title: 2013/81/ES: 2013 m. vasario 13 d. Komisijos sprendimas, kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl Kazachstano Respublikos kilmės baltojo fosforo, dar vadinamo elementiniu arba geltonuoju fosforu, importo

text:
14.2.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 43/38

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2013 m. vasario 13 d.
   kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl Kazachstano Respublikos kilmės baltojo fosforo, dar vadinamo elementiniu arba geltonuoju fosforu, importo
   (2013/81/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
   pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   INICIJAVIMAS

               (1)

               2011 m. gruodžio 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (2) Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl Kazachstano Respublikos (toliau – Kazachstanas arba nagrinėjamoji šalis) kilmės baltojo fosforo, dar vadinamo elementiniu arba geltonuoju fosforu, importo į Sąjungą inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

               (2)

               Tyrimas inicijuotas 2011 m. lapkričio 7 d. gavus Thermphos International BV (toliau – skundo pateikėjas), vienintelio Sąjungoje baltojo fosforo gamintojo, pagaminančio visą baltąjį fosforą Sąjungoje, pateiktą skundą. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

         2.   SU TYRIMU SUSIJUSIOS ŠALYS

               (3)

               Komisija apie tyrimo iniciavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, vieninteliam žinomam eksportuojančiam nagrinėjamosios šalies gamintojui, gamintojui panašioje šalyje, importuotojams, prekiautojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir Kazachstano atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

               (4)

               Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. Visos suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.

               (5)

               Kad žinomas susijęs eksportuojantis Kazachstano gamintojas galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija šiam eksportuojančiam gamintojui išsiuntė prašymo formą. Be to, Komisija išsiuntė prašymo formą Kazachstano valdžios institucijoms. Vienintelis žinomas eksportuojantis Kazachstano gamintojas pranešė apie save ir prašė taikyti RER.

               (6)

               Komisija išsiuntė klausimyną žinomam eksportuojančiam susijusios šalies gamintojui ir skundo pateikėjui; jie Komisijai pateikė atsakymus.

               (7)

               Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų, kurie galėjo būti susiję su šiuo tyrimu, skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją pateikė tik septynios bendrovės. Jos nurodė esančios nagrinėjamojo produkto importuotojos ir (arba) naudotojos. Atsižvelgiant į nedidelį apie save pranešusių importuotojų skaičių, nuspręsta, kad atranka nebūtina. Vėliau Komisija šioms šalims išsiuntė tiek importuotojams, tiek naudotojams skirtą klausimyną. Be to, per 30 bendrovių pranešė apie save kaip naudotojos, ir Komisija joms išsiuntė naudotojų klausimyną. Penkios bendrovės atsiuntė atsakymus į abu klausimynus, viena bendrovė – į importuotojų klausimyną ir septynios bendrovės – į naudotojų klausimyną. Pažymėtina, kad vienas naudotojas vėliau nusprendė nebendradarbiauti.

               (8)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų, ir atliko tikrinimus šių bendrovių patalpose:

                           a)

                           Sąjungos gamintojo

                              Thermphos International BV, Vlisingenas, Nyderlandai;

                           b)

                           eksportuojančio nagrinėjamosios šalies gamintojo

                              Kazhposphate LLC, Almata, Kazachstano Respublika;

                           c)

                           importuotojo

                              Ciech SA, Varšuva, Lenkija;

                           d)

                           naudotojo

                              Zaklady Chemiczne Alwernia SA, Alvernija, Lenkija;

                           e)

                           importuotojų ir (arba) naudotojų

                              Fosfa akciová společnost, Bržeclavas, Čekija;

                              ICL-IP Bitterfeld GmbH, Biterfeldas, Vokietija;

                              Italmatch Chemicals Spa, Genuja, Italija.

         3.   TIRIAMASIS LAIKOTARPIS

               (9)

               Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2011 m. sausio 1 d. – 2011 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         4.   LAIKINŲJŲ PRIEMONIŲ NENUSTATYMAS

               (10)

               Nuspręsta, kad nustatyti laikinąsias priemones netikslinga, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad būtina atlikti tolesnę tam tikrų priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų aspektų analizę.

               (11)

               Visoms suinteresuotosioms šalims nusiųstas informacinis dokumentas, kuriame pateikti svarbiausi faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis nuspręsta nenustatyti laikinųjų priemonių (toliau – informacinis dokumentas). Kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabų dėl informaciniame dokumente nurodytų faktų. Šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

         5.   ŠALIŲ TEISĖS IR KONFIDENCIALUMAS

               (12)

               Kadangi Sąjungos pramonę sudaro tik vienas gamintojas, konfidencialius duomenis teko indeksuoti arba pateikti nurodant ribinius dydžius. Be to, dėl tų pačių priežasčių, kadangi Sąjungos rinkoje yra tik vienas eksportuojantis gamintojas ir nedaug importuotojų, visi duomenys, susiję su suvartojimu, importo iš nagrinėjamosios šalies ir kitų šalių apimtimi bei importo kainomis, turėjo būti indeksuoti. Panašiai dėl nedidelio naudotojų skaičiaus dažniausiai nebuvo galima pateikti faktinių jų duomenų.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   1.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

               (13)

               Nagrinėjamasis produktas yra Kazachstano kilmės baltasis fosforas, dar vadinamas elementiniu arba geltonuoju fosforu, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2804 70 00 (toliau – baltasis fosforas arba nagrinėjamasis produktas).

               (14)

               Baltasis fosforas yra įvairios paskirties cheminis elementas, gaunamas iš fosfatinių uolienų. Baltasis fosforas yra naudojamas kaip pirminis nerūgštinės paskirties produktas daugiausia vaistų ir žemės ūkio cheminių medžiagų gamybai, fosforo rūgšties ir jos darinių, naudojamų maisto produktuose ir plovikliuose, gamybai ir fosforo lydinių, kurie gali būti naudojami metalurgijoje, gamybai. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas yra tik vienos rūšies.

         2.   PANAŠUS PRODUKTAS

               (15)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamo ir parduodamo baltojo fosforo bei nagrinėjamojoje šalyje gaminamo ir į Sąjungą eksportuojamo baltojo fosforo pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Atsižvelgiant į nustatytą rinkos ekonomikos režimą, kaip nurodyta 14–17 konstatuojamosiose dalyse, ir į tai, kad panašios rinkos gamintojo duomenys nebuvo naudojami, panašaus produkto, gaminamo ir parduodamo panašioje rinkoje, atžvilgiu toks režimas nenustatytas.

         C.   DEMPINGAS

   1.   RINKOS EKONOMIKOS REŽIMAS (RER)

               (16)

               Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su Kazachstano kilmės importuojamais produktais susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė eksportuojančiam gamintojui, kuris, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1–6 dalis. Trumpai ir tik dėl aiškumo pateikiami apibendrinti kriterijai:

                           1 kriterijus.

                           —

                           Verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes;

                           2 kriterijus.

                           —

                           Bendrovės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių, rinkinį;

                           3 kriterijus.

                           —

                           Nėra iškraipymų, likusių iš ne rinkos ekonomikos sistemos;

                           4 kriterijus.

                           —

                           Bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas pastovumas ir teisinis tikrumas;

                           5 kriterijus.

                           —

                           Valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

               (17)

               Vienintelis žinomas eksportuojantis Kazachstano gamintojas (toliau – eksportuojantis gamintojas) prašė taikyti RER ir pateikė prašymo formą. Komisija pateiktą informaciją patikrino susijusios bendrovės patalpose.

               (18)

               Remiantis patikrintais įrodymais padaryta išvada, kad bendrovė atitinka visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus reikalavimus ir jai gali būti taikomas RER.

               (19)

               Komisija apie RER tyrimo išvadas pranešė eksportuojančiam gamintojui, Kazachstano valdžios institucijoms ir skundo pateikėjui, suteikdama jiems galimybę pateikti pastabų.

               (20)

               Skundo pateikėjas teigė, kad eksportuojantis gamintojas yra susijęs su Kazachstano valstybe ir kad bendrovė nepateikė įrodymų dėl kontrolinio jos akcijų paketo nuosavybės. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad pagal Kazachstano įstatymus bendrovė yra komanditinė ūkinė bendrija, o jos tiesioginiai akcininkai yra dvi privačios bendrovės. Patikrinus nustatyta, kad valstybei tiesiogiai ar netiesiogiai bendrovės akcijos nepriklauso. Todėl atlikus tyrimą patvirtinta, kad bendrovė yra visiškai privati. Todėl šie skundo pateikėjo teiginiai buvo atmesti.

               (21)

               Taip pat teigta, kad bendrovė turi bendrąją įmonę su valstybės įmone arba valstybės finansuojama įmone, kuri suteikia išskirtines galimybes gauti valstybės finansavimą. Nors atlikus tyrimą patvirtinta, kad bendroji įmonė yra, per TL ji nevykdė jokios veiklos, jos veikla susijusi tik su sieros rūgštimi, o šis verslo sektorius nesusijęs su baltuoju fosforu. Todėl šie teiginiai buvo atmesti.

               (22)

               Buvo išnagrinėta pagrindinių bendrovės sprendimų priėmimo organų – vykdomosios ir priežiūros valdybų – sudėtis ir veikimas. Atlikus tyrimą valstybės kišimosi nenustatyta.

               (23)

               Be to, skundo pateikėjas teigė, kad bendrovės gamybos sąnaudos, visų pirma vienos pagrindinių žaliavų – fosfatinių uolienų, kasybos sąnaudos, buvo iškreiptos ir neatspindėjo įprastų rinkos ekonomikos sąlygų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrovei fosfatinės uolienos buvo tiekiamos iš susijusių kasyklų Kazachstane, eksploatuojamų pagal išimtines teises. Šios teisės buvo įsigytos, įvertintos tikrąja verte ir tinkamai apskaitytos. Be to, bendrovė mokėjo įmonių pajamų mokestį, mineralinių išteklių gavybos mokestį ir dengė kitas susijusias sąnaudas, kurių dydis buvo toks pats, kaip bet kurio kito Kazachstano mineralinių išteklių gavybos subjekto. Su šiomis prievolėmis susiję finansiniai įsipareigojimai buvo įtraukti į bendrovės visas veiklos sąnaudas. Tuo remiantis padaryta išvada, kad iš esmės valstybės kišimosi nebuvo, o su fosfatinių uolienų gavyba susijusios sąnaudos nebuvo iškreiptos. Todėl šie skundo pateikėjo teiginiai buvo atmesti.

               (24)

               Elektros energiją, kuri sudaro didelę visų gamybos sąnaudų dalį, tiekia nesusiję tiekėjai. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutinė elektros energijos kaina buvo mažesnė nei vidutinė kitiems pramoniniams Kazachstano naudotojams nustatyta kaina. Tačiau bendrovė yra viena didžiausių energijos vartotojų šalyje ir nustatyta, kad tokia praktika neprieštarauja rinkos ekonomikos principams. Skundo pateikėjas teigė, kad bendrovei buvo taikomi lengvatiniai elektros energijos perdavimo naudojantis valstybiniais perdavimo tinklais tarifai. Tačiau tyrimo metu šis teiginys nebuvo patvirtintas. Todėl padaryta išvada, kad elektros energijos sąnaudų srityje iš esmės valstybės kišimosi nebuvo ir šie skundo pateikėjo teiginiai buvo atmesti.

               (25)

               Visos kitos pagrindinės žaliavos – koksas, smulkiosios fosfatinės anglys (angl. fine phosphate coals), kvarcitas, elektrodai, paplotis (angl. cake) ir silikatinė rūda – buvo įsigyjamos iš nesusijusių tiekėjų tarptautinėje rinkoje, daugiausia Kinijoje ir Rusijoje, arba vietoje. Atlikus tyrimą valstybės kišimosi perkant šias medžiagas ar nustatant jų kainas nenustatyta.

               (26)

               Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad nors Kazachstane veikia atitinkama teisinė sistema, darbo ir socialinių darbuotojų teisių valstybė iš esmės nepaiso ir tai turėjo poveikio bendrovės mokamam darbo užmokesčiui ir darbo sąnaudoms. Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrovės vadovybė darbuotojus laisvai samdo bei atleidžia ir moka teisėtą minimalų darbo užmokestį. Nustatyta, kad laikomasi visų taikytinų Kazachstano teisės aktų ir bendrovė su kiekvienu darbuotoju yra sudariusi individualias darbo sutartis. Todėl atlikus tyrimą valstybės kišimosi nenustatyta ir šie skundo pateikėjo teiginiai buvo atmesti.

