title: 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1786/2002/EB, patvirtinantis Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32002D1786

Oficialusis leidinys L 271 , 09/10/2002 p. 0001 - 0012

		Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1786/2002/EB2002 m. rugsėjo 23 d.patvirtinantis Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [3],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [4], atsižvelgdami į 2002 m. gegužės 15 d. Taikinimo komiteto patvirtintą bendrą tekstą,kadangi:(1) Bendrija yra įsipareigojusi skatinti ir gerinti sveikatą, užkirsti kelią ligoms, veikti prieš galimas grėsmės sveikatai, siekdama sumažinti išvengiamą sergamumą ir per ankstyvą mirštamumą bei veiklumą mažinantį neįgalumą. Siekdama prisidėti prie Europos piliečių gerbūvio, Bendrija privalo koordinuotai ir nuosekliai atsižvelgti į savo žmonių nerimą dėl rizikos sveikatai bei į jų lūkesčius turėti aukšto lygio sveikatos apsaugą. Todėl visos su sveikata susijusios Bendrijos veiklos turi būti gerai matomos ir skaidrios bei sudaryti sąlygas visoms suinteresuotoms pusėms subalansuotai konsultuotis ir dalyvauti, siekiant plėtoti geresnio žinojimo ir bendradarbiavimo kelius ir taip sudaryti galimybes individams aktyviau dalyvauti su jų sveikata susijusių sprendimų priėmime. Šioje veiklos programoje dėmesio reikia skirti Bendrijos gyventojų teisei gauti paprastą, aiškią ir moksliškai pagrįstą informaciją apie priemones sveikatai apsaugoti ir užkirsti kelią ligoms siekiant pagerinti gyvenimo kokybę.(2) Sveikata yra prioritetas, o Bendrijos visų politikos sričių ir veiklų apibrėžimuose bei įgyvendinime turi būti užtikrinta aukšto lygio sveikatos apsauga. Sutarties 152 straipsnyje reikalaujama, kad Bendrija šiame sektoriuje vaidintų aktyvų vaidmenį ir sutinkamai su subsidiarumo principu, imtųsi tokių priemonių, kurių negali imtis atskiros valstybės.(3) Visuomenės sveikatos sistemos, kuri yra išdėstyta 1993 m. lapkričio 24 d. Komisijos komunikate dėl sistemos veiksmų visuomenės sveikatos srityje, kontekste buvo priimtos aštuonios veiklos programos, o būtent:- 1996 m. kovo 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 645/96/EB, priimantis Bendrijos veiklos programą, skirtą sveikatos skatinimui, informacijai, švietimui ir mokymui, įgyvendinant visuomenės sveikatos srities veiklos kryptis (nuo 1996 iki 2000 m.) [5],- 1996 m. kovo 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 646/96/EB, priimantis veiklos planą, skirtą kovai su vėžiu, įgyvendinant visuomenės sveikatos srities veiklos kryptis (nuo 1996 iki 2000 m.) [6],- 1996 m. kovo 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 647/96/EB, priimantis Bendrijos veiklos programą, skirtą AIDS ir tam tikrų kitų užkrečiamųjų ligų prevencijai, įgyvendinant visuomenės sveikatos srities veiklos kryptis (nuo 1996 iki 2000 m.) [7],- 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 102/97/EB, priimantis Bendrijos veiklos programą, skirtą priklausomumo nuo narkotikų prevencijai, įgyvendinant visuomenės sveikatos srities veiklos kryptis (nuo 1996 iki 2000 m.) [8],- 1997 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1400/97/EB, priimantis Bendrijos veiklos programą, skirtą sveikatos monitoringui, įgyvendinant visuomenės sveikatos srities veiklos kryptis (nuo 1997 iki 2001 m.) [9],- 1999 m. vasario 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 372/1999/EB, priimantis Bendrijos veiklos programą, skirtą traumų prevencijai, įgyvendinant visuomenės sveikatos srities veiklos kryptis (nuo 1999 iki 2003 m.) [10],- 1999 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1295/1999/EB, priimantis Bendrijos veiklos programą, skirtą retoms ligoms, įgyvendinant visuomenės sveikatos srities veiklos kryptis (nuo 1999 iki 2003 m.) [11] ir- 1999 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1296/1999/EB, priimantis Bendrijos veiklos programą, skirtą su užterštumu susijusioms ligoms, įgyvendinant visuomenės sveikatos srities veiklos kryptis (nuo 1999 iki 2001 m.) [12].Be to, buvo priimtas 1998 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2119/98/EB dėl užkrečiamųjų ligų epidemiologinės priežiūros ir kontrolės tinklo Bendrijoje sukūrimo [13]. Sutinkamai su šiuo sprendimu, 1999 m. gruodžio 22 d. Komisija priėmė sprendimą 2000/57/EB dėl skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemos užkrečiamųjų ligų prevencijai ir kontrolei [14].(4) Kitos visuomenės sveikatos veiksmų programos veiklos apėmė 1998 m. birželio 29 d. Tarybos rekomendaciją 98/463/EB dėl kraujo ir plazmos donorų tinkamumo ir duoto kraujo Europos bendrijoje tikrinimo [15] bei 1999 m. liepos 12 d. Rekomendaciją 1999/519/EB dėl elektromagnetinių laukų poveikio visuomenei apribojimo 0 Hz iki 300 GHz [16].(5) Visuomenės sveikatos veiklos programa buvo peržiūrėta 1998 m. balandžio 15 d. Komisijos komunikate dėl visuomenės sveikatos plėtros Europos bendrijoje, kuris pabrėžė, kad ryšium su naujomis Sutarties nuostatomis, naujais iššūkiais ir patirtimi, reikalinga nauja sveikatos strategija ir programa.