spalio mėn. Astanoje) ir minėtieji daugiašaliai susitikimai Vienoje (2012 m. birželio mėn.), Kijeve (2013 m. gegužės mėn.), Bankoke (2013 m. lapkričio mėn.) ir Liuksemburge (2014 m. gegužės mėn.), kurie buvo platforma kodeksui pristatyti ir aptarti tarptautiniu mastu ir parodyti Sąjungos įsipareigojimą užtikrinti skaidrų ir įtraukų procesą;

                     (11)

                     Vyriausybinių ekspertų grupė, sukurta JT Generalinio sekretoriaus pagal JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 65/68, savo 2013 m. liepos 12 d. tyrime dėl skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių vykdant veiklą kosminėje erdvėje pažymėjo, kad Sąjunga pristatė Elgesio kodeksą, taip pat Kijeve surengtas atviras konsultacijas. Savo tyrimo išvadose ir rekomendacijose Vyriausybinių ekspertų grupė pritarė pastangoms vykdyti politinius įsipareigojimus, pavyzdžiui, daugiašalį Elgesio kodeksą siekiant paskatinti atsakingus veiksmus kosminėje erdvėje ir taikų jos naudojimą;

                     (12)

                     2013 m. gruodžio 5 d. JT Generalinė Asamblėja bendru sutarimu priėmė rezoliuciją A/RES/68/50 dėl skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių vykdant veiklą kosminėje erdvėje; toje rezoliucijoje palankiai vertinama JT Generalinio sekretoriaus ataskaita, kuria apimamas Vyriausybinių ekspertų grupės tyrimas ir kurioje pažymima, kad Sąjunga pristatė Elgesio kodekso projektą. Be to, toje rezoliucijoje JT valstybės narės raginamos peržiūrėti ir įgyvendinti Vyriausybinių ekspertų grupės pasiūlytas skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones ir prašoma, kad Generalinis sekretorius išplatintų ataskaitą atitinkamiems JT subjektams ir organizacijoms, tam, kad jie galėtų dalyvauti veiksmingai įgyvendinant ataskaitoje pateiktas išvadas ir rekomendacijas. Atitinkami JT subjektai ir organizacijos taip pat raginami derinti veiksmus klausimais, susijusiais su ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis;

                     (13)

                     atsižvelgiant į pagreitį, įgytą Sąjungos vadovaujamų atvirų konsultacijų dėl Elgesio kodekso projekto procese, ir tarptautinių partnerių pageidavimą, kad Sąjunga ir toliau vadovautų šiam procesui siekiant galutinai priimti Elgesio kodeksą ir numatytų priemones, kad jis būtų įgyvendinamas iš karto po priėmimo, parama procesui, sėkmingai pradėtam pagal Sprendimą 2012/281/BUSP, turėtų būti toliau tęsiama remiantis nauju Tarybos sprendimu;

                     (14)

                     naujuoju Tarybos sprendimu turėtų būti remiamas tolesnis darbas siekiant padidinti informuotumą apie skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones vykdant veiklą kosminėje erdvėje, įskaitant pasiūlymą dėl tarptautinio Elgesio kodekso, taip pat derybas dėl Elgesio kodekso ir jo oficialų priėmimą, o parama Elgesio kodekso įgyvendinimui ir jo ryšių palaikymo punktui galėtų būti užtikrinta būsimu Tarybos sprendimu;

                     (15)

                     šio sprendimo techninį įgyvendinimą Taryba turėtų patikėti Jungtinių Tautų Nusiginklavimo reikalų biurui (UNODA) ir UNIDIR. UNODA jau atlieka svarbią funkciją įgyvendinant rekomendacijas, pateiktas 2013 m. Skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių vykdant veiklą kosminėje erdvėje JT Vyriausybinių ekspertų grupės parengtoje ataskaitoje, o UNIDIR galės remtis patirtimi, įgyta regioniniu lygmeniu vykdant informavimo veiklą pagal Sprendimą 2012/281/BUSP,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Siekdama paremti savo pasiūlymą dėl tarptautinio Veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso (toliau – Elgesio kodeksas) siekiant prisidėti prie skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių vykdant veiklą kosminėje erdvėje kūrimo pagal JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/RES/68/50 Sąjunga siekia šio tikslo:

                        —

                        remiantis patirtimi, įgyta pagal Sprendimą 2012/281/BUSP, toliau vadovauti daugiašaliam procesui, susijusiam su pasiūlymu dėl tarptautinio Veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso, integruotai ir skaidriai įtraukiant visas suinteresuotas valstybes, kad būtų pasiektas kuo platesnis bendras sutarimas dėl Elgesio kodekso projekto, siekiant, kad jį priimtų tarptautinė bendruomenė.

            2 straipsnis

               1.   Kad Sąjunga remtų projektus, jie turi apimti šią konkrečią veiklą:

                           a)

                           tolesnis informuotumo, žinių bei supratimo apie pasiūlymą dėl tarptautinio Elgesio kodekso bei Sąjungos vadovaujamą procesą didinimas;

                           b)

                           tolesnis platformos daugiašaliam procesui, susijusiam su pasiūlymu dėl tarptautinio Veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso, vykti, suteikimas, kad tarptautinė bendruomenė galėtų toliau dalyvauti siekiant kuo platesnio bendro sutarimo Elgesio kodeksui priimti, remiant daugiašalius susitikimus deryboms dėl Elgesio kodekso projekto vesti ir jam oficialiai priimti.