               (27)

               Galiausiai skundo pateikėjas teigė, kad labai tikėtina, jog pardavimas vidaus rinkoje buvo ribojamas, nes baltojo fosforo Kazachstano vidaus rinkoje nebuvo parduota. Tačiau bendrovės verslo leidime nebuvo nurodyti jokie pardavimo apribojimai – nei vidaus, nei eksporto rinkoje. Kazachstano vidaus rinkoje baltojo fosforo nebuvo parduota todėl, kad Kazachstane nėra nei baltojo fosforo paklausos, nei perdirbimo pajėgumų. Todėl šie skundo pateikėjo teiginiai buvo atmesti.

               (28)

               Bendrovė turėjo vieną pagrindinių apskaitos įrašų, kurių auditą kasmet pagal tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus atlieka nepriklausomos audito įmonės ir kurie taikomi įvairiems tikslams, rinkinį.

               (29)

               Iš bendrovės finansinių ataskaitų matyti, kad ji teikė nemokamas paskolas, tačiau jos buvo visiškai grąžintos per TL. Paskolos be palūkanų tarp susijusių ar net nesusijusių bendrovių pačios savaime neprieštarauja tarptautiniams apskaitos standartams, tačiau jos leidžiamos pagal tam tikras sąlygas, kaip antai atskaitomybės reikalavimo laikymasis ir jų nurodymas finansinėse ataskaitose. Atlikus tyrimą su tuo susijusių pažeidimų nenustatyta ir visų apskaitos reikalavimų buvo laikytasi.

               (30)

               Bendrovei buvo taikomi atitinkami bankroto ir nuosavybės įstatymai, kuriais bendrovėms siekiama užtikrinti teisinį tikrumą ir veiklos stabilumą. Nenustatyta, kad šie įstatymai bendrovei būtų netaikomi ir kad ji jų nevykdytų.

               (31)

               Atlikus tyrimą apribojimų dėl užsienio valiutos naudojimo ir keitimo nenustatyta. Bendrovės užsienio valiutos keitimo sandoriai buvo atlikti rinkos verte ir ji galėjo laisvai disponuoti savo lėšomis.

         2.   NORMALIOJI VERTĖ

               (32)

               Atsižvelgiant į 14 konstatuojamojoje dalyje išdėstytas išvadas dėl bendrovės prašymo taikyti RER, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalimis.

               (33)

               Per TL bendrovė nepardavė baltojo fosforo vidaus rinkoje; kitų baltojo fosforo pardavėjų ar gamintojų Kazachstane nebuvo. Todėl normalioji vertė negalėjo būti nustatyta remiantis pardavimo vidaus rinkoje kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, remiantis nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudomis, prie kurių buvo pridėtos pagrįstos pardavimo, bendrosios ir administracinės (PBA) išlaidos bei pelnas.

               (34)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad į nurodytas gamybos sąnaudas nebuvo įskaičiuotos kasybos teisių amortizacijos sąnaudos, todėl jas reikėjo pridėti. Šiuo atžvilgiu tinkama suma laikyta nagrinėjamojo produkto kasybos teisių, įvertintų tikrąja verte, metinė amortizacijos suma.

               (35)

               Atskleidus informacinį dokumentą, eksportuojantis gamintojas teigė, kad remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi, sąnaudos turėjo būti nustatytos pagal šalies, kurios atžvilgiu atliekamas tyrimas, įrašus. Kadangi kasybos teisių amortizacijos sąnaudos buvo nurodytos tik eksportuojančio gamintojo pagrindinės bendrovės, esančios ne Kazachstane, apskaitoje ir kadangi tyrimas šios bendrovės atžvilgiu nebūtų atliekamas, eksportuojančio gamintojo sąnaudos neturėjo būti nustatytos remiantis šios bendrovės apskaitoje nurodyta informacija.

               (36)

               Kadangi fosfatinių uolienų kasyklos yra Kazachstane ir kadangi eksportuojantis gamintojas kasė fosfato uolienas baltojo fosforo gamybai, eksportuojančio gamintojo apskaitoje nurodytos sąnaudos iš tiesų turėjo apimti kasybos teisių amortizacijos sąnaudas. Todėl remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi, eksportuojančio gamintojo apskaitoje nebuvo pagrįstai nurodyta sąnaudų, susijusių su tiriamojo produkto gamyba ir pardavimu. Todėl pateisinama atitinkamai pakoreguoti nurodytas sąnaudas.

               (37)

               Pagrindinės bendrovės ataskaitos buvo visos grupės konsoliduotosios ataskaitos, t. y. jose taip pat pateikti eksportuojančio Kazachstano gamintojo veiklos duomenys. Nurodytos kasybos teisės buvo susijusios su visa kasybos veikla, įskaitant susijusias su eksportuojančio gamintojo baltojo fosforo gamyba. Todėl atsižvelgiant į tai pateisinama pakoreguoti nurodytas gamybos sąnaudas.

               (38)

               Eksportuojantis gamintojas toliau teigė, kad į nurodytas amortizacijos sąnaudas buvo įtrauktos bendrovės grupės visų kasybos teisių, susijusių su įvairių produktų, įskaitant baltąjį fosforą, gamyba, visos amortizacijos sąnaudos. Tačiau amortizacijos sąnaudų suma, pridėta prie nurodytų baltojo fosforo gamybos sąnaudų, turėtų būti susijusi tik su tiesioginėmis baltojo fosforo gamybos amortizacijos sąnaudomis. Į šį teiginį atsižvelgta ir gamybos sąnaudos buvo atitinkamai pakoreguotos visas amortizacijos sąnaudas priskyrus prie vien su baltojo fosforo gamyba susijusios veiklos.

               (39)

               PBA išlaidų ir pelno nustatymas pagrįstas tos pačios bendrosios kategorijos produktų gamybos ir pardavimo vidaus rinkoje faktinėmis sumomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies b punktą, kadangi Kazachstano vidaus rinkoje nebuvo kitų baltojo fosforo gamintojų. Šiuo tikslu daugiausia buvo atsižvelgta į cheminius produktus, kaip antai trąšas ir kitus baltojo fosforo darinius.

               (40)

               Atskleidus informacinį dokumentą, eksportuojantis gamintojas nurodė, kad sumos, į kurias atsižvelgta nustatant su „kitais produktais“ susijusį pelną, yra netinkamos. Visų pirma teigta, kad kai kurių šių produktų ir baltojo fosforo gamybos procesas ir jų pardavimo sąlygos labai skyrėsi, todėl šiems produktams nustatytas didesnis pardavimo pelno dydis. Nurodyta, kad nustatant pelno dydį siekiant apskaičiuoti normaliąją vertę, pelno sumos turėtų būti nustatomos remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu, t. y. bet kokiu kitu pagrįstu metodu. Šiuo atžvilgiu nurodyta, kad turėtų būti atsižvelgta į pelną, gautą baltąjį fosforą pardavus eksportui į Sąjungą arba kitas trečiąsias šalis, arba į šių pelno dydžių vidurkį. Galiausiai nurodyta, kad jei nepritariama nė vienam nurodytam teiginiui, turėtų būti atsižvelgiama į pagrindinės bendrovės vidutinį visų produktų gamybos ir pardavimo pelno dydį per TL.

               (41)

               Informacija, susijusi su skirtingais „kitų produktų“ gamybos procesais ir skirtingomis jų pardavimo sąlygomis, buvo pateikta tik tyrimo pabaigoje ir nepagrįsta jokiais patvirtinamaisiais įrodymais. Nenurodyta, ar šie tariami skirtumai turėjo kokio nors poveikio pardavimo kainoms ir galiausiai pelno dydžiams. Galiausiai eksportuojantis gamintojas neįrodė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą taikant kurią nors minėtą metodiką rezultatai būtų tikslesni, palyginti su rezultatais, gautais taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies b punkte nurodytą metodiką. Visų pirma nepaaiškinta, kaip pardavimo eksportui sąlygos galėtų būti panašios į pardavimo vidaus rinkoje sąlygas, ir todėl būtų laikomos tinkamu pakaitiniu rodikliu pardavimui vidaus rinkoje apskaičiuoti. Todėl šie teiginiai turėjo būti atmesti.

         3.   EKSPORTO KAINA

               (42)

               Visas į Sąjungą eksportuojamas nagrinėjamasis produktas buvo parduotas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis per TL faktiškai sumokėta arba mokėtina nagrinėjamojo produkto kaina.

               (43)

               Atskleidus informacinį dokumentą, eksportuojantis gamintojas teigė, kad naudota eksporto kaina buvo neteisinga. Patikslinta, kad eksporto kaina buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, kurią eksportuojantis gamintojas pateikė per tyrimą, ir kad pagrindo šiems duomenims taisyti nėra. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

         4.   PALYGINIMAS

               (44)

               Apskaičiuota normalioji vertė ir eksporto kaina buvo palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

               (45)

               Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti koregavimai, atsižvelgiant į gabenimą nagrinėjamojoje šalyje ir Sąjungoje, tvarkymo bei papildomas sąnaudas ir kredito sąnaudas, jei jos, kaip nustatyta, buvo adekvačios, tikslios ir pagrįstos patikrintais įrodymais.

         5.   DEMPINGO SKIRTUMAI

               (46)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas eksportuojančiam Kazachstano gamintojui buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.

               (47)

               Atsižvelgiant į maksimalų bendradarbiavimo lygį, nes vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui apimtis sudarė 100 %, visos šalies mastu nustatytas toks pats muito dydis, kaip ir bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui.

               (48)

               Remiantis pirmiau nurodyta metodika, nustatyti tokie procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai:

                           Bendrovė

                           Dempingo skirtumas

                              Kazphosphate LLC

                           10,5 %

                           Visos kitos bendrovės

                           10,5 %

         D.   ŽALA

   1.   SĄJUNGOS GAMYBA IR SĄJUNGOS PRAMONĖ

               (49)

               Skundą pateikė vienintelis Sąjungos baltojo fosforo gamintojas Thermphos International B.V. (toliau – skundo pateikėjas), kuris pagamina visą baltąjį fosforą Sąjungoje.

               (50)

               Todėl šis skundo pateikėjas sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

               (51)

               Atskleidus informacinį dokumentą, Thermphos International B.V iškelta bankroto byla, o 2012 m. lapkričio 21 d. Bredos apylinkės teismas priėmė sprendimą bendrovę likviduoti. Todėl Sąjungos pramonė nutraukė baltojo fosforo gamybą. Tačiau Sąjungos pramonė pranešime spaudai nurodė turinti pakankamai baltojo fosforo atsargų ir galinti kelis mėnesius jas tiekti patronuojamosioms bendrovėms, gaminančioms vartotojų grandies produktus. Sąjungos pramonė savo ruožtu vykdo prižiūrimo baltojo fosforo gamyklų veiklos nutraukimo darbus. Tuo pačiu metu vyksta derybos dėl galimo perėmimo, siekiant trumpuoju laikotarpiu atnaujinti baltojo fosforo gamybą.

               (52)

               Kelios suinteresuotosios šalys pareiškė, kad atsižvelgiant į šį pokytį, tyrimas turėtų būti nedelsiant nutrauktas, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonė veiklos nebevykdo. Dėl šių teiginių pažymėtina, kad Sąjungos pramonė baltąjį fosforą gamino visu TL ir kad kol vyksta bankroto procedūra ir derybos dėl galimo perėmimo, vis dar neaišku, ar baltojo fosforo gamyba bus iš tiesų nutraukta visam laikui, ar tik laikinai sustabdyta. Vadinasi, per anksti daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė veiklos nebevykdo. Todėl prašymai šiuo pagrindu nutraukti tyrimą buvo atmesti.