(6) Taryba savo 1998 m. lapkričio 26 d. išvadose dėl visuomenės sveikatos ateities krypčių bendrijoje [17] bei savo 1999 m. birželio 8 d. rezoliucijoje [18], Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 1998 m. rugsėjo 9 d. nuomonėje [19], Regionų komitetas savo 1998 m. lapkričio 19 d. nuomonėje [20], ir Europos Parlamentas savo 1999 m. kovo 12 d. Rezoliucijoje A4-0082/99 [21] pasveikino 1998 m. balandžio 15 d. Komisijos komunikatą bei parėmė požiūrį, kad Bendrijos lygmens veiklos turi būti numatytos vienoje bendrojoje programoje, jų trukmė turi būti ne trumpesnė kaip penkeri metai bei turi apimti tris bendruosius tikslus, o būtent, gerinti visuomenės sveikatos plėtrai skirtą informaciją, skubiai reaguoti į grėsmes sveikatai ir kovoti su sveikatą lemiančiais veiksniais skatinant sveikatą ir ligų prevenciją sustiprinus tarptsektorinę veiklą bei pasinaudojant visais tinkamais Sutarties instrumentais.(7) Savo 2000 m. birželio 29 d. rezoliucijoje dėl Evoros konferencijos apie sveikatos veiksnius tąsos, Taryba laikė, kad didėjantys sveikatos būklės ir sveikatos rezultatų skirtumai tarp valstybių narių ir jų viduje reikalauja atnaujintų ir gerai koordinuojamų pastangų šalies ir Bendrijos lygiu; sveikino Komisijos įsipareigojimą pateikti pasiūlymą naujai visuomenės sveikatos programai, kurioje būtų speciali atšaka veiksmų, nukreipti į sveikatos veiksnius skatinant sveikatą ir ligų prevenciją, sustiprintą tarpsektorinės politikos kryptimis ir sutiko, kad yra poreikis plėtoti atitinkamą žinių bazę ir kad dėl to šiam tikslui turėtų būti sukurta veiksminga sveikatos monitoringo sistema; akcentavo svarbą naujos Bendrijos visuomenės sveikatos strategijos, sukurtos stiprinti specialių veiksnių veiklas dabartinėse programose, ypač atsižvelgiant į tabaką, mitybą ir alkoholį ir kad yra svarbu ne tik užtikrinti dabartinių veiksmų tęstinumą, bet ir darbą tais klausimais tęsti nuosekliai bei sistemingai.(8) Taryba dar sykį patvirtina savo 1999 m. lapkričio 18 d. Išvadas dėl kovos su tabako vartojimu, kuriose ji pabrėžė būtinybę vystyti bendrą strategiją bei pakvietė Komisiją, inter alia, sustiprinti bendradarbiavimą tarp sveikatos ir kitų politikos sričių siekiant užtikrinti aukštą sveikatos apsaugos laipsnį tose srityse.(9) 1999 m. lapkričio 18 d. Taryba vieningai pritarė Rezoliucijai dėl Psichinės sveikatos skatinimo.(10) Pagal Pasaulio sveikatos organizacijos PSO 2000 m. ataskaitą, penkios pagrindinės ligų (prisitaikymo prie invalidumo gyvenimo metais) problemos yra šios: 1) neuropsichiniai sutrikimai, 2) širdies kraujagyslių susirgimai, 3) piktybiniai navikai, 4) netyčiniai susižalojimai ir 5) kvėpavimo ligos. Infekcinės ligos, tokios kaip ŽIV/AIDS bei antimikrobinis pasipriešinimas taip pat tampa grėsme visos Europos žmonių sveikatai. Svarbus programos uždavinys būtų geriau identifikuoti esmines ligų problemas Bendrijoje, o ypač pagrindinius sveikatos veiksnius.(11) Programa turi padėti keistis informacija apie sveikatos srityje nustatytus kokybės standartus.(12) Labai svarbu rinkti, apdoroti ir analizuoti duomenis Bendrijos lygiu siekiant veiksmingai stebėti visuomenės sveikatą Bendrijos lygiu bei gauti objektyvią, patikimą ir suderinamą bei palyginamą informaciją, kuria galima būtų keistis ir kuri sudarytų galimybę Komisijai ir valstybėms narėms gerinti visuomenės informavimą bei formuluoti tinkamas strategijas, politikos kryptis ir veiklas siekiant aukšto žmonių sveikatos apsaugos lygio. Norint turėti išsamią programą, reiktų atsižvelgti ir į privataus sektoriaus duomenis. Visa atitinkama statistika turi būti suskirstyta ir išanalizuota pagal lytis.(13) Bendrija ir jos valstybės narės savo dispozicijoje turi specialias informavimo ir stebėjimo visuomenės sveikatos srityje priemones ir mechanizmus. Todėl svarbu užtikrinti aukštą Bendrijos ir valstybių narių programos įgyvendinimo veiklų ir iniciatyvų koordinavimo lygį, skatinti bendradarbiavimą tarp valstybių narių bei sustiprinti esamų ir būsimų tinklų visuomenės sveikatos srityje veiksmingumą.(14) Labai svarbu, kad Komisija užtikrintų programos veiksmų ir priemonių ryšį tiek mikro, tiek ir makro lygiu bei skatintų bendradarbiavimą tarp valstybių narių. Visi struktūriniai susitarimai, kuriuos sukurti šiam tikslui remiant Komisijai, turi rinkti, stebėti ir vertinti duomenis, plėtoti priežiūros metodus bei skubaus ir koordinuoto reagavimo į grėsmes sveikatai sistemą. Tie struktūriniai susitarimai susidarytų iš sustiprinto centrinio šaltinio ir glaudžiai įtrauktų atitinkamas valstybių narių paskirtas institucijas.(15) Ypač svarbu, remiantis kompetentingais ir tinkamais ekspertais, sveikatos informacijos srityje užtikrinti tinkamą tolydų tokių veiksmų koordinavimą: informacijos poreikių apibrėžimas, statistinių rodiklių vystymas, duomenų ir informacijos rinkimas, palyginamumo problemos, apsikeitimas informacija ir duomenimis su valstybėmis narėmis ir tarp jų, besitęsiantis duomenų bazių, analizės vystymas bei platesnis informacijos platinimas. Tokį koordinavimą taip pat reikia užtikrinti greito reagavimo į grėsmes sveikatai, veiklų, susijusių su epidemiologine priežiūra, priežiūros metodų vystymo, informacijos apie gaires, prevencijos ir kontrolės veiksmus, mechanizmus ir procedūras apsikeitimo srityje.