               2.   Projektai ir konkreti veikla išsamiai aprašyti priede.

            3 straipsnis

               1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą yra atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

               2.   2 straipsnyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo Jungtinių Tautų Nusiginklavimo reikalų biuras (UNODA) ir Jungtinių Tautų nusiginklavimo tyrimų institutas (UNIDIR), kaip nurodyta priede. UNODA ir UNIDIR tas užduotis atlieka vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Tuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis sudaro būtinus susitarimus su UNODA bei UNIDIR.

            4 straipsnis

               1.   1 straipsnyje nurodytų priemonių įgyvendinimui skiriama orientacinė finansavimo suma yra 1 274 398,85 EUR. Viso projekto bendras numatytas biudžetas yra 1 475 955,15 EUR, kurie suteikiami bendrai finansuojant UNODA ir UNIDIR.

               2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų Sąjungos procedūrų ir taisyklių.

               3.   Komisija prižiūri tinkamą Sąjungos įnašo, nurodyto 1 dalyje, įgyvendinimą. Tuo tikslu ji sudaro finansavimo susitarimus su UNODA bei UNIDIR. Susitarimuose nurodoma, kad UNODA ir UNIDIR turi užtikrinti, kad apie Sąjungos įnašo matomumą atsižvelgiant į jo dydį.

               4.   Komisija stengiasi kuo greičiau po šio sprendimo įsigaliojimo sudaryti 3 dalyje nurodytus finansavimo susitarimus. Komisija praneša Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui apie bet kokius sunkumus to proceso metu ir finansavimo susitarimo sudarymo datą per dvi savaites nuo pasirašymo.

            5 straipsnis

               1.   Vyriausiasis įgaliotinis pateikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą reguliariai rengiamomis UNODA ir UNIDIR ataskaitomis. Tos ataskaitos yra Tarybos atliekamo vertinimo pagrindas.

               2.   Komisija teikia informaciją apie 2 straipsnyje nurodytų projektų įgyvendinimo finansinius aspektus.

            6 straipsnis

               1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               2.   Jis nustoja galioti praėjus 24 mėnesiams nuo 4 straipsnio 3 dalyje nurodytų atitinkamų finansavimo susitarimų sudarymo, arba praėjus šešiems mėnesiams nuo jo priėmimo, jei per šį laikotarpį nesudaromas finansavimo susitarimas.

            Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 9 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               F. MOGHERINI

            (1)  2012 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2012/281/BUSP, kuriuo remiamas Sąjungos pasiūlymas dėl Tarptautinio veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso įgyvendinant Europos saugumo strategiją (OL L 140, 2012 5 30, p. 68).