         2.   SUSIJUSIOS SĄJUNGOS RINKOS NUSTATYMAS

               (53)

               Sąjungos pramonė yra vertikaliai integruota ir didelė jos produkcijos dalis buvo skirta uždarajam naudojimui. Nustatyta, kad vienintelis Sąjungos gamintojas didelę pagaminto baltojo fosforo dalį panaudojo kaip žaliavą įvairiems vartotojų grandies produktams, daugiausia naudojamiems farmacijos, žemės ūkio, maisto ir cheminių medžiagų sektoriuose, gaminti. Toks uždarajam naudojimui skirtas baltasis fosforas nepateko į atvirąją rinką ir tiesiogiai nekonkuravo su importuojamu nagrinėjamuoju produktu. Tuo tarpu atvirojoje rinkoje parduoti skirta produkcija tiesiogiai konkuravo su importuojamu nagrinėjamuoju produktu.

               (54)

               Todėl siekiant nustatyti, ar Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, manyta, kad tikslinga nagrinėjant tam tikrus žalos rodiklius kur įmanoma atskirti Sąjungos pramonės produkcijos pardavimą atvirojoje rinkoje ir uždarojoje rinkoje.

               (55)

               Vertinant pelningumą ir grynųjų pinigų srautą, atliekant analizę daugiausia dėmesio skirta atvirajai rinkai, nes kainos uždarojoje rinkoje neatspindėjo rinkos kainų, ir tai turėjo poveikio šiems rodikliams. Kalbant apie investicijų grąžą, kadangi neįmanoma atskirti investicijų, susijusių su atvirojoje rinkoje parduodamu produktu, ir susijusių su uždarojoje rinkoje parduodamu produktu, investicijų grąža buvo vertinta visos rinkos lygmeniu. Suvartojimas, pardavimo apimtis, pardavimo kainos ir rinkos dalys Sąjungos rinkoje analizuoti ir vertinti taip pat atsižvelgiant į atvirojoje rinkoje vyraujančią padėtį, jei sandoriai vykdyti įprastinėmis rinkos sąlygomis, t. y. laisvai pasirenkant tiekėjus. Vis dėlto atsižvelgta ir į šių rodiklių pokyčius uždarojoje rinkoje ir jie palyginti su atvirosios rinkos duomenimis, kad būtų nustatyta, ar dėl padėties uždarojoje rinkoje išvados, pagrįstos vien tik atvirosios rinkos analize, galėjo būti kitokios.

               (56)

               Tačiau nustatyta, kad toliau nurodyti su Sąjungos pramone susiję ekonominiai rodikliai turėtų būti nagrinėjami atsižvelgiant į visą veiklą (įskaitant Sąjungos pramonės uždarąjį naudojimą): gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, augimas, investicijos, atsargos, užimtumas, našumas, darbo užmokestis, pajėgumas padidinti kapitalą ir dempingo skirtumo dydis. Taip yra todėl, kad importas dempingo kaina gali paveikti šiuos rodiklius neatsižvelgiant į tai, ar produktas yra perleidžiamas tolesniam gamybos etapui bendrovėje ar bendrovių grupėje, kad būtų toliau perdirbtas, ar parduodamas atvirojoje rinkoje. Toliau uždaroji ir atviroji rinka kartu vadinamos „visa rinka“.

               (57)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žalos rodiklių analizė turėtų būti pagrįsta visa rinka, nes vien atvirąja rinka pagrįsta analize padėtis nebūtų tinkamai įvertinta, atsižvelgiant į ypatingą Sąjungos pramonės statusą, t. y. vyraujantį uždarąjį naudojimą, dėl kurio ji tariamai nelaikoma tikra baltojo fosforo tiekėja atvirojoje rinkoje.

               (58)

               Kaip minėta 55 konstatuojamojoje dalyje, vertinant pelningumą ir grynųjų pinigų srautą analizuota atviroji rinka. Tai lėmė faktas, kad kainos uždarojoje rinkoje neatspindėjo rinkos kainų, ir tai turėjo poveikio šiems rodikliams. Be to, atliekant tyrimą daugiausia dėmesio skirta atvirajai rinkai, nes uždarojoje rinkoje parduodami produktai nekonkuravo su atvirojoje rinkoje parduodamais produktais, įskaitant importuojamus dempingo kaina. Suinteresuotoji šalis nepaaiškino, kodėl uždarąją rinką aprėpianti analizė būtų prasmingesnė. Kalbant apie visus kitus rodiklius, kai tikslinga, buvo atlikta veiklos visoje rinkoje analizė ir atskira veiklos atvirojoje ir uždarojoje rinkoje analizė. Todėl į Sąjungos pramonės veiklą visose rinkose buvo tinkamai atsižvelgta, kai tikslinga, ir šis teiginys buvo atmestas.

               (59)

               Be to, ta pati suinteresuotoji šalis tvirtino, kad nagrinėdama žalos rodiklių pokyčius, Komisija lygino padėtį nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje ir pabaigoje, užuot nagrinėjusi konkrečias tendencijas per visą nagrinėjamą laikotarpį. Iš tiesų Komisija paprastai vertina žalos rodiklius nagrinėjamuoju laikotarpiu ir apibūdina, kai taikoma, galimus žalos rodiklių pokyčių svyravimus. Tai padaryta ir šiame tyrime. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

         3.   SĄJUNGOS SUVARTOJIMAS

               (60)

               Sąjungos suvartojimas visoje rinkoje nustatytas visą baltojo fosforo importo iš visų šaltinių apimtį, gautą remiantis Eurostato ir patikrintais eksportuojančio gamintojo ir bendradarbiaujančių importuotojų ir (arba) naudotojų duomenimis, sudėjus su visa Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir uždarajam naudojimui skirta Sąjungos pramonės produkcija. Suvartojimas atvirojoje rinkoje nustatytas atėmus uždarajam naudojimui skirtą Sąjungos pramonės produkciją.

               (61)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad KN kodas apima ir importuojamą raudonąjį fosforą. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu iš nagrinėjamosios šalies raudonasis fosforas nebuvo importuojamas. Be to, gauta nedaug įrodymų apie iš kitų trečiųjų šalių importuojamą raudonąjį fosforą. Remiantis šiais įrodymais, jei raudonasis fosforas ir buvo importuojamas, tai labai nedideliu kiekiu.

               (62)

               Suinteresuotosioms šalims atskleistame informaciniame dokumente prie uždarojo naudojimo duomenų per klaidą buvo priskirti Sąjungos pramonės importo iš Kazachstano duomenys, kurie iš 1 lentelės buvo atitinkamai išbraukti. Tai nedarė poveikio Sąjungos suvartojimo tendencijoms atvirojoje rinkoje.

               (63)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyti tokie Sąjungos suvartojimo pokyčiai:

                  1   lentelė

                  Suvartojimas Sąjungoje

                           Indeksas 2008 m. = 100

                           2008

                           2009

                           2010

                           TL

                           Visa rinka

                           100

                           74

                           96

                           103

                           Uždaroji rinka

                           100

                           119

                           109

                           117

                           Atviroji rinka

                           100

                           54

                           91

                           98

                                          Šaltinis.

                                       Eurostatas ir suinteresuotųjų šalių klausimyno atsakymuose pateikta informacija.

               (64)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas visoje Sąjungos rinkoje išaugo 3 %, o uždarojoje rinkoje – 17 % ir svyravo nagrinėjamuoju laikotarpiu, o suvartojimas atvirojoje rinkoje laikotarpiu nuo 2008 m. iki TL sumažėjo 2 %

         4.   IMPORTAS IŠ NAGRINĖJAMOSIOS ŠALIES
   4.1.   Apimtis ir rinkos dalis

               (65)

               Lentelėje pateikiami importo iš nagrinėjamosios šalies apimties ir rinkos dalies pokyčiai.

                  2   lentelė

                  Importas iš Kazachstano

                           (Indeksas 2008 m. = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           TL

                           Importo iš Kazachstano apimtis

                           100

                           57

                           108

                           132

                           Rinkos dalis atvirojoje rinkoje

                           100

                           107

                           120

                           136

                                          Šaltinis.

                                       Eurostatas ir suinteresuotųjų šalių klausimyno atsakymuose pateikta informacija.

               (66)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies padidėjo 32 % Dėl to atvirojoje rinkoje rinkos dalis tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 36 % Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo rinkos dalis atvirojoje rinkoje per TL buvo labai didelė.

               (67)

               Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nagrinėjamojo produkto importo apimtis labai sumažėjo po TL ir kad į šį pokytį turėtų būti tinkamai atsižvelgta žalos analizėje. Šis teiginys buvo nepagrįstas, nes remiantis turima informacija matyti, kad importas po TL liko panašus į importą TL. Be to, pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį, išvadose paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

         4.2.   Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas

               (68)

               Lentelėje pateikiami vidutinių importo iš nagrinėjamosios šalies kainų atvirojoje rinkoje pokyčiai.

                  3   lentelė

                  Importo iš Kazachstano kaina

                           (Indeksas 2008 m. = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           TL

                           Importo kainos

                           100

                           84

                           75

                           81

                                          Šaltinis.

                                       Eurostatas ir eksportuojančio gamintojo klausimyno atsakymuose pateikta informacija.

               (69)

               Nors, palyginti su 2010 m., per TL kainos padidėjo, bendros vidutinės importo iš nagrinėjamosios šalies kainos nuo 2008 m. iki TL sumažėjo 19 %

               (70)

               Siekiant įvertinti priverstinį kainų mažinimą vidutinės Sąjungos pramonės kainos atvirojoje rinkoje palygintos su vidutinėmis importo iš nagrinėjamosios šalies kainomis. Atitinkamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos prireikus buvo pakoreguotos pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis, t. y. atskaitytos gabenimo Sąjungoje sąnaudos, nuolaidos ir lengvatos. Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo importo kainos be nuolaidų prireikus buvo pakoreguotos pagal CIF kainas Sąjungos pasienyje ir tinkamai atsižvelgiant į muitinio įforminimo išlaidas ir išlaidas po importo.

               (71)

               Palyginus nustatyta, kad per TL eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto importo kainos Sąjungoje buvo tokios, kad Sąjungos pramonės kainos turėjo būti priverstinai sumažintos. Remiantis patikrintais bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo duomenimis, vidutinis priverstinio kainų mažinimo lygis, išreiškus procentine Sąjungos pramonės kainų dalimi, buvo 30–40 % Šis priverstinio kainų mažinimo lygis sutapo su neigiamu kainų pokyčiu ir žymiu kainų smukdymu Sąjungos rinkoje.

         5.   SĄJUNGOS PRAMONĖS EKONOMINĖ PADĖTIS
   5.1.   Bendrosios aplinkybės

               (72)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turėję poveikio Sąjungos pramonei nuo 2008 m. iki TL pabaigos.

               (73)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad 2008 m. yra netinkamas atskaitos taškas, nes šie metai Sąjungos pramonei buvo nepaprastai sėkmingi. Atskleidus informacinį dokumentą, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad 2007-ieji metai turėjo būti naudojami kaip atskaitos taškas nagrinėjant žalos tendencijas, svarbias žalos vertinimui. Pažymėtina, kad 2008 m. buvo pelningi visam fosfatų sektoriui, o ne tik Sąjungos pramonei. Be to, 2009 m. taip pat buvo išskirtiniai dėl ekonomikos krizės, o 2007 m. eksportuojantis Kazachstano gamintojas ir Sąjungos pramonė buvo susiję, t. y. šie metai nebūtinai būtų buvę tinkamesnis atskaitos taškas žalos analizei. Bet kuriuo atveju atitinkamose priežastinio ryšio analizės dalyse prireikus atsižvelgta į išimtines aplinkybes nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl šie teiginiai buvo atmesti.

         5.1.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (74)

               Lentelėje pateikiami Sąjungos pramonės gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo visoje rinkoje pokyčiai.

                  4   lentelė

                  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           (Indeksas 2008 m. = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           TL

                           Gamyba

                           100

                           55

                           68

                           75

                           Gamybos pajėgumai

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Pajėgumų panaudojimas

                           100

                           55

                           68

                           75

                                          Šaltinis.

                                       Patikrinti klausimyno atsakymai.

               (75)

               Kaip matyti iš lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamyba sumažėjo 25 % Nors 2008–2009 m. gamyba sumažėjo 45 %, padėtis pasitaisė po 2009 m. iki TL; tačiau gamybos lygis TL 2008 m. lygmens nepasiekė. Atsižvelgiant į tai, kad gamybos pajėgumai nekito, dėl gamybos sumažėjimo labai sumažėjo pajėgumų naudojimas – 25 % nuo 2008 m. iki TL.

         5.1.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (76)

               Lentelėje pateikiami Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies duomenys, suskirstyti pagal visą, uždarąją ir atvirąją rinkas.