(16) Labai svarbu, kad Komisija per atitinkamus struktūrinius susitarimus užtikrintų programos priemonių ir veiksmų veiksmingumą bei sąryšį ir skatintų bendradarbiavimą tarp valstybių narių. Siekiant, kad tokie struktūriniai susitarimai veiktų sklandžiai ir veiksmingai, labai svarbu sukurti nepertraukiamą bendradarbiavimą su valstybių narių sveikatos institucijomis, tuo pačiu atsižvelgiant į valstybių narių įsipareigojimus.(17) Komisija pagal galimybes turi teikti tolimesnius siūlymus dėl reikalingų struktūrinių susitarimų visuomenės sveikatos strategijai įgyvendinti, ypač dėl sveikatos monitoringo ir skubaus reagavimo į grėsmes sveikatai.(18) Bendras visuomenės sveikatos programos tikslas – prisidėti prie to, kad būtų pasiektas aukštas fizinės ir psichinės sveikatos lygis ir gerbūvis bei didesnė lygybė sveikatos srityje visoje Bendrijoje, orientuojant veiksmus į visuomenės sveikatos gerinimą, žmonių sergamumo ir sutrikimų prevenciją bei pavojaus sveikatai šaltinių šalinimą, siekiant įveikti sergamumą bei per ankstyvą mirštamumą, atsižvelgiant į lytį ir amžių. Šiam tikslui pasiekti, veiksmais turi būti tenkinamas poreikis prailginti gyvenimo trukmę be invalidumo ar ligų, skatinti gyvenimo kokybę, mažinti ekonomines ir socialines blogos sveikatos pasekmes ir taip sumažinti sveikatos nelygybę atsižvelgiant į sveikatos problemų sprendimą regionuose. Prioritetas turėtų atitekti sveikatos skatinimo veiksmams orientuotiems spręsti pagrindines ligų problemas. Programa turėtų remti integruotos tarpsektorinės sveikatos strategijos vystymą, siekiant užtikrinti, kad Bendrijos politikos kryptys ir veiksmai prisidėtų prie sveikatos apsaugos ir skatinimo.(19) Kad tai būtų pasiekta, programa turi atsižvelgti į švietimo, apmokymo ir bendradarbiavimo tinkle svarbą.(20) Sutartis reikalauja, kad aukštas žmogaus sveikatos apsaugos lygis būtų užtikrintas apibrėžiant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos kryptis ir veiklas. Reikia sukurti tvirtą ryšį tarp poveikio sveikatai turinčių visų Bendrijos politikos krypčių ir Bendrijos visuomenės sveikatos strategijos. Visuomenės sveikatos programos prioritetinis uždavinys bus vystyti politikos krypčių pasiūlymų ir jų įgyvendinimo vertinimo kriterijus ir metodikas. Vystant programos priemones bei bendras strategijas ir veiksmus su kitomis atitinkamomis Bendrijos programomis ir veiksmais, turi būti užtikrinta, kad tos kitos Bendrijos politikos kryptys ir veiksmai inkorporuos sveikatos aspektą, ir kad juos sustiprins tarpsektorinė politika.(21) Bendro siekio ir bendrų programos tikslų siekimas reikalauja veiksmingo valstybių narių bendradarbiavimo, jų visapusiško įsipareigojimo įgyvendinti Bendrijos veiksmus, o taip pat institucijų, asociacijų, organizacijų ir įstaigų veikiančių sveikatos srityje bei plačiosios visuomenės įsitraukimo. Siekiant užtikrinti tolydumą bei efektyvų Bendrijos turimų investicijų ir gebėjimų panaudojimą, įkurtieji Bendrijos ir nacionaliniai tinklai turi būti panaudoti apjungti valstybių narių ekspertus ir patirtį pritaikant veiksmingus sveikatos propagavimo ir prevencinių intervencijų įgyvendinimo metodus bei kokybės kriterijus. Turi būti užtikrintas dialogas su visais pagrindiniais partneriais, įsipareigojusių pagerinti visuomenės sveikatą, o jų įvertinimas turi būti inkorporuota į efektyvią ir skaidrią Bendrijos žinių bazę. Bendradarbiavimas su sveikatos srityje aktyviai dalyvaujančiomis įstaigomis ir nevyriausybinėmis organizacijomis turi vykti atitinkamų mechanizmų, tokių kaip sveikatos forumai, pagalba.(22) Pagal Sutarties 5 straipsnyje išdėstytus subsidiarumo ir proporcingumo principus, su išskirtine Bendrijos kompetencija nesusijusiais klausimais, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos srityje, veiksmų Bendrija gali imtis tik tada, ir tik tiek, kiek dėl jų masto ir poveikio, jų tikslus geriau pasiektų Bendrija. Dėl sudėtingumo, tarpvalstybinio pobūdžio ir pilnos sveikatai poveikį darančių veiksnių kontrolės valstybių narių lygmenyje nebuvimo programos tikslai negali būti valstybių narių pakankamai pasiekti, todėl programa turi remti ir papildyti valstybių narių veiksmus ir priemones. Programa gali turėti reikšmingą papildomąją vertę sveikatos propagavimo ir sveikatos sistemos Bendrijoje srityse, remdama struktūras ir programas, kurios didina individų, institucijų, asociacijų, organizacijų ir įstaigų gebėjimus sveikatos srityje, palengvindama apsikeitimą patirtimi ir gerąja praktika bei suteikdama pagrindą bendrai analizuoti visuomenės sveikatai poveikį darančius veiksnius. Programa taip pat gali turėti papildomos vertės tarptautinio pobūdžio grėsmių visuomenės sveikatai, tokių kaip užkrečiamos ligos, aplinkos užterštumas arba maisto užkrėtimas, atvejais, tiek, kiek jos gali paskatinti bendras strategijas ir veiksmus. Programa sudarys galimybę Bendrijai prisidėti prie jos Sutarties įsipareigojimų visuomenės sveikatos srityje vykdymo, visapusiškai atsižvelgdama į valstybių narių įsipareigojimus sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros organizavime bei teikime. Šis sprendimas neviršija to, kas reikalinga šiems tikslams pasiekti.