            PRIEDAS
            1.   Bendri principai ir tikslai

            Kosmoso priemonės, kurias eksploatuoja vis daugiau Vyriausybinių ir nevyriausybinių subjektų, teikia pasauliui didžiulę naudą, kurios dar tik prieš keletą dešimtmečių nebuvo galima įsivaizduoti. Šiandien tą naudą lydi dideli iššūkiai, atsirandantys dėl pavojingų orbitoje susidariusių šiukšlių ir atitinkamai dėl to kylančio naikinančių susidūrimų pavojaus, itin didelio palydovų skaičiaus geostacionariojoje orbitoje, didėjančio radijo dažnių spektro užpildymo, taip pat dėl tyčinio sutrikdymo grėsmės. Atsižvelgiant į šiuos iššūkius, siekiant užtikrinti didesnę saugą ir saugumą kosminėje erdvėje būtinas svarus visų valstybių indėlis.
            Atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 6 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 61/75 ir 2007 m. gruodžio 5 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 62/43 dėl skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių vykdant veiklą kosminėje erdvėje ir reaguodama į JT narėms adresuotą JT Generalinio sekretoriaus prašymą teikti konkrečių pasiūlymų, susijusių su skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonėmis, 2007 m. rugsėjo mėn. Sąjunga pateikė pasiūlymą dėl savanoriško Elgesio kodekso. Buvo pradėtos konsultacijos su trečiosiomis šalimis ir 2008 m. gruodžio 8–9 d. Taryba patvirtino pirmąjį Veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso projektą. Atsižvelgdama į tolesnes konsultacijas su suinteresuotomis valstybėmis, 2010 m. rugsėjo 27 d. Taryba patvirtino patikslintą Elgesio kodekso projekto redakciją ir suteikė įgaliojimus Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) vykdyti tolesnes ir platesnes konsultacijas siekiant parengti tokį Elgesio kodekso tekstą, kuris būtų priimtinas kuo didesniam valstybių skaičiui, ir jį priimti.
            Vykdant tuos įgaliojimus konsultacijos buvo tęsiamas ir 2012 m. birželio 5 d. Vienoje surengtame daugiašaliame susitikime tarptautinei bendruomenei buvo oficialiai pristatyta patikslinta Elgesio kodekso redakcija. Tada pradėtas atvirų konsultacijų dėl teksto projekto procesas, siekiant padidinti proceso skaidrumą ir įtraukumą. Surengti trys konsultacijų raundai, paskiausieji du – dėl patikslintų teksto redakcijų: 2013 m. gegužės 16–17 d. Kijeve, 2013 m. lapkričio 20–22 d. Bankoke ir galiausiai 2014 m. gegužės 27–28 d. Liuksemburge. Kiekviename iš šių susitikimų dalyvavo dalyvių iš daugiau nei 60 šalių, o iš viso dalyvių buvo iš daugiau nei 80 šalių.
            Pasibaigus 2014 m. gegužės 27–28 d. Liuksemburge įvykusioms atviroms konsultacijoms pirmininkas padarė išvadą, kad trijų atvirų konsultacijų raundų procesas, kurį 2013–2014 m. vedė EIVT dalyvaujant UNIDIR, atliko svarbų vaidmenį plėtojant geresnį dalyvaujančių valstybių pozicijų ir probleminių klausimų tarpusavio supratimą. Daugelis dalyvių Liuksemburge pareiškė tvirtą norą, kad procese būtų pereita nuo konsultacijų prie derybų etapo, kuriame Elgesio kodekso teksto projektas, parengtas atvirų konsultacijų procese, į kurį savo indėlį įnešė daug valstybių ir kuris tebėra atviras tolesniems pakeitimams, galėtų būti būsimų daugiašalių derybų pagrindas. Keletas dalyvių pažymėjo, kad reikalingas tam tikras JT pritarimas. Po Liuksemburgo atvirų konsultacijų Sąjunga ėmėsi parengti naują Elgesio kodekso projektą ir nurodė esanti pasirengusi svarstyti, kaip ji galėtų toliau remti būsimas daugiašales derybas, taip pat sutikimą vadovautis būsimu Elgesio kodeksu ir jo įgyvendinimą, ir konsultuotis dėl to.
            2010 m. gruodžio 8 d. JT Generalinė Asamblėja, atsižvelgdama į Generalinio sekretoriaus ataskaitą, kurią parengti buvo paprašyta rezoliucija 61/75, balsavo dėl rezoliucijos 65/68, kurioje paprašė Generalinio sekretoriaus įkurti Skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių vykdant veiklą kosminėje erdvėje Vyriausybinių ekspertų grupę, kuri parengtų skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių tyrimą. Sąjunga, kuri mano, kad Elgesio kodeksu galėtų būti prisidėta prie skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių, 2012 m. liepos mėn., 2013 m. balandžio mėn. ir 2013 m. liepos mėn. įvykusiuose trijuose JT Vyriausybinių ekspertų grupės posėdžiuose ją informavo apie su Elgesio kodeksu susijusio darbo pažangą. 2013 m. liepos mėn. JT Vyriausybinių ekspertų grupė užbaigė savo tyrimą ir parengė galutinę rekomendacijų redakciją. Ji rekomendavo, kad valstybės ir tarptautinės organizacijos, savanoriškai ir nedarant poveikio dėl esamų teisinių įsipareigojimų atsirandančių prievolių vykdymui, apsvarstytų ir įgyvendintų Vyriausybinių ekspertų grupės ataskaitoje aprašytas skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones, ir pritarė pastangoms siekti įgyvendinti politinius įsipareigojimus, pavyzdžiui, vienašalių deklaracijų, dvišalių įsipareigojimų arba daugiašalio elgesio kodekso forma, siekiant skatinti atsakingus veiksmus kosminėje erdvėje ir taikų jos naudojimą. Vyriausybinių ekspertų grupė padarė išvadą, kad savanoriškos politinės priemonės gali būti pagrindas koncepcijų apsvarstymui ir pasiūlymams dėl teisiškai privalomų prievolių.
            2013 m. gruodžio 5 d. JT Generalinė Asamblėja bendru sutarimu priėmė rezoliuciją A/RES/68/50 dėl skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių vykdant veiklą kosminėje erdvėje; toje rezoliucijoje palankiai vertinama JT Generalinio Sekretoriaus ataskaita, kurioje pateikiamas Vyriausybinių ekspertų grupės tyrimas ir kurioje pažymima, kad Sąjunga pristatė Elgesio kodekso projektą. Be to, rezoliucijoje JT valstybės narės raginamos peržiūrėti ir įgyvendinti Vyriausybinių ekspertų grupės pasiūlytas skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones ir prašoma, kad Generalinis sekretorius išplatintų ataskaitą atitinkamiems JT subjektams ir organizacijoms, tam, kad jie galėtų dalyvauti veiksmingai įgyvendinant ataskaitoje pateiktas išvadas ir rekomendacijas. Atitinkami JT subjektai ir organizacijos taip pat raginami derinti veiksmus klausimais, susijusiais su ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis.
            Nuo tada, kai 2012 m. birželio mėn. tarptautinei bendruomenei buvo pirmą kartą pristatytas Elgesio kodekso projektas, pagal Sprendimą 2012/281/BUSP, „kuriuo remiamas Sąjungos pasiūlymas dėl tarptautinio Veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso“, vykdoma veikla buvo itin svarbi didinant informuotumą apie Elgesio kodeksą ir remiant daugiašalį procesą. Pagal 2012 m. birželio mėn. pasirašytą susitarimą dėl indėlio UNIDIR surengė keletą regioninių seminarų (Kuala Lampūre, Adis Abeboje, Meksike ir Astanoje) ir parėmė keturis didelius EIVT Vienoje, Kijeve, Bankoke ir Liuksemburge surengtus daugiašalius susitikimus. Visiems šiems susitikimams parama buvo suteikta remiant keliones siekiant sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti pareigūnams ir ekspertams.
            Sprendimu 2012/281/BUSP buvo teikiama parama informacijos skleidimui ir keitimuisi nuomonėmis apie Elgesio kodeksą, ir dėl to regionuose, taip pat tarptautiniu lygiu, pagerėjo ekspertų bei politikos formuotojų informuotumas apie kodeksą ir jo supratimas. Tai padėjo Sąjungai parodyti savo įsipareigojimą valdyti procesą siekiant priimti Elgesio kodeksą, kad šis procesas būtų skaidrus ir įtraukus. Pagal tą sprendimą surengti susitikimai taip pat pasitarnavo kaip platforma siekiant užmegzti ryšius su tomis šalimis, kurios Elgesio kodekso atžvilgiu tebesilaiko kritiškos pozicijos, paskatinant jas išreikšti joms susirūpinimą keliančius klausimus daugiašalėje aplinkoje esant galimybei pateikti priešingų argumentų bei diskutuoti.
            Atsižvelgiant į diskusijose dėl Elgesio kodekso įgytą pagreitį, visų pirma itin svarbų įvykį – JT Vyriausybinių ekspertų grupės išreikštą pritarimą, į tai, kad JT Generalinė Asamblėja bendru sutarimu priėmė rezoliuciją A/RES/68/50, ir į 2014 m. gegužės 27–28 d. Liuksemburge įvykusių atvirų konsultacijų rezultatus, Sąjunga turėtų toliau aktyviai remti skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių vykdant veiklą kosminėje erdvėje kūrimą toliau propaguodama Elgesio kodeksą ir siekdama, kad jis būtų priimtas.
            Šiuo tikslu, remdamasi įgyvendinant Sprendimą 2012/281/BUSP įgyta patirtimi, Sąjunga turėtų remti toliau nurodytą veiklą, kuria:

                        —

                        būtų toliau didinamas informuotumas apie skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones, žinios apie jas bei jų supratimas, kaip pasiūlyta Vyriausybinių ekspertų grupės ataskaitoje, įskaitant pasiūlymą dėl tarptautinio Elgesio kodekso ir Europos Sąjungos vadovaujamą procesą,

                        —

                        būtų toliau suteikiama platforma daugiašaliam procesui, susijusiam su pasiūlymu dėl tarptautinio Veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso, vykti, kad tarptautinė bendruomenė galėtų toliau dalyvauti siekiant kuo platesnio bendro sutarimo Elgesio kodeksui priimti, remiant daugiašalius susitikimus deryboms dėl Elgesio kodekso projekto vesti ir jam oficialiai priimti,

                  2.   Projektai

                        a.

                        1 projektas. Informavimo veikla. Politinių įsipareigojimų skatinimas siekiant skatinti atsakingus veiksmus kosminėje erdvėje ir taikų jos naudojimą, įskaitant pasiūlymą dėl tarptautinio Veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso
                        1.   Projekto tikslas

                                    1.

                                    Organizuojant informavimo renginius užmegzti ryšius su suinteresuotaisiais subjektais siekiant praplėsti esamą informuotumą, žinias apie pastangas įgyvendinti politinius įsipareigojimus ir padidinti tų pastangų supratimą siekiant skatinti atsakingus veiksmus kosminėje erdvėje ir taikų jos naudojimą, įskaitant pasiūlymą dėl tarptautinio Veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso, veiklos kosminėje erdvėje skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių propagavimo kontekste.

                              2.   Projekto rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

                                    1.

                                    Ne mažiau kaip trys tarptautinių konferencijų metu surengti informavimo renginiai, kuriais didinamas atitinkamų suinteresuotųjų subjektų informuotumas, plečiamos žinios apie skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones, be kita ko, įtrauktas į siūlomą Tarptautinį elgesio kodeksą, taip pat praktinio įgyvendinimo reikalavimus, ir jų supratimas.

                                    2.

                                    Surengti keturi regioniniai ar subregioniniai seminarai, kuriuose dalyvautų bent dauguma valstybių iš atitinkamų regionų.

                                    3.

                                    Palankesnė aplinka politinei pažangai, kaip rodo pagal 2 projektą numatytų daugiašalių susitikimų lankomumas, kuris yra didesnis nei atvirų konsultacijų dėl Elgesio kodekso, remiamų pagal Sprendimą 2012/281/BUSP, lankomumas (61 valstybė).

                              3.   Projekto aprašymas

                                    1.

                                    Numatoma surengti iki keturių regioninių arba subregioninių seminarų diskusijoms dėl skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių, daugiausia dėmesio skiriant būsimam Elgesio kodeksui ir jo praktiniam veikimui, įskaitant nacionalinį įgyvendinimo planavimą, kuris sudarytų galimybes pradėti vadovautis Elgesio kodeksu.

                                    2.

                                    Iki keturių nedidelių informavimo renginių suorganizavimas regioniniu ir (arba) tarptautiniu lygiu, pavyzdžiui, vykstant JT Generalinei Asamblėjai ar Nusiginklavimo konferencijai, siekiant propaguoti ir remti kitą proceso etapą.

                                    3.

                                    Sprendimą dėl renginių vietos remdamasis projektą įgyvendinančio subjekto pasiūlymais priims vyriausiasis įgaliotinis, jei įmanoma – konsultuodamasis su ES valstybėmis narėmis.

                        b.

                        2 projektas. Iki trijų daugiašalių susitikimų, kuriuose dalyvautų visos suinteresuotosios valstybės, surengimas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas deryboms remiantis teksto projektu, parengtu per atviras konsultacijas dėl tarptautinio Elgesio kodekso siekiant jį sudaryti ir oficialiai priimti
                        1.   Projekto tikslas

                                    1.

                                    Įgyvendinant JT Vyriausybinių ekspertų grupės ataskaitoje pateiktas rekomendacijas suburti suinteresuotųjų valstybių ir kitų šalių atstovus deryboms dėl pasiūlymo dėl tarptautinio Veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodekso, siekiant priimti Elgesio kodeksą.

                              2.   Projekto rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

                                    1.

                                    Diplomatinio proceso, kuriuo sudarytos sąlygos deryboms dėl pasiūlymo dėl Elgesio kodekso vykti, užtikrinimas, be kita ko, surengiant derybų konferenciją ir konferenciją, kurioje valstybės pareiškia sutikimą vadovautis kodeksu.

                                    2.