                  5   lentelė

                  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           (Indeksas 2008 m. = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           TL

                           Pardavimo apimtis visoje rinkoje

                           100

                           84

                           83

                           83

                           Sąjungos pramonės rinkos dalis visoje rinkoje (%)

                           100

                           114

                           86

                           80

                           Pardavimo apimtis uždarojoje rinkoje

                           100

                           119

                           109

                           117

                           Sąjungos pramonės rinkos dalis uždarojoje rinkoje (%)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Pardavimo apimtis atvirojoje rinkoje

                           100

                           37

                           47

                           36

                           Sąjungos pramonės rinkos dalis atvirojoje rinkoje (%)

                           100

                           69

                           52

                           37

                                          Šaltinis.

                                       Patikrinti klausimyno atsakymai.

               (77)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo apimtis visoje rinkoje sumažėjo 17 % Nuo 2008 m. iki TL pardavimo apimtis atvirojoje rinkoje sumažėjo 64 % Pardavimo uždarojoje rinkoje apimties pokytis buvo priešingas: per tą patį laikotarpį čia parduota 17 % daugiau. Sumažėjusią pardavimo apimtį patvirtina rinkos dalies duomenys: nuo 2008 m. iki TL visos rinkos dalis sumažėjo 20 %, o atvirosios rinkos dalis – 63 % Kadangi uždarąją rinką sudaro vienintelio Sąjungos gamintojo baltasis fosforas, rinkos dalis nekito ir šiomis aplinkybėmis nėra svarbus rodiklis.

         5.1.3.   Augimas

               (78)

               Paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojamas kiekis tik nežymiai sumažėjo atvirojoje rinkoje – 2 %, nors Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo smarkiai – atitinkamai 64 ir 63 % Pardavimo uždarojoje rinkoje apimties pokytis buvo priešingas: per tą patį laikotarpį čia parduota 17 % daugiau. Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Kazachstano padidėjo 32 % Todėl tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis labai sumažėjo.

         5.1.4.   Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

               (79)

               Lentelėje pateikiami Sąjungos pramonės užimtumo, našumo ir darbo užmokesčio visoje rinkoje pokyčiai.

                  6   lentelė

                  Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

                           (Indeksas 2008 m. = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           TL

                           Darbuotojų skaičius

                           100

                           101

                           98

                           93

                           Bendras našumas (metrinėmis tonomis vienam darbuotojui)

                           100

                           55

                           69

                           81

                           Metinis darbo užmokestis

                           100

                           95

                           103

                           106

                                          Šaltinis.

                                       Patikrinti klausimyno atsakymai.

               (80)

               Nuo 2008 m. iki TL užimtumas šiek tiek sumažėjo, o darbo užmokestis šiek tiek padidėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras našumas vienam darbuotojui sumažėjo 19 % Tai galima paaiškinti sumažėjusia gamyba, kaip paaiškinta 74 ir 75 konstatuojamosiose dalyse.

         5.1.5.   Faktinio dempingo skirtumo dydis

               (81)

               Dempingo skirtumai, kaip nurodyta 48 konstatuojamojoje dalyje, viršijo de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, faktinių dempingo skirtumų poveikis negali būti laikomas nereikšmingu.

         5.1.6.   Atsargos

               (82)

               Lentelėje pateikiami Sąjungos pramonės atsargų visoje rinkoje pokyčiai nagrinėjamuoju laikotarpiu.

                  7   lentelė

                  Atsargos

                           (Indeksas 2008 m. = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           TL

                           Atsargos

                           100

                           26

                           17

                           48

                                          Šaltinis.

                                       Patikrinti klausimyno atsakymai.

               (83)

               Per TL atsargos sudarė apie 12 % gamybos apimties. Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos sumažėjo 52 % Vis dėlto šis rodiklis nelaikytinas svarbiu šiame sektoriuje, nes jis daugiausia grindžiamas užsakymais ir atitinkamai gamintojai paprastai sukaupia nedaug atsargų. Atsargų sumažėjimą per TL reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad sumažėjus Sąjungos pramonei, sumažėjo veiklos lygis.

         5.1.7.   Pardavimo kainos

               (84)

               Lentelėje pateikiami Sąjungos pramonės kainų pokyčiai uždarojoje ir atvirtojoje rinkose.

                  8   lentelė

                  Pardavimo kainos

                           (Indeksas 2008 m. = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           TL

                           Vidutinė vieneto pardavimo kaina uždarojoje rinkoje

                           100

                           90

                           67

                           78

                           Vidutinė vieneto pardavimo kaina atvirojoje rinkoje

                           100

                           86

                           75

                           83

                                          Šaltinis.

                                       Patikrinti klausimyno atsakymai.

               (85)

               Pardavimo kainos sumažėjo abiejose rinkose, nors uždarojoje rinkoje, palyginti su atviraja rinka, kainos mažėjo labiau (atitinkamai 22 % ir 17 %).

         5.1.8.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą, investicijos ir investicijų grąža

      9   lentelė

      Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas

               (Indeksas 2008 m. = 100)

               2008

               2009

               2010

               TL

               Pelningumas atvirojoje rinkoje

               100

               85

               73

               75

               Grynųjų pinigų srautas atvirojoje rinkoje

               100

               56

               54

               52

                              Šaltinis.

                           Patikrinti klausimyno atsakymai.

               (86)

               Panašaus produkto pelningumas atvirojoje rinkoje nustatytas Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo Sąjungos atvirojoje rinkoje ikimokestinį grynąjį pelną išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

               (87)

               Pelningumas atvirojoje rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo ir galiausiai virto nuostoliais. Pelningumas nuo 2008 m. iki TL laipsniškai mažėjo. Nors TL, palyginti su 2010 m., pelningumas šiek tiek padidėjo, tendencija išliko neigiama.

               (88)

               Grynųjų pinigų srautas nuo 2008 m. iki TL taip pat laipsniškai mažėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 48 %

               (89)

               Pajėgumas padidinti kapitalą analizuotas vertinant visą rinką ir nustatyta, kad Sąjungos pramonės pajėgumas užtikrinti grynųjų pinigų srautą nuolat mažėja ir atitinkamai prastėja finansinė Sąjungos pramonės padėtis.

               (90)

               Atskleidus informacinį dokumentą, viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad pelningumas ir grynųjų pinigų srautas turėtų būti nagrinėjami visos rinkos lygmeniu, o ne vien atvirosios rinkos lygmeniu, nes žalos vertinimas vien atvirosios rinkos lygmeniu būtų neišsamus, atsižvelgiant į tai, kad didžioji Sąjungos pramonės produkcijos dalis skirta uždarajam naudojimui.

               (91)

               Kaip nurodyta 55 ir 58 konstatuojamosiose dalyse, pažymėtina, kad uždarosios rinkos kainos tėra laikomos sandorių kainomis, todėl analizė uždarosios rinkos lygmeniu nebūtų prasminga siekiant atlikti žalos analizę, nes ji neatsispindėtų atvirosios rinkos, kurioje konkuruojama su importu iš Kazachstano, kainų. Be to, Sąjungos pramonės veiklos uždarojoje rinkoje poveikis įtrauktas į atitinkamas priežastinio ryšio analizės dalis ir konkrečiau aptartas 135–136 konstatuojamosiose dalyse. Todėl šis argumentas atmestas.

               (92)

               Lentelėje pateikiami Sąjungos pramonės investicijų visoje rinkoje pokyčiai nagrinėjamuoju laikotarpiu.

                  10   lentelė

                  Investicijos ir investicijų grąža

                           (Indeksas 2008 m. = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           TL

                           Investicijos

                           100

                           98

                           79

                           69

                           Investicijų grąža visoje rinkoje

                           100

                           20

                           19

                           15

                                          Šaltinis.

                                       Patikrinti klausimyno atsakymai.

               (93)

               Iš 10 lentelės matyti, kad Sąjungos pramonė investicijas į panašų produktą sumažino 31 % Tai buvo susiję su pramonės veiklos sumažėjimu. Investicijos daugiausia buvo susijusios su poreikiu laikytis norminių reikalavimų ir gerinti bei išlaikyti gamybos technologijas bei procesą ir taip pagerinti efektyvumą.

               (94)

               Investicijų grąža baltojo fosforo rinkoje nuo 2008 m. iki TL kito pagal tą pačią neigiamą tendenciją.

         5.1.9.   Išvada dėl žalos

               (95)

               Išanalizavus Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad visų pagrindinių žalos rodiklių pokyčiai buvo aiškiai neigiami. Nors suvartojimas atvirojoje rinkoje buvo palyginti stabilus, visa gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 25 % Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė prarado 20 % visos rinkos dalies ir 63 % atvirosios rinkos dalies. Pajėgumų naudojimas sumažėjo 25 %

               (96)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 17 % Dar didesnė neigiama pardavimo apimties tendencija matyti atvirojoje rinkoje – nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis joje sumažėjo 64 %

               (97)

               Mažėjo ne tik Sąjungos pramonės pardavimo apimtis, bet ir pardavimo kainos (17 %). Padėtis uždarojoje rinkoje buvo panaši – joje nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos sumažėjo 22 % Dėl sumažėjusios pardavimo apimties ir kainų mažėjo pelno lygis, todėl buvo patirta nuostolių.

               (98)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė, atsigavusi po 2009 m. ekonomikos nuosmukio, veikė gerai. Konkrečiai, buvo teigiama, kad tam tikrų žalos rodiklių, būtent Sąjungos pardavimo vidaus rinkoje ir pardavimo eksportui apimties ir kainų, prekių sąnaudų ir investicijų, taip pat gamybos ir pajėgumų panaudojimo pokyčiai nerodys materialinės žalos. Atlikus tyrimą šie teiginiai nepasitvirtino – tyrimo rezultatai parodė aiškias neigiamas galbūt ne visų, bet pagrindinių žalos rodiklių tendencijas net po 2009 m.

               (99)

               Kai kurios šalys teigė, kad importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat mažėjo ir kad Kazachstano fosforo pramonės pajėgumai buvo pervertinami. Atlikus tyrimą šie teiginiai taip pat nepasitvirtino – nustatyta, kad importo iš Kazachstano apimtis ir rinkos dalis nuolat didėjo, o eksportuojančio Kazachstano gamintojo gamybos pajėgumai buvo nustatyti remiantis patikrintais šios bendrovės pateiktais duomenimis.

               (100)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, atlikus tyrimą patvirtinta, kad jei į Sąjungos rinką baltasis fosforas toliau būtų importuojamas dempingo kaina, dėl nuostolių Sąjungos pramonė praktiškai nutrauktų visą jo gamybą. Tai patvirtina pokyčiai po TL, t. y. Sąjungos pramonei iškelta bankroto byla ir vykdomas jos likvidavimo procesas.

               (101)

               Atsižvelgiant į šias aplinkybes, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

         E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

   1.   ĮŽANGA

               (102)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonė materialinę žalą patyrė dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti žinomi su importu dempingo kaina nesusiję veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina.

         2.   IMPORTO DEMPINGO KAINA POVEIKIS

               (103)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo dempingo kaina iš Kazachstano apimtis labai padidėjo – jo rinkos dalis atvirojoje rinkoje padidėjo 36 % Tai, kad išaugo importas dempingo kaina ir Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį, laiko požiūriu akivaizdžiai sutapo. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl importo dempingo kaina nuolat priverstinai mažėjo Sąjungos pramonės kainos. Importo dempingo kaina kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 19 %, todėl dar labiau priverstinai sumažintos kainos. Darant tokį spaudimą kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų. Dėl šios priežasties ji negalėjo padengti padidėjusių sąnaudų, kaip matyti tolesnėje lentelėje. Be to, Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje pelningumas labai sumažėjo.

                  11   lentelė

                  Gamybos sąnaudos (Sąjungos pramonė)

                           (Indeksas 2008 m. = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           TL

                           Gamybos sąnaudos (EUR už metrinę toną)

                           100

                           105

                           103

                           112

                                          Šaltinis.

                                       Patikrinti klausimyno atsakymai.