(23) Programos priemonės sustiprina Bendrijos sveikatos strategiją ir duos Bendrijai pridedamosios vertės, atsiliepdama į poreikius, kylančius iš Bendrijos veiksmais kitose srityse sukurtų sąlygų ir struktūrų, ieškant naujų patobulinimų, sprendžiant naujas grėsmes ir naujas problemas, kuriems Bendrija būtų geresnėje padėtyje veikti ir apginti savo žmones, sutelkdama santykinai atskirai vykdomas veiklas, kurios daro ribotą poveikį nacionaliniu lygiu bei prisidėdama prie tų veiklų, siekiant teigiamų rezultatų Bendrijos žmonėms bei padėdama stiprinti solidarumą ir vientisumą Bendrijoje. Naujoji sveikatos strategija ir visuomenės sveikatos veiksmų programa turi sudaryti galimybę toliau didinti Bendrijos sveikatos politikos pilietinę svarbą.(24) Siekiant užtikrinti, kad veiksmai veiksmingai kartu su kitomis Bendrijos politikos kryptimis ir veiklomis bei išvengiant dubliavimo išspręstų plačias sveikatos problemas ir grėsmes, programa turi sudaryti galimybę imtis bendrų veiksmų su susijusiomis Bendrijos programomis ir veiksmais. Aktyvus kitų Bendrijos politikos krypčių, tokių kaip struktūriniai fondai ir socialinė politika, naudojimas galėtų teigiamai paveikti sveikatos veiksnius.(25) Veiksmingas priemonių ir veiksmų įgyvendinimas ir pageidaujamo programos poveikio pasiekimas reikalauja surinktų duomenų palyginamumo. Informacijos ir duomenų visuomenės sveikatos plėtrai apsikeitimo sistemų bei tinklų suderinamumas ir bendras veikimas taip pat būtų naudinga pagalba ir toliau reikėtų šių tikslų siekti. Labai svarbu, kad būtų keičiamasi informacija, paremta palyginamais ir suderinamais duomenimis.(26) Apskritai šios programos priemonės ir veiksmai turi atsižvelgti į naujų technologijų vystymąsi ir IT pritaikymą, ypač turėtų būti glaudus bendradarbiavimas su pagal integruotą elektroninės Europos (e-Europe) veiksmų programą ir kitas atitinkamas programas visuomenės sveikatos srityje sukurtais ir įgyvendintais planais, išvengiant dubliavimosi ir ypač pasirūpinant tuo, kad visi turėtų lygias galimybes gauti sveikatos informaciją.(27) 2000 m. Feiros Europos Taryba patvirtino "e-Europe 2000 m. veiksmų planą dėl informacinės visuomenės visiems", kuris Health Online rėmuose ragina valstybes nares plėtoti vartotojui draugiškų, patvirtintų ir bendrai veikiančių sistemų infrastruktūrą sveikatos švietimui, ligų prevencijai ir medicininei priežiūrai. Labai svarbu, kad naujosios informacijos technologijos būtų panaudojamos siekiant sveikatos informaciją padaryti kuo labiau prieinamą piliečiams.(28) Vykdant programą, reiktų visapusiškai panaudoti Bendrijos tyrimų programose, kurios remia programos apimamų sričių tyrimus, gautais atitinkamais rezultatais.(29) Reikėtų atsižvelgti į įvairių chartijų patirtį visuomenės sveikatos srityje.(30) Įgyvendinant Bendrijos programą, turi būti laikomasi visų atitinkamų teisinių nuostatų asmens duomenų apsaugos bei mechanizmų sukūrimo siekiant užtikrinti tų duomenų slaptumą ir apsaugą srityje.(31) Programa turi tęstis mažiausiai šešis metus, kad būtų pakankamai laiko programos tikslams pasiekti reikalingas įgyvendinti priemones.(32) Ypač svarbu, kad Komisija užtikrintų programos įgyvendinimą glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis. Norint programos įgyvendinimui gauti mokslinės informacijos ir patarimų, pageidautinas bendradarbiavimas su tarptautinės reputacijos mokslininkais ir ekspertais.(33) Tarp pagal šią programą įgyvendinamų veiksmų ir pagal kitas politikos kryptis ir veiklas planuojamų arba įgyvendinamų veiksmų, turėtų būti užtikrintas nuoseklumas ir papildomumas, ypač atsižvelgiant į reikalavimą užtikrinti aukštą žmogaus sveikatos apsaugos lygį apibrėžiant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos kryptis ir veiklas.(34) Bus tikimasi glaudaus bendradarbiavimo ir konsultacijų su Bendrijos įstaigomis atsakingomis už rizikos vertinimą, monitoringą ir mokslinius tyrimus maisto ir mitybos saugumo, aplinkos apsaugos ir produktų saugos srityje.(35) Šis sprendimas visam programos galiojimo laikui nustato finansų struktūrą, kuri pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo tobulinimo [22] 33 punktą metinį biudžeto institucijai yra pagrindinis atramos taškas. Ši finansų struktūra turi atitikti programos poreikius ir tikslus.(36) Finansavimas, paskirtas bendriems programos veiksmams iš kitų Bendrijos politikos sričių yra papildomas šiai programai nustatytoms finansavimo gairėms.(37) Labai svarbu, kad būtų galima laisvai perkelti lėšas ir adaptuoti veiklas atsižvelgiant į skaidrumą bei prioritetų atrankos ir nustatymo kriterijus pagal rizikos dydį arba poveikio galimybę, vertinimo išvadas, visuomenės interesus, intervencijų buvimą arba jų vystymo galimybes, subsidiarumą, pridėtinę vertę ir poveikį kitiems sektoriams. Tačiau reikia išlaikyti pusiausvyrą tarp visų trijų programos tikslų, teisingai paskirstant joms biudžetą.(38) Siekiant programos tikslų, esminės svarbos turi praktinės priemonės. Todėl įgyvendinant programą ir pagal ją skirstant lėšas, būtina akcentuoti praktinių priemonių svarbą.