                                    Platus tarptautinis pritarimas pasiūlymui dėl Elgesio kodekso, kad tarptautinė bendruomenė galėtų jį priimti ne vėliau kaip 2016 m. pirmą pusmetį.

                              3.   Projekto aprašymas

                                    1.

                                    Iki trijų atvirų daugiašalių susitikimų, kuriuose būtų pakviestos dalyvauti JT valstybės narės ir atitinkamos organizacijos, surengimas, įskaitant:

                                                a)

                                                viena arba dvi derybų konferencijos, kad tarptautinė bendruomenė galėtų redaguoti Elgesio kodekso projektą, parengtą atvirų konsultacijų procese, siekiant parengti galutinę teksto redakciją;

                                                b)

                                                konferenciją, kurioje valstybės pareiškia sutikimą vadovautis Elgesio kodeksu.

                                    2.

                                    Sprendimą dėl renginių vietos remdamasis projektą įgyvendinančio subjekto pasiūlymais priims vyriausiasis įgaliotinis, jei įmanoma – konsultuodamasis su ES valstybėmis narėmis.

                  3.   Procedūriniai aspektai ir koordinavimas

                        a.

                        Siekiant nustatyti bendradarbiavimo procedūras ir tvarką, projektų įgyvendinimą inicijuos Iniciatyvinis komitetas. Iniciatyvinis komitetas reguliariai bent kartą per šešis mėnesius peržiūri projektų įgyvendinimą, be kita ko, pasitelkdamas elektronines priemones ir videokonferencijas bei telekonferencijas.

                        b.

                        Iniciatyvinį komitetą sudarys vyriausiojo įgaliotinio, UNODA, UNIDIR ir prireikus atitinkamų JT institucijų atstovai.

                        c.

                        Sprendimą dėl šio projekto seminarų bei susitikimų vietos ir struktūrinės sudėties remdamasis UNODA ir UNIDIR pateiktais pasiūlymais priims vyriausiasis įgaliotinis, jei įmanoma – konsultuodamasis su ES valstybėmis narėmis.

                  4.   Ataskaitų teikimas ir vertinimas

                        a.

                        Projektą įgyvendinantys subjektai vyriausiajam įgaliotiniui pateikia aprašomąją ataskaitą ir finansinę ataskaitą projekto pirmųjų metų pabaigoje, stengdamiesi, kad šis laikas sutaptų su JT ataskaitų teikimo periodiškumu.

                        b.

                        Užbaigus projektą jį įgyvendinantys subjektai vyriausiajam įgaliotiniui pateiks galutinę ataskaitą.

                        c.

                        Projektą įgyvendinančių subjektų pažangos ir padėties ataskaitos, leidiniai, pranešimai spaudai ir naujienos pateikiami vyriausiajam įgaliotiniui ir Europos Komisijai, kai tik jie paskelbiami.

                  5.   Trukmė

            Planuojama šio projekto įgyvendinimo trukmė yra 24 mėnesiai.
            6.   Naudos gavėjai

                        a.

                        JT valstybės narės.

                        b.

                        Nevyriausybiniai suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinę visuomenę ir pramonę.

                  7.   Trečiųjų šalių atstovai

                        a.

                        Siekiant skatinti regioninę atsakomybę už Tarptautinį veiklos kosminėje erdvėje elgesio kodeksą, pagal šį sprendimą gali būti finansuojamas ne ES ekspertų, įskaitant ekspertus iš atitinkamų regioninių ir tarptautinių organizacijų, dalyvavimas.

                        b.

                        Prireikus bus finansuojamas UNODA, UNIDIR ir UNOOSA atstovų dalyvavimas su šiuo sprendimu susijusioje veikloje.

                  8.   Projektą įgyvendinantis subjektas

                        a.

                        Šio sprendimo techninis įgyvendinimas bus patikėtas UNODA – 1 projekto 3.2 subprojekto (informavimo renginiai), taip pat 2 projekto įgyvendinimas, o UNIDIR – 1 projekto 3.1 subprojekto (regioniniai ir subregioniniai seminarai) įgyvendinimas.

                        b.

                        Atitinkamais atvejais UNODA ir UNIDIR bendradarbiaus su tokiomis institucijomis kaip UNOOSA, tarptautinės ir regioninės organizacijos, analitikų centrai, NVO ir pramonė.


title: 2006 m. vasario 14 d.  Tarybos sprendimas 2006/96/BUSP, dėl Bendrosios pozicijos 2004/179/BUSP dėl ribojančių priemonių prieš Moldovos Respublikos Padnestrės regiono vadovybę įgyvendinimo

text:
15.2.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 44/32

      TARYBOS SPRENDIMAS 2006/96/BUSP
   2006 m. vasario 14 d.
   dėl Bendrosios pozicijos 2004/179/BUSP dėl ribojančių priemonių prieš Moldovos Respublikos Padnestrės regiono vadovybę įgyvendinimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Bendrąją poziciją 2004/179/BUSP (1), ypač į jos 2 straipsnio 1 dalį kartu su Europos Sąjungos sutarties 23 straipsnio 2 dalimi,
   kadangi:

               (1)

               2004 m. vasario 23 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/179/BUSP dėl ribojančių priemonių, susijusių su leidimo atvykti apribojimais, prieš Moldovos Respublikos Padnestrės regiono vadovybę. Šios priemonės buvo atnaujintos Bendrąja pozicija 2006/95/BUSP (2).

               (2)

               Bendrosios pozicijos 2004/179/BUSP I priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, atsižvelgiant į asmenų, kuriems taikomos ribojančios priemonės, funkcijų pasikeitimą,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrosios pozicijos 2004/179/BUSP I priedas pakeičiamas šio sprendimo priede pateiktu tekstu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         K.-H. GRASSER

      (1)  OL L 55, 2004 2 24, p. 68. Bendroji pozicija su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2005/890/BUSP (OL L 327, 2005 12 14, p. 33).