               (104)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad importas iš Kazachstano tik atitiko suvartojimo pokyčius, todėl nedarė poveikio baltojo fosforo rinkos padėčiai. Tačiau nei importo, nei suvartojimo duomenimis, nustatytais atlikus tyrimą, šie teiginiai nepatvirtinti. Priešingai, nustatyta, kad nors suvartojimas atvirojoje rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo, importas iš Kazachstano padidėjo, t. y. per tą patį laikotarpį jo pokyčių tendencija buvo priešinga. Importo iš Kazachstano padidėjimas sutapo su Sąjungos pramonės padėties pablogėjimu. Todėl šie teiginiai buvo atmesti.

               (105)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad importo dempingo kaina iš Kazachstano kainomis, kuriomis buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, padidėjimas turėjo lemiamo poveikio Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai.

         3.   KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS
   3.1.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

               (106)

               Lentelėje pateikiami importo iš kitų trečiųjų šalių pokyčiai.

                  12   lentelė

                  Importas iš kitų trečiųjų šalių ir jo rinkos dalis

                           (Indeksas 2008 m. = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           TL

                           Importo apimtis
                           Kinijos Liaudies Respublika

                           100

                           58

                           118

                           89

                           Vidutinė vieneto kaina
                           Kinijos Liaudies Respublika

                           100

                           62

                           54

                           68

                           Importo apimtis
                           Vietnamo Socialistinė Respublika

                           100

                           671

                           363

                           470

                           Vidutinė vieneto kaina Vietnamo Socialistinė Respublika

                           100

                           92

                           73

                           74

                           Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos rinkos dalis visoje rinkoje

                           100

                           96

                           150

                           102

                           Importo iš Vietnamo Socialistinės Respublikos rinkos dalis visoje rinkoje

                           100

                           1 120

                           459

                           540

                                          Šaltinis.

                                       Eurostatas ir suinteresuotųjų šalių klausimyno atsakymuose pateikta informacija.

               (107)

               Baltojo fosforo rinka yra labai koncentruota, nes pasaulyje yra tik keli jo gamintojai. Atliekant tyrimą surinkta informacija parodė, kad pirmaujantis baltojo fosforo gamintojas yra Kinijos Liaudies Respublika. Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje (2008 m.) Kinijos Liaudies Respublika papildomai, be tuo metu galiojusios 20 % eksporto muito normos, pradėjo taikyti 100 % baltojo fosforo eksporto muito normą. Dėl šios priežasties importas iš Kinijos Liaudies Respublikos labai sumažėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis išliko nedidelė, nors per TL eksporto muito norma sumažėjo iki 20 %

               (108)

               Importas iš Vietnamo Socialistinės Respublikos (toliau – Vietnamas) nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė santykinai nedidelę importo apimties dalį.

               (109)

               Pažymėtina, kad vidutinės iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamo vieneto kainos ir iš Vietnamo importuojamo vieneto kainos apytiksliai atitinka vidutinę Sąjungos pramonės vieneto kainą.

               (110)

               Atskleidus informacinį dokumentą, viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad kainų spaudimą Sąjungos rinkoje sukėlė baltojo fosforo importas iš Kinijos Liaudies Respublikos. Tačiau turima informacija šio teiginio nepatvirtina, nes importo iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis nuo 2008 m. iki TL (didžiausia apimtis – 2010 m.) ir importo iš Kinijos Liaudies Respublikos importo kainos visu nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo tokio paties lygmens, kaip Sąjungos pramonės pardavimo kainos, arba net didesnės. Dėmesys atkreipiamas į tai, kad importo iš Kinijos Liaudies Respublikos rinkos dalis išliko gana stabili nuo 2008 m. iki TL (ir buvo didžiausia 2010 m.), o importo iš Kazachstano rinkos dalis nuolat augo: nuo 2008 m. iki TL ji padidėjo iš viso 36 % Todėl šis teiginys buvo atmestas.

         3.2.   Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų pokyčiai

               (111)

               Atskleidus informacinį dokumentą, ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės vieneto gamybos sąnaudų padidėjimas turėtų būti pripažintas atskira žalos priežastimi. Nurodyta, kad nors pagrindinės žaliavos kaina apskritai mažėjo, vieneto sąnaudos išaugo. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad pagrindinė didesnių Sąjungos pramonės vieneto gamybos sąnaudų priežastis – prarasta masto ekonomija dėl mažesnės pardavimo apimties atvirojoje rinkoje, kurią lėmė importas dempingo kaina iš Kazachstano ir paskesnis gamybos apimties sumažėjimas. Todėl vieneto gamybos sąnaudų padidėjimas gali būti laikomas ne atskira žalos priežastimi, o importo dempingo kaina pasekme. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

         3.3.   Lengvatinis susitarimas su eksportuojančiu gamintoju

               (112)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė žalą patyrė todėl, kad nutrūko Sąjungos pramonės ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo bendradarbiavimas ir baigė galioti lengvatinio tiekimo susitarimas, todėl Sąjungos pramonė turėjo konkuruoti su tiesioginiu eksportuojančio gamintojo importu. Šių šalių teigimu, lengvatinis susitarimas kompensavo tai, kad Sąjungos pramonė neturėjo galimybės tiesiogiai gauti pagrindinės žaliavos – fosfato uolienų.

               (113)

               Kitos šalys teigė, kad nustojus galioti lengvatiniam susitarimui, tariamos ankstesnės Sąjungos pramonės investicijos ankstesnėje susijusioje bendrovėje padidino patirtą žalą, nes nustojus galioti lengvatiniam susitarimui Sąjungos pramonė neturėjo galimybės pasinaudoti minėtų investicijų rezultatais.

               (114)

               Iš tiesų atlikus tyrimą nustatyta, kad 2003–2007 m. Sąjungos pramonė ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas priklausė tam pačiam akcininkui, o šių dviejų šalių lengvatinio pardavimo susitarimas galiojo iki 2008 m.

               (115)

               Susijusios šalys nepateikė jokių duomenų, kuriais būtų patvirtintas tariamų Sąjungos pramonės investicijų į eksportuojančio Kazachstano gamintojo veiklą lygis. Be to, atlikus tyrimą nenustatyta jokio tiesioginio ryšio tarp galimų ankstesnių Sąjungos pramonės investicijų ir per TL patirtos materialinės žalos. Iš tiesų turima informacija neparodė, kokiu mastu ir ar iš vis tariamos investicijos būtų galėjusios paveikti Sąjungos pramonės dabartinę padėtį. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas kaip nepagrįstas.

               (116)

               Kalbant apie nutrūkusius bendros nuosavybės santykius, tai negali būti laikoma veiksniu, darančiu žalą. Iš tiesų nutrūkę bendros nuosavybės santykiai tiesiog reiškė, kad eksportuojantis Kazachstano gamintojas nagrinėjamąjį produktą galėjo tiesiogiai eksportuoti nepriklausomiems pirkėjams Europos Sąjungoje. Tačiau tai nereiškė, kad toks eksportas būtų vykdomas žalinga dempingo kaina. Žalą Sąjungos pramonei daro būtent eksportas dempingo kaina.

         3.4.   Galimybė gauti pagrindinės žaliavos

               (117)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės patirta materialinė žala susijusi su nepakankamu konkurencingumu sąnaudų srityje, nes ji neturėjo galimybės tiesiogiai gauti fosfatinių uolienų – vienos pagrindinės baltojo fosforo gamybos žaliavos, o bendradarbiaujantis eksportuojantis Kazachstano gamintojas yra įsikūręs šalia fosfatinių uolienų kasyklų, kurias eksploatuoti jis turi išimtinę teisę. Teigta, kad fosfatinių uolienų transportavimo sąnaudos ir dumblo (baltojo fosforo gamybos atliekų) šalinimo sąnaudos yra didelės, nes nėra natūralių dumblo talpyklų.

               (118)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad fosfatinių uolienų sąnaudos iš tiesų yra didelės, tačiau vien šis veiksnys negali paaiškinti Sąjungos pramonės žalingos padėties. Iš tiesų net jei vertinant Sąjungos pramonės patirtą žalą būtų atsižvelgiama į Sąjungos pramonės ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo fosfatinių uolienų sąnaudų skirtumą, žala vis tiek liktų didelė.

               (119)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors Sąjungos pramonės fosfatinių uolienų transportavimo sąnaudos yra didelės, tačiau ne tiek, kad baltojo fosforo gamyba Sąjungoje savaime taptų nekonkurencinga. NET atsižvelgus į tai, kokia fosfatinių uolienų transportavimo sąnaudų dalis tenka Sąjungos pramonės gamybos sąnaudoms, žalos skirtumas vis tiek liktų didelis.

               (120)

               Nagrinėjant teiginį dėl natūralių dumblo talpyklų stokos, atlikus tyrimą nenustatyta įrodymų, kad Sąjungos pramonei tai būtų trūkumas, nes ji sugebėjo dumblą perdirbti ir dar kartą panaudoti baltojo fosforo gamybos procese.

               (121)

               Apibendrinant, atlikus tyrimą nustatyta, kad net jei būtų atsižvelgta į bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pranašumą sąnaudų atžvilgiu, tai nepaaiškintų Sąjungos pramonės žalingos padėties, todėl fosfatinių uolienų gavimo sąnaudų skirtumas galėjo turėti tik dalinį poveikį Sąjungos pramonės žalingai padėčiai. Ši išvada pagrįsta tuo, kad Sąjungos pramonės gaminamų išvestinių produktų, kurių sudėtyje yra baltojo fosforo, pelningumo duomenys buvo daug geresni.

               (122)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad galimybė gauti žaliavų ir jos poveikis sąnaudoms nors iš dalies ir buvo susisijęs su Sąjungos pramonės žalinga padėtimi, tačiau nebuvo toks, kad būtų nutrauktas nustatytas importo dempingo kaina iš Kazachstano ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys.

         3.5.   Sąjungos pramonės laimėjimai gamybos srityje ir Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto importas

               (123)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad remiantis 2010 m. metine Sąjungos pramonės ataskaita, 2010 m. ir pirmąjį 2011 m. pusmetį Sąjungos pramonei kilo didelių techninių problemų, kurios turėjo neigiamo poveikio jos gamybos lygiui, todėl ji turėjo importuoti nagrinėjamąjį produktą iš Kazachstano. Be to, jos teigė, kad žala taip pat buvo patirta dėl šio importo, taigi – tai buvo sau padaryta žala. Atlikus tyrimą nustatyta, kad 2010 m. ir pirmojoje 2011 m. pusėje Sąjungos pramonei kilusios techninės problemos neturėjo didelio poveikio jos padėčiai, nes dėl jų gamyba nesustojo ir ji galėjo patenkinti klientų poreikius atvirojoje rinkoje teikiamu savo gamybos baltuoju fosforu. Be to, nustatyta, kad Sąjungos pramonės importas iš Kazachstano buvo tik papildomo pobūdžio, išimtinis ir ribotos apimties, palyginti su visa Sąjungos gamyba. Be to, atlikus tyrimą nenustatyta, kad Sąjungos pramonė importuojamą produktų būtų pardavinėjusi atvirojoje rinkoje. Be to, 2010 m. direktoriaus ataskaita pridėta prie konsoliduotos Sąjungos pramonės visos bendrovės veiklos metinės ataskaitos, todėl nebuvo susijusi vien su baltojo fosforo gamyba.

               (124)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad dalį nagrinėjamojo laikotarpio Sąjungos pramonės patirtų techninių sunkumų ir ribotos nagrinėjamojo produkto importo apimties poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, susijusiai su atvirajai rinkai skirtu baltuoju fosforu, nebuvo didelis arba jo visai nebuvo, kad būtų nutrauktas priežastinis ryšys. Todėl šie suinteresuotųjų šalių argumentai buvo atmesti.

         3.6.   Naujas Sąjungos pramonės gamybos procesas

               (125)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė daug investavo į naujas gamybos technologijas, dėl kurių kilo techninių sunkumų ir aplinkos apsaugos problemų, lėmusių Sąjungos pramonės patirtą materialinę žalą.

               (126)

               Atlikus tyrimą patvirtinta, kad Sąjungos pramonė investavo į naują gamybos procesą, kurį taikant fosfatinės uolienos pakeičiamos fosfatu, gautu iš nuotekų srautų. Tačiau kaip jau minėta 92 konstatuojamojoje dalyje ir 10 lentelėje, atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad investicijos į baltojo fosforo gamybą nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Taigi investicijos į naujas technologijas negalėjo labai neigiamai paveikti Sąjungos pramonės padėties. Be to, atlikus tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad dėl naujų technologijų kilo techninių sunkumų ir aplinkos apsaugos problemų, kaip buvo tvirtinta, o susijusios suinteresuotosios šalys šių teiginių nepatvirtino jokiais faktais. Todėl šie šalių argumentai buvo atmesti.