(39) Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės turi būti priimtos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [23].(40) Europos ekonominės erdvės susitarimas (EEE Susitarimas) numato didesnį Europos Bendrijos ir valstybių narių iš vienos pusės, bei Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA), dalyvaujančios Europos ekonominėje erdvėje (ELPA/EEE šalys) iš kitos pusės, bendradarbiavimą visuomenės sveikatos srityje. Reikia numatyti nuostatas, pagal kurias Europos susitarimuose, jų papildomuose protokoluose ir atitinkamų Asociacijų Tarybų sprendimuose numatytomis sąlygomis šioje programoje galėtų dalyvauti Vidurio ir Rytų Europos šalys kandidatės bei Kipras, kuris finansuojamas papildomais asignavimais su juo suderinta tvarka, o taip pat Malta ir Turkija, kurios finansuojamos papildomais asignavimais pagal Sutarties nuostatas.(41) Šalys kandidatės turi aktyviai dalyvauti vystant ir įgyvendinant šią programą ir reikia strategiškai atsižvelgti į sveikatos būseną tose šalyse ir ypač į jų specifines problemas.(42) Prisijungiant naujoms valstybėms narėms, Komisija turi pranešti apie šių prisijungimų pasekmes programai.(43) Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir sveikatos srityje kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, tokiomis kaip PSO, Europos Taryba, OECD turi būti skatinamas ne tik duomenų rinkimo ir analizavimo (įskaitant rodiklius) srityje, bet taip pat tarpsektorinio sveikatos skatinimo srityje, siekiant užtikrinti ekonominį efektyvumą, išvengti veiklų ir programų dubliavimosi bei sustiprinti sinergiją ir sąveiką, ypač atsižvelgiant į specialius bendradarbiavimo susitarimus, tokius kaip bendradarbiavimas tarp PSO ir Komisijos.(44) Siekiant padidinti šios programos vertę ir poveikį, vykdomos priemonės turi būti pastoviai tikrinamos ir vertinamos, įskaitant nepriklausomus išorinius vertinimus. Remiantis tais vertinimais ir raidos, kuri gali įvykti bendrame Bendrijos veiksmų sveikatos ir su sveikata susijusiose srityse, turėtų būti galima programą koreguoti ir keisti. Europos Parlamentą reikia informuoti apie Komisijos parengtus metinius veiklos planus.(45) Bendrijos veiksmų programa visuomenės sveikatos srityje remiasi veiksmų ir aštuoniomis programomis pagal ankstesnes bendrąsias nuostatas bei užkrečiamų ligų epidemiologinės priežiūros ir kontrolės Bendrijoje tinklo darbą, o visų šių tikslų bei joje nurodytų priemonių siekia globalinės ir integruotos sveikatos strategijos pavidalu. Tų aštuonių programų sprendimams yra taikoma nauja programa, todėl turėtų būti panaikinami nuo 2002 m. gruodžio 31 d.,NUSPRENDĖ:1 straipsnisProgramos patvirtinimas1. Šiuo sprendimu patvirtinama bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programa, toliau – programa.2. Ši programa įgyvendinama laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d.2 straipsnisBendras siekis ir bendrieji tikslai1. Ši nacionalines politikos kryptis papildanti programa siekia apsaugoti žmogaus sveikatą ir gerinti visuomenės sveikatą.2. Bendrieji šios programos tikslai yra tokie:a) gerinti informaciją ir žinias visuomenės sveikatos plėtrai;b) sustiprinti gebėjimą skubiai ir koordinuotai reaguoti į grėsmes sveikatai;c) skatinti sveikatą ir užkirsti kelią ligoms atkreipiant dėmesį į sveikatą lemiančius veiksnius visose politikos kryptyse ir veiklose.3. Programa padės:a) užtikrinti aukštą žmogaus sveikatos apsaugos lygį, apibrėžiant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos kryptis ir veiklas, skatinant integruotą ir tarpsektorinę sveikatos strategiją;b) spręsti sveikatos nelygybės problemas;c) skatinti valstybių narių bendradarbiavimą Sutarties 152 straipsnyje išvardytose srityse.3 straipsnisBendrijos veiksmai ir veikla1. Bendrųjų programos tikslų, kaip nurodyta 2 straipsnyje, siekiama priede išvardytais veiksmais.2. Šitie veiksmai įgyvendinami glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis remiant sąsajų turinčias veiklas, kurias galima panaudoti įgyvendinti visas arba dalį veiklų ir kurios, kai tinkama, gali būti apjungtos. Šios veiklos yra:a) su stebėjimu ir greito reagavimo sistemomis susijusios veiklos:i) tinklo veiklos vykdomos valstybių narių sukurtomis struktūromis bei kitos Bendrijos interesus atspindinčios veiklos visuomenės sveikatos stebėjimui ir nacionalinės informacijos bei duomenims Bendrijos lygiu teikti, toliau siekiant programos tikslų;ii) veiklos skirtos atremti grėsmes sveikatai, įskaitant pagrindines ligas, bei reaguoti į nenumatytus įvykius, suteikti galimybę tyrimams ir koordinuoti atsiliepimus;iii) atitinkamų struktūrinių susitarimų, koordinuojančių ir integruojančių sveikatos stebėjimo ir greito reagavimo į grėsmes sveikatai tinklus, rengimas, kūrimas ir vykdymas;iv) atitinkamų ryšių tarp stebėjimo ir greito reagavimo sistemų veiksmų plėtojimas;b) sveikatos veiksniams skirtos veiklos:sveikatos skatinimo ir ligoms užkirsti skirtų veiklų vystymas ir įgyvendinimas visose Bendrijos politikos srityse, įtraukiant, kai tinkama, nevyriausybines organizacijas, pažangius arba eksperimentinius projektus ir nacionalinių institucijų ir veiklų sąveiką;c) su įstatymais susijusios veiklos:i) parengiamasis darbas