      (2)  Žr. šio Oficialiojo leidinio 31 p.

      PRIEDAS

            „I PRIEDAS
            1 straipsnio 1 dalies pirmoje įtraukoje nurodytų asmenų sąrašas

                        1.

                        SMIRNOV Igor Nikolajevič, prezidentas, gimęs 1941 m. spalio 23 d. Chabarovske, Rusijos Federacijoje, Rusijos piliečio paso Nr. 50 NO. 0337530.

                        2.

                        SMIRNOV Vladimir Igorevič, prezidento sūnus ir Valstybinio muitinės komiteto pirmininkas, gimęs 1961 m. balandžio 3 d. Kupianske (?), Charkovo srityje, Ukrainoje, Rusijos piliečio paso Nr. 50 NO. 00337016.

                        3.

                        SMIRNOV Oleg Igorevič, prezidento sūnus ir Valstybinio muitinės komiteto patarėjas, gimęs 1967 m. rugpjūčio 8 d. Novaja Kachovkoje, Chersono srityje, Ukrainoje, Rusijos piliečio paso Nr. 60 NO. 1907537.

                        4.

                        LEONTJEV Sergej Fedorovič, viceprezidentas, gimęs 1944 m. vasario 9 d. Leontijevkoje, Odesos srityje, Ukrainoje, Rusijos piliečio paso Nr. 50 NO. 0065438.

                        5.

                        MARAKUCA Grigorij Stepanovič, Aukščiausiosios tarybos narys, gimęs 1942 m. spalio 15 d. Teya, Grigoriopolio rajone, Moldovoje, seno pavyzdžio sovietinio paso Nr. 8BM724835.

                        6.

                        KAMINSKIJ Anatolij Vladimirovič, Aukščiausiosios tarybos pirmininko pavaduotojas, gimęs 1950 m. kovo 15 d. Čitoje, Rusijos Federacijoje, seno pavyzdžio sovietinio paso Nr. A25056238.

                        7.

                        ŠEVČUK Evgenij Vasiljevič, Aukščiausiosios tarybos pirmininkas, gimęs 1946 m. birželio 21 d. Novosibirske, Rusijos Federacijoje, seno pavyzdžio sovietinio paso Nr. A25004230.

                        8.

                        LICKAI Valerij Anatoljevič, užsienio reikalų ministras, gimęs 1949 m. vasario 13 d. Tverėje, Rusijos Federacijoje, Rusijos piliečio paso Nr. 51 NO. 0076099, išduotas 2000 m. rugpjūčio 9 d.

                        9.

                        CHAZEJEV Stanislav Galimovič, gynybos ministras, gimęs 1941 m. gruodžio 28 d. Čeliabinske, Rusijos Federacijoje.

                        10.

                        ANTIUFEJEV Vladimir Jurjevič, dar žinomas kaip ŠEVCOV, Vadim, valstybės saugumo ministras, gimęs 1951 m. Novosibirske, Rusijos Federacijoje, Rusijos piliečio pasas.

                        11.

                        KOROLIOV Aleksandr Ivanovič, vidaus reikalų ministras, gimęs 1951 m. Brianske, Rusijos Federacijoje, Rusijos piliečio pasas.

                        12.

                        BALALA Viktor Aleksejevič, gimęs 1961 m. Vinicoje, Ukrainoje.

                        13.

                        AKULOV Boris Nikolajevič, Padnestrės atstovas Ukrainoje.

                        14.

                        ZACHAROV Viktor Pavlovič, Padnestrės prokuroras, gimęs 1948 m. Kamenkoje, Moldovoje.

                        15.

                        LIPOVCEV Aleksej Valentinovič, Muitinės komiteto pirmininko pavaduotojas.

                        16.

                        GUDYMO Oleg Andrejevič, valstybės saugumo ministro pavaduotojas, gimęs 1944 m. rugsėjo 11 d. Almatoje, Kazachstane, Rusijos piliečio paso Nr. 51 NO. 0592094.

                        17.

                        KOSOVSKIJ Eduard Aleksandrovič, Padnestrės respublikinio banko pirmininkas, gimęs 1958 m. spalio 7 d. Floreşti, Moldovoje.“


title: 2016 m. liepos 26 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2016/1632 dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) vadovo skyrimo (EUCAP Sahel Niger/1/2016)

text:
10.9.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 243/6

         POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2016/1632
   2016 m. liepos 26 d.
   dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) vadovo skyrimo (EUCAP Sahel Niger/1/2016)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 16 d. Tarybos sprendimą 2012/392/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Sprendimo 2012/392/BUSP 9 straipsnio 1 dalį Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus EUCAP Sahel Niger politinės kontrolės vykdymo ir strateginio vadovavimo jai tikslu, įskaitant visų pirma sprendimą dėl misijos vadovo skyrimo;

               (2)

               2014 m. gegužės 6 d. PSK priėmė Sprendimą EUCAP Sahel Niger/2/2014 (2), kuriuo Filip DE CEUNINCK paskirtas EUCAP Sahel Niger misijos vadovu nuo 2014 m. gegužės 6 d. iki 2014 m. liepos 15 d.;

               (3)

               2014 m. liepos 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/482/BUSP (3), kuriuo EUCAP Sahel Niger įgaliojimai pratęsiami nuo 2014 m. liepos 16 d. iki 2016 m. liepos 15 d.;

               (4)