         3.7.   Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai

               (127)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimas eksportui ir kad tai lėmė Sąjungos pramonės patirtą materialinę žalą.

               (128)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad pardavimas eksportui sudarė nedidelę visos Sąjungos pramonės gamybos procentinę dalį ir galėjo turėti tik labai nedidelį poveikį bendrai Sąjungos pramonės padėčiai.

               (129)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatų poveikis nebuvo toks, kad būtų nutrauktas importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys. Todėl su tuo susiję šalių argumentai turėjo būti atmesti.

         3.8.   Finansų ir ekonomikos krizės poveikis

               (130)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonė žalą patyrė dėl ekonominės krizės ir sumažėjusios paklausos Sąjungoje.

               (131)

               Atlikus šį tyrimą, kaip minėta ankstesnėse konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad Sąjungos suvartojimas atvirojoje rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo tik 2 % Taigi ekonomikos krizės poveikis, lėmęs sumažėjusį suvartojimą, negalėjo būti svarbus veiksnys, nulėmęs staigų pardavimo apimties sumažėjimą, kaip minėta 76 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Vertinant kainas, 2008–2010 m. rinkoje jos mažėjo, tačiau Sąjungos pramonės pardavimo kainos toliau buvo smukdomos ir padėtis netgi pablogėjo po 2009 m., kai buvo mėginama neatsilikti nuo žemų importo dempingo kaina iš Kazachstano kainų. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

               (132)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad bendras finansų ir ekonomikos krizės bei sumažėjusios paklausos poveikis nebuvo toks, kad būtų nutrauktas Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ir importo dempingo kaina priežastinis ryšys.

         3.9.   Pirkėjų sprendimas keisti tiekėją

               (133)

               Teigta, kad Sąjungos pramonė žalą patyrė dėl pirkėjų sprendimo keisti tiekėją, inter alia, dėl tariamo aplinkos apsaugos ir saugos taisyklių nesilaikymo. Tačiau nepateikta įrodymų ir atlikus tyrimą nenustatyta jokių faktinių aplinkybių, kuriomis šie teiginiai būtų patvirtinti. Priešingai, atlikus tyrimą nustatyta, kad rinkoje svarbiausia yra kaina ir kitos aplinkybės lemia nedaug.

               (134)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, šie teiginiai buvo atmesti.

         3.10.   Poveikis pardavimui uždarojoje rinkoje

               (135)

               Atskleidus informacinį dokumentą, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonei dėmesį sutelkus į uždarąją rinką, ištekliai ir grynieji pinigai daugiausia buvo skirti veiklai šioje rinkoje. Todėl tvirtinama, kad atvirojoje rinkoje patirti nuostoliai ir dėl jų patirta žala buvo tokios pasikeitusios padėties, o ne importo dempingo kaina, pasekmė.

               (136)

               Atlikus tyrimą nenustatyta faktų, kuriais būtų patvirtinti tokie teiginiai, nes pvz., investicijos mažėjo abiejose rinkose ir nėra įrodymų, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu grynieji pinigai ar kiti ištekliai iš atvirosios rinkos būtų perkelti į uždarąją rinką. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

         3.11.   Atitiktis aplinkos apsaugos standartams

               (137)

               Teigta, kad materialinė žala patirta dėl Sąjungos pramonės teisinių prievolių laikytis griežtų ES aplinkos apsaugos standartų. Be to, atskleidus informacinį dokumentą, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad turėtų būti tiriamas aplinkos apsaugos reikalavimų nesilaikymo poveikis, t. y. tariamai didelių baudų, kurias nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė turėjo sumokėti Nyderlandų valdžios institucijoms, poveikis.

               (138)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė per visą nagrinėjamąjį laikotarpį investavo, kad atitiktų aplinkos apsaugos standartus ir sumažintų išmetamą dioksino kiekį. Tačiau, kaip matyti iš 10 lentelės, apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos mažėjo. Be to, nustatyta, kad per keletą metų šios investicijos buvo amortizuotos, todėl metiniams finansiniams rezultatams jos turėjo tik nedidelį poveikį. Pažymėtina, kad nors 2008 m. investicijos buvo daug didesnės, palyginti su investicijomis per TL, Sąjungos pramonė tais metais veikė pelningai. Todėl Sąjungos pramonės patirtos žalos negalima priskirti investicijoms, padarytoms laikantis aplinkos apsaugos standartų.

               (139)

               Kalbant apie tariamas baudas už aplinkos apsaugos reikalavimų nesilaikymą, atlikus tyrimą nustatyta, kad Nyderlandų valdžios institucijos Sąjungos pramonei vienu konkrečiu atveju iš tiesų skyrė baudą, kurios suma, priešingai nei tvirtino susijusios šalys, nebuvo tokia didelė, ir ją sumokėti reikėjo po TL, todėl ši bauda nebūtų galėjusi turėti poveikio Sąjungos pramonės žalingai padėčiai per TL.

               (140)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, argumentai buvo atmesti.

         3.12.   2009 m. vadovybės priimti sprendimai

               (141)

               Atskleidus informacinį dokumentą, tvirtinta, kad Sąjungos pramonė materialinę žalą patyrė dėl 2009 m. vadovybės priimto sprendimo akcininkams išmokėti dividendus, dėl kurio bankai tariamai reikalavo grąžinti ilgalaikes skolas, o tai turėjo didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonės finansinei padėčiai.

               (142)

               Šie teiginiai pagrįsti 2009 m. konsoliduotose Sąjungos pramonės patronuojančiosios bendrovės metinėse ataskaitose, kurios susijusios ne vien su fosforo gamyba, pateikta informacija. Be to, susijusių suinteresuotųjų šalių daromos išvados buvo pagrįstos prielaidomis, kurios nebūtinai atspindi objektyvų padėties 2009 m. vertinimą. Atlikus tyrimą nenustatyta, kad 2009 m. vadovybės priimti sprendimai būtų neįprasti arba neapgalvoti, nes iš tų pačių ataskaitų matyti, pvz., kad per tą patį laikotarpį bendrovės nepaskirstytosios pajamos išliko aukštos, nepaisant bendros sudėtingos padėties rinkoje. Todėl negalima daryti išvados, kad tuo metu priimti sprendimai per TL turėjo didelį neigiamą poveikį bendrovės finansinei padėčiai, kaip tvirtina šios šalys, ir žalingą poveikį Sąjungos pramonės veiklai, susijusiai su baltojo fosforo gamyba. Remiantis tuo, kas išdėstyta, šie teiginiai buvo atmesti.

         3.13.   Išvada dėl priežastinio ryšio

               (143)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad tarp Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo dempingo kaina iš Kazachstano yra priežastinis ryšys. Buvo išnagrinėtos kitos galimos žalos priežastys, kaip antai importas iš kitų šalių, Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų pokyčiai, laimėjimai gamybos srityje, naujas gamybos procesas, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai, Sąjungos pramonės importas, finansų ir ekonomikos krizės poveikis, pirkėjų sprendimas keisti tiekėją, pardavimo uždarojoje rinkoje poveikis, atitiktis aplinkos apsaugos standartams bei jų nesilaikymas ir vadovybės sprendimai, ir nustatyta, kad nė viena iš jų nebuvo tokia, kad būtų nutrauktas importo dempingo kaina iš Kazachstano ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys. Vis dėlto tyrimas parodė, kad nors kai kurie kiti veiksniai, t. y. galimybė gauti pagrindinių žaliavų, iš dalies buvo susiję su Sąjungos pramonės žalinga padėtimi, dėl importo iš Kazachstano Sąjungos pramonė vis dėlto patyrė materialinės žalos. Kaip jau minėta, šie veiksniai nebuvo tokie, kad būtų nutrauktas importo iš Kazachstano dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys.

               (144)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad vien faktas, jog Sąjungos pramonei iškelta bankroto byla, nors tik nedidelė pardavimo dalis konkuruoja su importu iš Kazachstano, rodo, kad toks importas negalėjo būti Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastis. Tačiau išanalizuoti visi kiti veiksniai ir, kaip nurodyta 106–142 konstatuojamosiose dalyse, nė vienas šių veiksnių negalėjo būti toks, kad būtų nutrauktas importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys. Taip pat pažymėtina, kad Sąjungos pramonė yra vertikaliai integruota, todėl kainų spaudimas dėl importo dempingo kaina taip pat darė žalingą poveikį Sąjungos pramonės darinių rinkoje. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (145)

               Todėl atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurioje buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio, padaryta galutinė išvada, kad yra importo dempingo kaina iš Kazachstano ir per TL Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

         F.   SĄJUNGOS INTERESAI

   1.   PIRMINĖ PASTABA

               (146)

               Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju antidempingo priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Sąjungos interesai buvo nagrinėjami remiantis įvairių su šiuo tyrimu susijusių dalyvių, įskaitant Sąjungos pramonės ir nagrinėjamojo produkto naudotojų, visų interesų vertinimu. Be to, remiantis pateiktais įrodymais išnagrinėtos priemonių nesiėmimo pasekmės.

         2.   SĄJUNGOS PRAMONĖS INTERESAI

               (147)

               Ši analizė parodė, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą dėl importo dempingo kaina iš Kazachstano, dėl kurio jos kainos Sąjungos rinkoje buvo smarkiai priverstinai mažinamos. Daugelio žalos rodiklių pokytis per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiamas. Sąjungos pramonė neteko didelės rinkos dalies ir buvo daromas didelis poveikis su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautams, investicijų grąžai ir pelningumui. Pasibaigus TL ši blogėjimo tendencija tęsėsi ir Sąjungos pramonei iškelta bankroto byla. Šiuo metu vyksta derybos dėl galimo perėmimo, kad trumpuoju laikotarpiu gamyba būtų atnaujinta.

               (148)

               Baltasis fosforas visame pasaulyje naudojamas kaip svarbi įvairios paskirties žaliava, kaip antai vaistams ir žemės ūkio cheminėms medžiagoms, fosforo rūgščiai ir jos dariniams, naudojamiems maisto produktuose ir plovikliuose, gaminti ir fosforo lydinių, kurie gali būti naudojami metalurgijoje, gaminti. Atsižvelgiant į tai, kad baltąjį fosforą gamina nedaug gamintojų kitose trečiosiose šalyse ir kad tai yra žaliava, naudojama įvairiems Sąjungoje gaminamiems vartotojų grandies produktams, laikyta, kad Sąjunga yra suinteresuota turėti gamybos pajėgumus Sąjungoje.

               (149)

               Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus bus atitaisyta nustatyta nesąžiningos prekybos praktika ir Sąjungos pramonei bus sudarytos sąlygos pagerinti gyvybingumo perspektyvą. Be to, nustačius priemones Sąjungos pramonei būtų sudarytos sąlygos pagerinti masto ekonomiją parduodant didesnius kiekius ir atgaunant bent dalį nagrinėjamuoju laikotarpiu prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos perspektyvoms. Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad Sąjungos pramonė baltąjį fosforą gamina ir parduoda nuo aštuntojo dešimtmečio, nors ji konkuravo su importu iš trečiųjų šalių, kurios taip pat turėjo privalumų, susijusių su galimybėmis gauti žaliavos. Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad dėl dabartinės padėties (bankroto) Sąjungos pramonė negali būti laikoma vertinga tiekėja ir kad bet kuriuo atveju Sąjungos pramonė darinių rinkoje veikia kaip baltojo fosforo pirkėjų konkurentė. Reaguojant į šį teiginį, pažymėtina, kad dabartinė Sąjungos pramonės padėtis nebūtinai reiškia visišką gamybos sustabdymą, nes tebevyksta derybos dėl perėmimo, kad būtų atnaujinta baltojo fosforo gamyba. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad norėdama didinti masto ekonomiją ir išlikti gyvybinga, Sąjungos pramonė turi užtikrinti pardavimą atvirojoje rinkoje. Atsižvelgiant į visas šias priežastis padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė gali būti vertinga baltojo fosforo tiekėja Sąjungos atvirajai rinkai.