Bendrijos teisiniams instrumentams visuomenės sveikatos srityje;ii) Bendrijos įstatymų poveikio sveikatai vertinimas;iii) Bendrijos ir jos valstybių narių pozicijos koordinavimas susirinkimuose, kai svarstomi su sveikata susiję klausimai;d) su konsultacijomis, žiniomis ir informacija susijusios veiklos:i) sveikatos informacijos, žinių, įskaitant statistiką, ataskaitų, apžvalgų, analizių ir patarimų Bendriją ir jos valstybes nares bendrai dominančiais klausimais rengimas ir platinimas valstybių narių kompetentingoms institucijoms, sveikatos ir kitų sričių profesionalams, o kai tinkama, kitiems suinteresuotiems veikėjams ir plačiajai visuomenei;ii) informavimas ir konsultavimas sveikatos ir su sveikata susijusiais klausimas Bendrijos lygiu, įtraukiant visus suinteresuotuosius, tokius kaip pacientų organizacijos, sveikatos apsaugos specialistai, sveikatos priežiūros teikėjai, profsąjungos, socialiniai partneriai ir sveikatos srityje veikiančios NVO;iii) dalinimasis patirtimi ir apsikeitimas informacija su sveikata susijusiais klausimais tarp Bendrijos ir valdžios institucijų bei valstybių narių kompetentingų institucijų;iv) švietimo ir profesinio rengimo visuomenės sveikatos srityje atitinkančių programos tikslus skatinimas;v) tinklų apsikeitimui informacija dėl gerosios patirties visuomenės sveikatos ir sveikatos politikos veiksmingumo srityje vystymas ir palaikymas;vi) mokslinės informacijos ir patarimų gavimas iš aukšto lygio mokslininkų ir ekspertų;vii) Bendrijos ir valstybių narių veiklų ryšium su gerąja praktika ir teisingomis, pagrįstomis, visuomenės sveikatos gairėmis, rėmimas ir skatinimas;e) nevyriausybinių organizacijų, plėtojančių šioje programoje prioritetinėmis įvardytas veiklas, koordinavimo Europos lygiu skatinimas. Tos organizacijos gali veikti pavieniui arba keliose koordinuojamose asociacijose.4 straipsnisBendrosios strategijos ir veiksmaiSiekiant užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį apibrėžiant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos sritis ir veiklas, programos tikslus galima įgyvendinti kaip bendras strategijas ir bendrus veiksmus sukuriant sąsajas su atitinkamomis Bendrijos programomis ir veiklomis, ypač vartotojų apsaugos, socialinės apsaugos, sveikatos ir saugos darbe, įdarbinimo, tyrimų ir technologijų plėtros, vidaus rinkos, informacinės visuomenės ir informacinių technologijų, statistikos, žemės ūkio, švietimo, transporto, pramonės ir aplinkosaugos srityse, ir su veiksmais, kuriuos vykdo Jungtinis tyrimų centras ir atitinkamos Bendrijos įstaigos, su kuriomis stiprinamas bendradarbiavimas.5 straipsnisProgramos įgyvendinimas1. Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija pagal 9 straipsnio nuostatas užtikrina programoje nurodytų veiksmų įgyvendinimą ir jos harmoningą bei subalansuotą plėtrą.2. Kad padėtų programą įgyvendinti, Komisija užtikrina per atitinkamus valstybes nares glaudžiai susiejančius struktūrinius susitarimus, sveikatos monitoringo ir greito reagavimo į grėsmes sveikatai tinklų koordinavimą ir integravimą.3. Komisija ir valstybės narės savo atitinkamose kompetencijos srityse imasi tinkamų veiksmų užtikrinti efektyvų programos veikimą bei vystyti mechanizmus Bendrijos ir valstybių narių lygiu programos tikslams pasiekti. Jos užtikrina atitinkamos informacijos apie programos remiamų veiksmų teikimą ir tai, kad veiksmuose, kurių įgyvendinimas reikalauja pasitelkti vietos ir regioninės valdžios institucijas ir nevyriausybines organizacijas, būtų pasiektas kiek įmanoma aktyvesnis jų dalyvavimas.4. Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija siekia duomenų ir informacijos palyginamumo ir, kai įmanoma, sistemų ir tinklų suderinamumo bei bendro veikimo apsikeičiant sveikatos duomenimis ir informacija.5. Įgyvendindama programą, Komisija kartu su valstybėmis narėmis užtikrina, kad būtų laikomasi visų tinkamų teisinių nuostatų dėl asmens duomenų apsaugos ir, kai tinkama, tokių duomenų slaptumui ir saugumui užtikrinti reikalingų mechanizmų įvedimą.6. Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija užtikrina 13 straipsnyje nurodytais sprendimais patvirtintų visuomenės sveikatos programų veiksmų, kurie prisideda prie šioje programoje išdėstytų prioritetų, perėjimą prie veiksmų, kurie turi būti įgyvendinami pagal šią programą.6 straipsnisNuoseklumas ir papildomumasKomisija užtikrina pagal šią programą bei pagal kitas Bendrijos politikos kryptis ir veiklas įgyvendinamų veiksmų, įskaitant 4 straipsnyje minėtas politikos kryptis, nuoseklumą ir papildomumą. Komisija daugiausia nustato pasiūlymus, kurie geriausiai atitinka programos tikslus ir veiksmus bei praneša 9 straipsnyje nurodytam Komitetui apie tai, kiek tuose pasiūlymuose skiriama dėmesio sveikatos problemų sprendimui ir jų laukiamą poveikį sveikatai.7 straipsnisFinansavimas1. Šios programos įgyvendinimo finansinė struktūra 1 straipsnyje nurodytam laikotarpiui yra 312 milijonų eurų.Išlaidos techninei ir administravimo pagalbai susijusiai su 3 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktyje nustatytais struktūriniais susitarimais ir iš to kylančiomis veiklomis, dengiamos iš