               2014 m. liepos 24 d. PSK priėmė Sprendimą EUCAP Sahel Niger/3/2014 (4), kuriuo EUCAP Sahel Niger misijos vadovo Filip DE CEUNINCK įgaliojimai pratęsiami nuo 2014 m. liepos 16 d. iki 2015 m. liepos 15 d.;

               (5)

               2015 m. balandžio 15 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2015/611 (5), kuriuo EUCAP SAHEL Niger misijos vadovo Filip DE CEUNINCK įgaliojimai pratęsiami nuo 2015 m. liepos 16 d. iki 2016 m. liepos 15 d.;

               (6)

               2016 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/1172 (6), kuriuo EUCAP SAHEL Niger įgaliojimai pratęsiami nuo 2016 m. liepos 16 d. iki 2018 m. liepos 15 d.;

               (7)

               2016 m. liepos 22 d. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė Kirsi HENRIKSSON skirti EUCAP SAHEL Niger misijos vadove,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Kirsi HENRIKSSON skiriama Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP SAHEL Niger) vadove nuo 2016 m. rugsėjo 1 d. iki 2017 m. liepos 15 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 26 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         W. STEVENS

      (1)  OL L 187, 2012 7 17, p. 48.

      (2)  2014 m. gegužės 6 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUCAP Sahel Niger/2/2014 dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) vadovo skyrimo (OL L 136, 2014 5 9, p. 26).

      (3)  2014 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas 2014/482/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/392/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) (OL L 217, 2014 7 23, p. 31).

      (4)  2014 m. liepos 24 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUCAP Sahel Niger/3/2014, kuriuo pratęsiami Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) vadovo įgaliojimai (OL L 267, 2014 9 6, p. 5).

      (5)  2015 m. balandžio 15 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2015/611, kuriuo pratęsiami Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) vadovo įgaliojimai (EUCAP Sahel Niger/1/2015) (OL L 101, 2015 4 18, p. 61).

      (6)  2016 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/1172, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/392/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) (OL L 193, 2016 7 19, p. 106).


title: 2008/542/EB: 2008 m. birželio 13 d. Komisijos sprendimas, kuriuo sudaroma Skolinimosi istorijų ekspertų grupė

text:
3.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 173/22

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2008 m. birželio 13 d.
   kuriuo sudaroma Skolinimosi istorijų ekspertų grupė
   (2008/542/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos komunikatas dėl bendrosios rinkos XXI a. Europai (1) 2007 m. lapkritį priimtas kartu su Tarnybų darbiniu dokumentu dėl mažmeninių finansinių paslaugų (2), kuriame pabrėžta, kad prieiga prie skolinimosi duomenų ir galimybė jais naudotis svarbi skatinant konkurencingas mažmeninių finansinių paslaugų rinkas. Jame taip pat paskelbta, kad sudaroma Skolinimosi istorijų ekspertų grupė.

               (2)

               Baltojoje knygoje dėl ES hipotekinių kreditų rinkų integracijos (3) nuspręsta, kad iš hipotekos paskolas teikiančių skolintojų ir tarpininkų turėtų būti reikalaujama prieš suteikiant hipotekos paskolą visomis tinkamomis priemonėmis deramai įvertinti besiskolinančiųjų kreditingumą. Taip pat padaryta išvada, kad hipotekos paskolas teikiantiems skolintojams neturėtų būti sudaromos nepalankios sąlygos pasinaudoti kitų valstybių narių kreditų registrais, o skolinimosi duomenys turėtų būti perduodami sklandžiai ir visiškai laikantis Bendrijos duomenų apsaugos taisyklių.

               (3)

               Komisija siekia nustatyti visas teisines, normines, administracines ir kitokias kliūtis, trukdančias gauti skolinimosi duomenis bei jais keistis, ir laukia patarimų, kaip šalinti šias kliūtis užtikrinant aukšto lygio vartotojų apsaugą.

               (4)

               Ekspertų grupę turėtų sudaryti skolinimosi duomenų srityje kompetentingi asmenys.

               (5)

               Svarbu užtikrinti, kad grupės nariai teiktų nešališkus ekspertų patarimus.

               (6)

               Grupės narių asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (4),

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Komisija sudaro Skolinimosi istorijų ekspertų grupę (toliau – grupė).
   2 straipsnis
   Užduotys
   Grupei skiriamos tokios užduotys:

               —

               nustatyti visas teisines, normines, administracines ir kitokias kliūtis, trukdančias gauti skolinimosi duomenis ir jais keistis. Pirmiausia grupė tiria kartu taikomų kelių skirtingų Bendrijos kreditų registrų tvarkymo bei veikimo metodų galimą poveikį ir nustato ekonomines to pasekmes. Ji nagrinėja esamą padėtį atsižvelgdama ir į vartotojų apsaugą (įskaitant duomenų apsaugą),

               —

               pateikti pasiūlymų, kaip šalinti nustatytas kliūtis. Todėl grupė ieško sprendimų, kaip kuo labiau padidinti skolinimosi duomenų srautus kartu užtikrinant aukšto lygio vartotojų apsaugą.

         3 straipsnis
   Sudėtis. Paskyrimas
   1.   Grupę sudaro ne daugiau kaip 20 narių.
   2.   Grupės nariais Komisija skiria ekspertus, gerai išmanančius grupės įgaliojimų sritį, paskelbusi kvietimą pareikšti norą dalyvauti ir remdamasi pasiūlymais, pateiktais:

               —

               Europos ar nacionalinių asociacijų, atstovaujančių vartotojų ar finansinių paslaugų sektoriaus interesams,

               —

               privačiųjų ar viešųjų valstybių narių įstaigų, renkančių ar apdorojančių skolinimosi duomenis,

               —

               valstybių narių duomenų apsaugos institucijų atstovų,

               —

               mokslinį išsilavinimą turinčių asmenų arba pripažintų skolinimosi duomenų, įskaitant duomenų apsaugą, srities žinovų.