               (150)

               Be to, Sąjungos pramonė siekė išplėtoti alternatyvius žaliavų šaltinius ir investavo į naujas technologijas, pagal kurias baltasis fosforas perdirbamas naudojant metodą „nuo lopšio iki lopšio“ (angl. cradle-to-cradle-approach). Nors šis metodas dar tik bandomas, jis galėtų svariai prisidėti užtikrinant ilgalaikį Sąjungos pramonės gyvybingumą. Jei metodas būtų sėkmingas, Sąjungos pramonė galėtų naudotis nauju antriniu žaliavų šaltiniu Sąjungos rinkoje ir sumažinti galimą pernelyg didelę priklausomybę nuo fosfatinių uolienų importo.

               (151)

               Atskleidus informacinį dokumentą, kelios suinteresuotosios šalys suabejojo, ar tikslinga naujų technologijų plėtojimą įtraukti į Sąjungos interesų analizę. Šios šalys abejojo, ar Sąjungos pramonė išnyktų, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, ir teigė, kad tikėtina, jog investicijos į šią technologiją būtų tęsiamos. Jos taip pat teigė, kad fosforo perdirbimas naudojant metodą „nuo lopšio iki lopšio“ nėra išskirtinė iniciatyva ir kad kelios bendrovės Sąjungoje investuoja į alternatyvias fosfato perdirbimo technologijas, kurios tariamai yra ekonomiškai perspektyvesnės. Galiausiai nurodyta, kad perdirbimo technologija naudojant metodą „nuo lopšio iki lopšio“ daugiausia būtų naudojama Sąjungos pramonės uždarajai rinkai, todėl naudotojams iš to naudos nebūtų.

               (152)

               Pažymėtina, kad įvykiai po TL (bankrotas) šių teiginių nepatvirtina. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad nors ir nebūdamas unikaliu, tačiau sėkmingai taikomas metodas „nuo lopšio iki lopšio“ galėtų būti svarbus visiems naudotojams naudingas elementas, padedantis sumažinti Sąjungos priklausomybę nuo pirminių žaliavų importo ir netiesioginiai sumažinti baltojo fosforo importą iš trečiųjų šalių. Galiausiai nėra įrodymų, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad šis metodas būtų ekonomiškai neperspektyvus.

               (153)

               Kita vertus, nenustačius priemonių Sąjungos pramonės gyvybingumo perspektyvos atvirojoje rinkoje toliau prastėtų ir labai tikėtina, kad ji būtų priversta visiškai nutraukti gamybą. Todėl Sąjungos pramonė greičiausiai nutrauktų atvirajai rinkai skirtos produkcijos gamybą. Tuomet Sąjunga taptų visiškai priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių, kuriose yra vos keli baltąjį fosforą, kuris yra įvairių Sąjungoje gaminamų vartotojų grandies produktų pagrindas, gamintojai.

               (154)

               Taip pat nagrinėtas importo dempingo kaina poveikis Sąjungos pramonės uždarojoje rinkoje. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad nustačius priemones būtų kompensuota nepalanki konkurencinė padėtis, kurią vartotojų grandies rinkoje sukėlė importas dempingo kaina.

               (155)

               Kita vertus, nenustačius jokių priemonių ir Sąjungos pramonei visiškai nutraukus gamybą, tikėtina, kad Sąjungos pramonei būtų sunku įsigyti didelį kiekį baltojo fosforo, reikalingo vartotojų grandies produktų gamybai. Kelios suinteresuotosios šalys nurodė, kad Sąjungos pramonės interesų analizė turėtų apimti tik pardavimą atvirojoje rinkoje. Reaguojant į šį teiginį pažymėtina, kad kaip nurodyta 53 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonė yra vertikaliai integruota ir didelė jos produkcijos dalis iš tiesų skirta uždarajam naudojimui. Tačiau pardavimo, skirto atvirajam ir uždarajam naudojimui, dalis nėra stabilus parametras; be to, neseniai įvykę pokyčiai parodė, kad uždarasis naudojimas negali vykti savaime, jeigu neužtikrinamas laisvas baltojo fosforo pardavimas.

               (156)

               Atsižvelgiant į išdėstytas aplinkybes padaryta išvada, kad importuojamam Kazachstano kilmės nagrinėjamajam produktui nustačius antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

         3.   NAUDOTOJŲ INTERESAI
   3.1.   Bendrosios aplinkybės

               (157)

               Po pranešimo apie inicijavimą apie save pranešė ir suinteresuotumą tyrimu pareiškė per trisdešimt šalių. Atlikus tyrimą nustatyta, kad apie save pranešusios šalys buvo daugiausia naudotojai; kai kurie jų patys importavo nagrinėjamąjį produktą.

               (158)

               Vienuolika bendrovių nurodė esančios naudotojos ir pateikė atsakymus į klausimynus. Šios bendrovės per TL importavo didžiąją dalį nagrinėjamojo produkto ir sunaudojo didelę procentinę dalį viso Sąjungoje sunaudojamo nagrinėjamojo produkto kiekio. Šie naudotojai gamino beveik visų rūšių vartotojų grandies produktus. Todėl jie sudaro tipišką grupę, kuria remiantis galima vertinti importuojamam nagrinėjamam produktui nustatytų priemonių poveikį jų galutinių produktų, kurių sudėtyje yra nagrinėjamojo produkto, verslui.

               (159)

               Likusios bendrovės buvo naudotojos, tiesiogiai naudojančios nagrinėjamąjį produktą arba naudojančios vartotojų grandies produktus, kurių svarbi sudėtinė dalis yra nagrinėjamasis produktas. Kadangi naudotojai daugiausia gamina vartojimo arba tarpinius produktus, naudodami nagrinėjamąjį produktą, kuris tuomet toliau perdirbamas į gatavus vartotojų grandies gaminius kitų naudotojų, laikyta, kad yra tikslinga visoms apie save pranešusioms bendrovėms suteikti galimybę pareikšti savo nuomonę ir pateikti informacijos, net jei jos nėra tiesioginės naudotojos.

         3.2.   Poveikis naudotojams

   3.2.1.   Bendrosios aplinkybės

               (160)

               Iš esmės nagrinėjamojo produkto naudotojus galima suskirstyti į du segmentus: rūgštinių darinių (visų pirma, fosforo rūgšties gamyba) ir nerūgštinių darinių (kaip antai fosforo pentasulfido, fosforo trichlorido, raudonojo fosforo, antipirenų). Taip pat atsižvelgta į tolesnius naudotojus.

         3.2.2.   Rūgštinių darinių segmentas

               (161)

               Rūgštinių darinių segmentas daugiausia susijęs su terminės fosforo rūgšties ir jos darinių maisto prieduose gamyba. Palyginti su visa apyvarta, nagrinėjamojo produkto dalis gatavuose šio segmento gaminiuose yra didelė. Be to, nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto sąnaudos, palyginti su gatavų gaminių sąnaudomis, yra didelės. Taip yra todėl, kad šių naudotojų gamybos procesui be pagrindinės žaliavos – baltojo fosforo – reikia nedaug papildomų išteklių.

               (162)

               Atsižvelgiant į tai galima tikėtis, kad nustačius priemones poveikis šio segmento naudotojams būtų didelis. Nors tyrimas parodė, kad šio segmento naudotojai per TL gavo didelį pelną, jų pelningumas smarkiai skyrėsi nuo 2008 m. iki TL, o laikotarpiu iki TL buvo daug mažesnis. Be to, teigta, kad muitai negali būti perkelti pirkėjams. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tikimasi, kad antidempingo muitas iš tiesų galėtų turėti didelio poveikio rūgštinių darinių segmento naudotojų pelningumui, kuris netgi galėtų virsti nuostoliais ir galiausiai kelti grėsmę jų išlikimui.

               (163)

               Atskleidus informacinį dokumentą, vienas naudotojas nurodė, kad Sąjungos pramonės pagamintas produktas yra grynesnis, palyginti su įprastai rūgštinių darinių segmente naudojamu produktu. Iš Kazachstano importuotas nagrinėjamasis produktas buvo ne toks grynas ir labiau tinkamas naudoti rūgštinių darinių segmente. Todėl Sąjungos pramonė šiame segmente nebuvo laikyta alternatyvia tiekėja.

               (164)

               Šis argumentas pateiktas tyrimo pabaigoje. Susijusi šalis minėtų teiginių jokiais įrodymais nepagrindė. Be to, neprieštarauta tam, kad kaip nurodyta 13–17 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamo ir parduodamo baltojo fosforo bei nagrinėjamojoje šalyje gaminamo ir į Sąjungą eksportuojamo baltojo fosforo pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

         3.2.3.   Nerūgštinių darinių segmentas

               (165)

               Nerūgštinių darinių segmentas susijęs su platesniu produktų asortimentu ir įvairesnės paskirties produktais, kaip antai antipirenais, vandens valymo priemonėmis, automobilių tepalų priedais, vaistais ir žemės ūkio cheminėmis medžiagomis. Nagrinėjamojo produkto sąnaudos, palyginti su šių naudotojų visomis gatavų gaminių sąnaudomis, labai skiriasi priklausomai nuo gaminamo vartotojų grandies produkto.

               (166)

               Atskleidus informacinį dokumentą, kai kurie naudotojai pateikė išsamiau suskirstytas sąnaudas, visų pirma nurodė, kokią bendrų sąnaudų dalį sudaro nagrinėjamojo produkto sąnaudos. Iš klausimyno atsakymuose nurodytų bendrų duomenų matyti, kad baltojo fosforo sąnaudos sudarė nuo 5 iki maždaug 30 % gatavų gaminių sąnaudų. Tačiau atskleidus informacinį dokumentą pateikta informacija rodo, kad tam tikrų konkrečių kategorijų produktų sąnaudos gali būti gerokai didesnės.

               (167)

               Šio segmento naudotojai turėjo daugiau tiekėjų ir baltąjį fosforą gaudavo ne tik iš Kazachstano.

               (168)

               Šio segmento naudotojai taip pat gamino įvairesnius produktus, todėl gatavi gaminiai, kurių sudėtyje yra baltojo fosforo, sudarė nevienodą jų visos veiklos dalį – nuo mažiau kaip 5 % iki per 75 % Gatavo gaminio, kurio sudėtyje yra baltojo fosforo, pelningumas buvo skirtingas ir siekė per 10 % Pastebima, kad bendrovių, kurių pelno dydis buvo mažesnis, produktai, kurių sudėtyje yra baltojo fosforo, taip pat sudarė nedidelę jų visos veiklos bendros apyvartos dalį. Taigi tokiais atvejais buvo numatoma, kad priemonių nustatymo poveikis bus ribotas, bet ne nereikšmingas, darant prielaidą, kad šio segmento naudotojai negalėtų perkelti didesnės kainos naštos tolesniems pirkėjams, o nagrinėjamąjį produktą toliau gautų tik iš Kazachstano.

         3.2.4.   Tolesni naudotojai

               (169)

               Muito poveikis tolesniems naudotojams bus dar mažesnis, nes jo poveikis gamybos sąnaudoms yra nedidelis. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujančių tolesnių naudotojų pelno dydis siekė per 15 % Taip pat atsižvelgiant į tai, kad tiesioginiai naudotojai teigė, kad jie negalės perkelti didesnių kainų naštos tolesniems pirkėjams, neaišku, ar poveikis iš viso bus daromas.

               (170)

               Atskleidus informacinį dokumentą, vienas tolesnis naudotojas teigė, kad priešingai nei nurodyta 169 konstatuojamojoje dalyje, nustatyti antidempingo muitai jiems darytų poveikį, nes jų tiekėjai jiems perkeltų didesnių sąnaudų naštą. Tačiau ši bendrovė nepateikė jokių duomenų, kuriais būtų patvirtintas šis teiginys, todėl jis buvo atmestas.

               (171)

               Atsižvelgiant į tai padaryta išvada, kad antidempingo muitai tolesnių naudotojų pelningumui turės tik labai nedidelį poveikį arba neturės jokio poveikio.

         3.2.5.   Konkurencija darinių rinkoje

               (172)

               Keli naudotojai teigė, kad nustačius priemones jų produktai nebegalėtų konkuruoti su iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamais dariniais. Tačiau jokių šį teiginį pagrindžiančių įrodymų nepateikta.

               (173)

               Šiuo požiūriu pažymėtina, kad antidempingo muitais siekiama atkurti vienodas sąlygas baltojo fosforo rinkoje Sąjungoje. Nepateikta jokių duomenų, kuriais būtų įrodyta, kad baltojo fosforo darinių importas iš Kinijos Liaudies Respublikos per keletą metų smarkiai išaugo arba kad gali išaugti ateityje. Be to, nepateikta jokių įrodymų dėl tokio importo sąlygų arba kainų lygmens. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

         3.2.6.   Užimtumas

               (174)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad naudotojų pramonėje, palyginti su Sąjungos pramone, dirbančių darbuotojų skaičius yra didesnis, todėl nustačius antidempingo priemones būtų pažeistas bendri Sąjungos interesai.

               (175)

               Pažymėtina, kad Sąjungos interesų analizė nėra vien Sąjungos pramonėje dirbančių darbuotojų ir naudotojų pramonėje dirbančių darbuotojų skaičiaus palyginimas. Todėl vien fakto, kad naudotojai turi daugiau darbuotojų, nepakanka norint prieiti prie išvados, kad priemonės pakenktų bendrai Sąjungos pramonei. Todėl nagrinėjamas priemonių nustatymo arba nenustatymo poveikis susijusių naudotojų ir Sąjungos pramonės verslo veiklai ir pelningumui. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

         3.2.7.   Išvada

               (176)

               Atlikta analizė rodo, kad priemonių nustatymas paveiktų abiejų segmentų naudotojus, tačiau poveikis būtų mažesnis nerūgštinių darinių segmente. Visų pirma baltasis fosforas sudaro didžiąją dalį rūgštinių darinių segmento gamybos sąnaudų, todėl bet koks muitas turėtų didelio poveikio jų sąnaudoms ir pelningumui. Tyrimas taip pat parodė, kad nustačius priemones šio segmento naudotojų išlikimui kiltų grėsmė.

         4.   EUROPOS SĄJUNGOS ŽALIAVŲ INICIATYVA

               (177)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad priemonių nustatymas prieštarautų Europos Sąjungos žaliavų iniciatyvai (3), kuri buvo priimta siekiant, be kita ko, nenutrūkstamo žaliavų tiekimo ir efektyvaus išteklių naudojimo. Tačiau žaliavų iniciatyva nedraudžiama nustatyti antidempingo priemonių, kuriomis siekiama atkurti vienodas sąlygas ir tokiu būdu išspręsti dempingo sukeltos nesąžiningos konkurencijos problemą.

               (178)

               Bet kuriuo atveju galima tvirtinti, kad rinkoje, kuriai būdinga nedaug gamintojų visame pasaulyje, svarbios žaliavos gamybos Sąjungoje išlaikymas visiškai atitinka tikslą užtikrinti nenutrūkstamą žaliavų tiekimą Sąjungos rinkai.

         5.   KONKURENCIJOS KLAUSIMAI

               (179)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad nustačius priemones būtų piktnaudžiaujama dominuojančia Sąjungos pramonės padėtimi, nes Sąjungos rinka būtų uždara tiekimui iš kitų šaltinių. Šis teiginys buvo paremtas pareiškimu, kad praeityje Sąjungos pramonė pasinaudojo Kinijos nustatytais eksporto apribojimais, kad pakeltų kainas Sąjungos rinkoje. Tačiau piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi faktinių įrodymų nebuvo pateikta.

               (180)

               Kaip nurodyta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, primenama, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo. Priešingai, eksportuojančio gamintojo rinkos dalis atvirojoje rinkoje labai padidėjo ir šiuo metu jis yra pats didžiausias tiekėjas Sąjungos rinkoje.

               (181)

               Be to, šiame tyrime apskaičiuotas priverstinio kainų mažinimo lygis (71 konstatuojamoji dalis) buvo didesnis nei nustatytas dempingo lygis (48 konstatuojamoji dalis), o tai rodė, kad net nustačius antidempingo priemones, taikant mažesniojo muito taisyklę, tikėtina, kad importo iš Kazachstano kainų lygis išliks mažesnis už Sąjungos pramonės pardavimo kainas. Todėl mažai tikėtina, kad nustačius priemones importas nutrūktų.

               (182)

               Taip pat primenama, kad nepaisant Kinijos Liaudies Respublikoje nustatytų eksporto apribojimų, nagrinėjamuoju laikotarpiu baltasis fosforas į Sąjungos rinką iš Kinijos Liaudies Respublikos bei Vietnamo buvo importuojamas ir tikėtina, kad jis ir toliau bus importuojamas.

               (183)

               Atskleidus informacinį dokumentą, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad nustačius muitus padidėtų naudotojų sunaudos, o Sąjungos pramonei darinių rinkoje (uždarasis naudojimas) muito poveikis būtų mažesnis. Taip Sąjungos pramonė darinių rinkoje įgytų konkurencinį pranašumą ir tikėtina, kad užimtų dominuojančią padėtį tolesnio naudojimo rinkoje. Tačiau, kaip jau nurodyta 181 konstatuojamojoje dalyje, šiame tyrime apskaičiuotas priverstinio kainų mažinimo lygis buvo didesnis nei nustatytas dempingo lygis, o tai rodė, kad net nustačius antidempingo priemones, taikant mažesniojo muito taisyklę, tikėtina, kad importo iš Kazachstano kainų lygis išliks mažesnis už Sąjungos pramonės pardavimo kainas atvirojoje ir uždarojoje rinkoje. Todėl teiginys, kad nustačius priemones būtų piktnaudžiaujama dominuojančia Sąjungos pramonės padėtimi darinių rinkoje, turi būti atmestas.

               (184)

               Todėl atsižvelgiant į šias aplinkybes galima daryti išvadą, kad nustačius antidempingo priemones Sąjungos rinkai nebūtų daromas iškreipiamasis poveikis.

         6.   KAZACHSTANO IR SĄJUNGOS PREKYBOS BALANSAS

               (185)

               Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė esąs vienas didžiausių nagrinėjamojo produkto gamybos įrangos ir mašinų iš Sąjungos importuotojas. Todėl teigta, kad jei antidempingo priemonės būtų nustatytos, tai turėtų poveikio Sąjungos ir Kazachstano prekybos balansui, nes bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas tokios įrangos iš Sąjungos nebeimportuotų.

               (186)

               Prekybos apsaugos priemonių nustatymo tikslas – atitaisyti nesąžiningos prekybos praktiką ir nėra susijęs su nagrinėjamojo produkto gamybos mašinų ir įrangos pirkimu. Todėl šis argumentas atliekant šį antidempingo tyrimą turi būti laikomas nesusijusiu.

         7.   BENDROJI LENGVATINIŲ MUITŲ TARIFŲ SISTEMA

               (187)

               Atskleidus informacinį dokumentą, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad poveikis naudotojams bus didesnis, nes nagrinėjamojo produkto importui, be galimo antidempingo muito, nuo 2014 m. sausio 1 d. taip pat bus nustatytas įprastas muitas.

               (188)

               Iš tiesų pagal naująją Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą, kuri turėtų įsigalioti 2014 m. sausio 1 d., Kazachstanas bus išbrauktas iš lengvatomis besinaudojančių šalių sąrašo. Todėl nuo 2014 m. sausio 1 d. ir iki kol tęsis dabartinė padėtis iš Kazachstano importuojamam baltajam fosforui bus taikoma įprasta 5,5 % muito norma.

               (189)

               Tačiau atliekant analizę nėra galimybės atsižvelgti į pokyčius ateityje, nes tikslus jų poveikis importo kainoms bei kiekiams ir tokių pokyčių poveikis Sąjungos rinkai negali būti įvertinti à priori. Todėl šiuo pagrindu nėra galimybės padaryti griežtų išvadų. Todėl šis teiginys atmestas.

         8.   IŠVADA DĖL SĄJUNGOS INTERESŲ

               (190)

               Nenustačius priemonių labai tikėtina, kad baltojo fosforo gamyba Sąjungoje ir Sąjungos pramonės darinių gamyba nebūtų atnaujinta. Kita vertus, kaip teigia kai kurios suinteresuotosios šalys, nustačius priemones Sąjungos pramonės padėtis nepagerėtų, nes iš Kazachstano importuojamas produktas, net apmokestintas muitu, kainų požiūriu būtų konkurencingesnis už Sąjungos pramonės parduodamą produktą, todėl nebūtų jokių garantijų, kad Sąjungos pramonė galėtų įveikti dabartinę sunkią padėtį.

               (191)

               Priešingai, nustatyta, kad priemonės labai paveiktų rūgštinių darinių segmento naudotojus, ir kai kuriais atvejais netgi kiltų pavojus jų gyvybingumui, nes jie negalėtų perimti didesnių sąnaudų naštos ir išlikti konkurencingais tolesnio naudojimo rinkoje. Todėl vartotojų grandies produktų gamintojai šiame segmente gali būti priversti nutraukti veiklą.

               (192)

               Be to, nors tyrimas parodė, kad priemonių poveikis nerūgštinių darinių segmentui galėtų būti ne toks didelis, palyginti su poveikiu rūgštinių darinių segmentui, poveikis kai kuriems konkretiems naudotojams šiame segmente galėtų būti gerokai didesnis, priklausomai nuo jų gaminamo konkretaus vartotojų grandies produkto. Apskritai laikoma, kad muito poveikis šiam segmentui nebūtų nereikšmingas.

               (193)

               Pažymėtina, kad atliekant šį tyrimą būtiną informaciją teikusiems bendradarbiaujantiems naudotojams tenka beveik visas importas iš nagrinėjamosios šalies ir labai didelė atvirojoje rinkoje naudojamo baltojo fosforo dalis. Jie griežtai priešinosi antidempingo muitų nustatymui dėl poveikio jų sąnaudoms, kurios, kaip jie įrodė, negalėtų atsispindėti arba ne visiškai atsispindėtų pardavimo kainose ir dėl kurių pablogėtų jų ekonominė ir finansinė padėtis ir galbūt būtų nutraukta gamyba.

               (194)

               Taip yra todėl, kad baltasis fosforas yra beveik visų apie save pranešusių naudotojų laikomas labai svarbia žaliava jų gamybos procese, kuriai tenka svarbi visų gamybos sąnaudų dalis, kaip minėta 161 ir 166 konstatuojamosiose dalyse. Todėl bet koks antidempingo muitas turi tiesioginio ir didelio poveikio jų sąnaudoms, o didesnių sąnaudų našta negali būti perkelta vartotojų grandies pramonei.

               (195)

               Kaip nurodyta 190 konstatuojamojoje dalyje, kyla klausimų dėl antidempingo priemonių nustatymo naudos Sąjungos pramonei. Tai lemia dabartinė Sąjungos pramonės pereinamojo laikotarpio padėtis ir neaiškumas dėl ateities, taip pat tai, kad net nustačius antidempingo priemones, iš Kazachstano importuojamo produkto kainos gali likti gerokai žemesnės už Sąjungos pramonės produkto pardavimo kainas. Šiomis aplinkybėmis nuspręsta, kad galimas neigiamas bet kokio antidempingo muito poveikis vartotojų grandies pramonei yra didesnis už tikėtiną teigiamą muito poveikį Sąjungos pramonei.

               (196)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, prieinama prie išvados, kad neigiamas priemonių poveikis naudotojams yra didesnis už bendrą naudą Sąjungos pramonei. Todėl šiuo atveju laikomasi nuomonės, kad nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo, galima aiškiai teigti, kad Sąjungai nėra naudinga nustatyti antidempingo priemonių.

         G.   PASIŪLYMAS DĖL TYRIMO UŽBAIGIMO

               (197)

               Atsižvelgiant į pateiktas išvadas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, remiantis pagrindinio reglamento 9 ir 21 straipsniais tyrimas turėtų būti užbaigtas nenustatant priemonių.

               (198)

               Apie galutines išvadas ir ketinimą užbaigti tyrimą pranešta visoms susijusioms šalims ir joms sudaryta galimybė pateikti pastabas. Į jų pastabas atsižvelgta, bet dėl jų pirmiau išdėstytos išvados nepakeistos,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Užbaigiamas antidempingo tyrimas dėl Kazachstano Respublikos kilmės baltojo fosforo, dar vadinamo elementiniu arba geltonuoju fosforu, importo.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2013 m. vasario 13 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL C 369, 2011 12 17, p. 19.

      (3)  COM(2008) 699 galutinis.