         3.   2 dalyje nurodytos šalys norą dalyvauti grupėje pareiškia raštu.
   4.   Komisija įvertina kiekvieno eksperto tinkamumą remdamasi šiais kriterijais:

               —

               atitinkamos įrodomos žinios ar gebėjimai, susiję su grupės įgaliojimų sritimi,

               —

               neseniai įgyta praktinė kompetencija ar patirtis,

               —

               toks finansų srityje įprastai naudojamos kalbos mokėjimas, kad ekspertas galėtų dalyvauti diskusijose ir rengti ataskaitų projektus ta kalba.

         Pareiškiant norą dalyvauti būtina kartu pateikti dokumentus, įrodančius, kad siūlomas ekspertas atitinka minėtuosius reikalavimus.
   5.   Komisija atrenka ekspertus atsižvelgdama į būtinumą atstovauti visų susijusių suinteresuotųjų šalių interesams. Kaip teigiama Baltojoje knygoje dėl finansinių paslaugų politikos 2005–2010 m., Komisijai itin svarbu, kad naudotojams būtų atstovaujama proporcingai. Be to, remdamasi gautais pasiūlymais, Komisija užtikrina platų geografinį atstovavimą ir lyčių pusiausvyrą grupėje.
   6.   Pripažinti tinkamais, bet nepaskirti pasiūlyti ekspertai gali būti įrašyti į rezervo sąrašą, iš kurio Komisija gali skirti naujus narius vietoje buvusių.
   7.   Taikomos šios nuostatos:

               —

               Nariai, pasiūlyti vartotojų ir finansinių paslaugų sektoriaus interesams atstovaujančių Europos ar nacionalinių asociacijų, arba skolinimosi duomenis renkančių ar juos apdorojančių įstaigų, skiriami kaip suinteresuotųjų šalių atstovai.

               —

               Duomenų apsaugos institucijų nariai skiriami kaip atitinkamų institucijų atstovai.

               —

               Mokslinį išsilavinimą turintys asmenys arba pripažinti žinovai skiriami individualiai.

               —

               Grupės narių įgaliojimai pradeda veikti nuo pirmojo grupės susirinkimo ir baigiasi parengus ataskaitą, ne vėliau kaip 2009 m. gegužės 1 d. Nariai atlieka pareigas, kol juos pakeičia arba baigiasi jų įgaliojimai.

               —

               Tie nariai, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti grupės svarstymuose, atsistatydina arba nesilaiko šiame straipsnyje arba Europos bendrijos steigimo sutarties 287 straipsnyje nustatytų sąlygų, likusiam kadencijos laikotarpiui gali būti pakeisti.

               —

               Narių vardai ir pavardės skelbiamos Europos Komisijos ekspertų grupių registre (5) ir Vidaus rinkos ir paslaugų generalinio direktorato interneto svetainėje. Narių vardai ir pavardės renkamos, tvarkomos ir skelbiamos pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo nuostatas.

               —

               Individualiai paskirti nariai kiekvienais metais pasirašo įsipareigojimą veikti dėl visuomenės interesų ir deklaraciją, kurioje nurodo, ar yra kokių nors interesų, galinčių kliudyti jiems veikti nešališkai.

         4 straipsnis
   Darbas
   1.   Grupei pirmininkauja Komisijos atstovas.
   2.   Komisijai pritarus, konkretiems klausimams nagrinėti gali būti sudaromi pogrupiai, kurių įgaliojimus nustato grupė. Įvykdę užduotis, pogrupiai panaikinami.
   3.   Komisijos atstovas gali kviesti konkrečios srities žinių turinčius ekspertus ir stebėtojus dalyvauti grupės ir darbo grupių veikloje.
   4.   Dalyvaujant grupės ar pogrupių svarstymuose gautos informacijos negalima atskleisti, jei Komisija teigia, kad informacija yra konfidencialaus pobūdžio.
   5.   Paprastai grupė ir jos pogrupiai posėdžiauja Komisijos patalpose pagal Komisijos nustatytą tvarką ir grafiką. Grupės sekretoriatą skiria Komisija. Grupės ir jos pogrupių susirinkimuose gali dalyvauti tos srities interesų turintys Komisijos pareigūnai.
   6.   Grupė priima darbo tvarkos taisykles remdamasi Komisijos priimtomis standartinėmis darbo tvarkos taisyklėmis (6).
   7.   Komisija gali atitinkamo dokumento originalo kalba internete skelbti visas grupės parengtas santraukas, išvadas, dalines išvadas arba darbinius dokumentus.
   5 straipsnis
   Susirinkimų išlaidos
   1.   Komisija kompensuoja su grupės veikla susijusias narių kelionės ir pragyvenimo išlaidas pagal Komisijoje galiojančias nuostatas (7). Už atliekamas pareigas nariams atlyginimas nemokamas.
   2.   Susirinkimų išlaidos kompensuojamos neviršijant atitinkamam padaliniui pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 13 d.

            Komisijos vardu

         Charlie McCREEVY

            Komisijos narys

      (1)  COM(2007) 724 galutinis.

      (2)  SEC(2007) 1520.

      (3)  COM(2007) 807.

      (4)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

      (5)  http://ec.europa.eu/secretariat_general/regexp/

      (6)  Dokumento SEC(2005) 1004 III priedas.

      (7)  2007 m. gruodžio 5 d. Komisijos sprendimas C(2007) 5858.