bendro programos biudžeto.2. Metinius asignavimus tvirtina biudžetą skirstanti institucija, atsižvelgdama į finansinę perspektyvą.8 straipsnisĮgyvendinimo priemonės1. Šiam sprendimui, susijusiam su žemiau išvardytais klausimais, įgyvendinti reikalingos priemonės, priimamos remiantis 9 straipsnio 2 dalyje nustatyta valdymo tvarka:a) metinis darbo planas programai įgyvendinti, nustatantis prioritetus ir būtinus veiksmus, įskaitant resursų paskirstymą;b) atrankos ir programos veiksmų finansavimo susitarimai, kriterijai ir procedūros;c) susitarimai 4 straipsnyje nurodytos bendros strategijos ir veiksmų įgyvendinimui;d) susitarimai 12 straipsnyje nurodytai programai vertinti;e) susitarimai parengti bet kokius struktūrinius susitarimus sveikatos monitoringui ir skubaus reagavimo į grėsmes sveikatai koordinuoti;f) susitarimai šios programos informacijos perdavimui, apsikeitimui ja ir jos platinimui ir skubiam reagavimui į grėsmes sveikatai, nepažeidžiant įgyvendinimo priemonių vykdomų remiantis Sprendimu Nr. 2119/98/EB.2. Šiam sprendimui, susijusiam su visais kitais klausimais, įgyvendinti reikalingos priemonės, priimamos remiantis 9 straipsnio 3 dalyje nustatyta patariamąja tvarka.9 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda Komitetas.2. Kai daroma nuoroda į šią pastraipą, taikomi sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į 8 straipsnio nuostatas.Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje numatytas laikotarpis yra du mėnesiai.3. Kai daroma nuoroda į šią pastraipą, taikomi sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į 8 straipsnio nuostatas.4. Komitetas priima darbo tvarkos taisykles.10 straipsnisELPA/EEE šalių, asocijuotų Vidurio ir Rytų Europos šalių, Kipro, Maltos ir Turkijos dalyvavimasŠioje programoje gali dalyvauti:a) ELPA/EEE šalys EEE sutartyje nustatytomis sąlygomis;b) Asocijuotos Vidurio ir Rytų Europos šalys Europos Sutartyje, jų papildomuose protokoluose ir atitinkamų Asociacijos Tarybų sprendimuose nustatytomis sąlygomis;c) Kipras, paskyrus papildomus asignavimus – su ta šalimi suderinta tvarka;d) Malta ir Turkija, paskyrus papildomus asignavimus – vadovaujantis Sutarties nuostatomis.11 straipsnisTarptautinis bendradarbiavimasĮgyvendinant šią programą, vadovaujantis 9 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, bus skatinamas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir sveikatos srityje kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, ypač su Pasaulio sveikatos organizacija, Europos Taryba ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, arba su gebančiomis daryti poveikį visuomenės sveikatai, tokiomis kaip Pasaulio prekybos organizacija ir Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija. Ypač, kai tinkama ir galima, sveikatos informacijos sistema ir gebėjimas reaguoti į grėsmes sveikatai, turėtų būti koordinuojami su Pasaulio sveikatos organizacijos veiklomis.12 straipsnisMonitoringas, vertinimas ir rezultatų platinimas1. Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija reguliariai stebi, prireikus pasitelkdama ekspertus, programos veiksmų įgyvendinimą siekiant programos tikslų. Ji kasmet teikia informaciją Komitetui. Komisija persiunčia savo pagrindinių išvadų kopiją Europos Parlamentui ir Tarybai.2. Komisijos prašymu, valstybės narės teikia informaciją apie programos įgyvendinimą ir jos poveikį.3. Baigiantis ketvirtiems programos metams, Komisija pasamdo nepriklausomų kvalifikuotų ekspertų, kurie įvertina programos įgyvendinimą ir rezultatus per pirmuosius trejus metus. Ji taip pat įvertina sveikatai padarytą poveikį ir resursų panaudojimo efektyvumą, nuoseklumą bei papildomumą su kitomis atitinkamomis programomis, veiksmais ir iniciatyvomis, įgyvendintomis pagal kitas Bendrijos politikos kryptis ir veiklas. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui pateikia išvadas kartu su savo komentarais. Pasibaigus programai, iki kitų metų pabaigosKomisija toms institucijoms ir įstaigoms taip pat pateikia galutinę ataskaitą apie programos įgyvendinimą.4. Komisija įvykdytų veiksmų rezultatus ir vertinimo ataskaitą paskelbia viešai.13 straipsnisAnuliavimas2002 m. gruodžio 31 d. panaikinami tokie sprendimai:Sprendimas Nr. 645/96/EB, Sprendimas Nr. 646/96/EB, Sprendimas Nr. 647/96/EB, Sprendimas Nr. 102/97/EB, Sprendimas Nr. 1400/97/EB, Sprendimas Nr. 372/199/EB, Sprendimas Nr. 1295/1999/EB, Sprendimas Nr. 1296/1999/EB.14 straipsnisĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.Priimta Briuselyje, 2002 m. rugsėjo 23 d.Europos Parlamento varduPirmininkasP. CoxTarybos varduPirmininkasM. Fischer Boel[1] OL C 337 E, 2000 11 28, p. 122 ir C 240 E, 2001 8 28, p. 168.[2] OL C 116, 2001 4 20, p. 75.[3] OL C 144, 2001 5 16, p. 43.[4] 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 21, 2002 1 24, p. 161), 2001 m. liepos 31 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 307, 2001 10 31, p. 27) ir 2001 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje). 2002 m. liepos 3 d. Europos Parlamento sprendimas ir 2002 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimas.[5] OL L 95, 1996 4 16, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 521/2001/EB (OL L 79, 2001 3 17, p. 1).[6] OL L 95, 1996 4 16, p. 9. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 521/2001/EB.[7] OL L 95, 1996 4 16, p. 16. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 521/2001/EB.[8] OL L 19, 1997 1 22, p. 25. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 521/2001/EB.[9] OL L 193, 1997 7 22, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 521/2001/EB.[10] OL L 46, 1999 2 20, p. 1.[11] OL L 155, 1999 6 22, p. 1.[12] OL L 155, 1999 6 22, p. 7. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 521/2001/EB.[13] OL L 268, 1998 10 3, p. 1.[14] OL L 21, 2000 1 26, p. 32.[15] OL L 203, 1998 7 21, p. 14.[16] OL L 199, 1999 7 30, p. 59.[17] OL C 390, 1998 12 15, p. 1.[18] OL C 200, 1999 7 15, p. 1.[19] OL C 407, 1998 12 28, p. 21.[20] OL C 51, 1999 2 22, p. 53.[21] OL C 175, 1999 6 21, p. 135.[22] OL L 172, 1999 6 18, p. 3.[23] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.--------------------------------------------------PRIEDASVEIKSMAI IR PARAMOS PRIEMONĖS1. Gerinti informaciją ir žinias apie sveikatą visuomenės sveikatos plėtojimui:1.1. plėtojant ir vykdant tolydžią sveikatos monitoringo sistemą, siekiant sukurti palyginamus kiekybinius ir kokybinius rodiklius Bendrijos lygiu, remiantis vykdomu darbu bei pasiektais rezultatais bei rinkti, analizuoti ir platinti palyginamą ir suderinamą informaciją apie žmogaus sveikatą pagal amžių ir lytį Bendrijos lygiu, susijusią su sveikatos būkle, sveikatos politikos kryptimis ir sveikatos veiksniais, įskaitant demografines, geografines ir socialines bei ekonomines situacijas, asmeninius ir biologinius veiksnius, sveikatos elgesį tokį, kaip, piktnaudžiavimas tam tikromis medžiagomis, mityba, fizinė veikla, seksualinis elgesys, gyvenimo, darbo ir aplinkos sąlygos, atkreipiant ypatingą dėmesį į nevienodas sveikatos sąlygas;1.2. plėtojant informacinę sistemą ankstyvam grėsmių sveikatai perspėjimui, išaiškinimui ir priežiūrai tiek dėl užkrečiamų ligų, įskaitant tarptautinio ligų plitimo pavojų (įskaitant atsparius patogenus), tiek ir neužkrečiamas ligas;1.3. gerinant informacijos bei sveikatos duomenų perdavimo ir dalinimosi jais sistemą, įskaitant galimybes ją gauti visuomenei;1.4. plėtojant ir naudojant mechanizmus analizei, patarimui, ataskaitoms, informacijai ir konsultacijai su valstybėmis narėmis ir suinteresuotomis pusėmis dėl Bendrijos lygio sveikatos problemų;1.5. gerinant analizę ir žinias apie sveikatos politikos krypčių plėtros poveikį ir apie kitas Bendrijos politikos kryptis ir veiklas, tokias kaip vidaus rinka, kiek ji liečia sveikatos sistemą prisidėdama prie aukšto lygio žmogaus sveikatos apsaugos, įskaitant politikos krypčių poveikio sveikatai vertinimo kriterijų ir metodikų plėtrą bei plėtojant kitas visuomenės sveikatos ir kitų politikos krypčių sąsajas;1.6. peržiūrint, analizuojant ir remiant sveikatos technologijų patirtį, įskaitant informacinių technologijų patirties apsikeitimą;1.7. remiant informacijos ir patirties susijusios su gerąja praktika apsikeitimą;1.8. plėtojant ir vykdant bendrus veiksmus su veiklomis planų sukurtų e. Europos programose, siekiant pagerinti galimybes plačiajai visuomenei internetu gauti informacijos sveikatos klausimais bei svarstant galimybes sukurti atpažįstamų Bendrijos interneto svetainių patvirtinimo ženklų sistemą.Sistemoje pateikiami esami duomenys ir informacija turi būti lengvai prieinami Bendrijai, atitinkamiems valstybių narių vartotojams, ir kai tinkama, tarptautinėms organizacijoms.Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, jei reikalinga, panaudojant Bendrijos statistikos programą, bus sukurtas statistinis sistemos elementas, siekiant skatinti sinergiją ir vengti dubliavimosi.2. Padidinti gebėjimą skubiai ir koordinuotai reaguoti į grėsmes sveikatai:2.1. didinant gebėjimus gydyti užkrečiamas ligas paremiant tolimesnį Sprendimo Nr. 2119/98/EB dėl užkrečiamųjų ligų epidemiologinės priežiūros ir kontrolės tinklo Bendrijoje sukūrimo įgyvendinimą;2.2. remiant tinklo veikimą valstybėse narėse ir pagal šio sprendimo 10 straipsnio nuostatas dalyvaujančiose šalyse, ypač vykdant bendrus tyrimus, mokymus, nuolatinį vertinimą, kokybės užtikrinimą ir, kai tinkama, prisidedant prie priedo 1.2 ir 1.3 punktuose išvardytų veiksmų;2.3. vystant strategijas ir mechanizmus keistis informacija, reaguoti į grėsmes neužkrečiamoms ligoms ir užkirsti joms kelią, įskaitant atskirai lyčiai būdingas grėsmes sveikatai ir retas ligas;2.4. keičiantis informacija apie strategijas, siekiant nenumatytais atvejais pasipriešinti grėsmėms iš fizinių, cheminių arba biologinių ligų šaltinių, įskaitant grėsmes susijusias su teroristiniais veiksmais ir vystant arba naudojant, kai tinkama, Bendrijos metodus ir mechanizmus;2.5. keičiantis informacija apie skiepijimų ir imuniteto strategijas;2.6. didinant organų ir žmogiškos kilmės medžiagų, įskaitant kraują, kraujo komponentus ir kraujo pakaitalus, saugą ir kokybę, vystant tų medžiagų rinkimo, apdorojimo, laikymo ir skirstymo bei naudojimo aukštus kokybės ir saugumo standartus;2.7. įgyvendinant žmogaus produktų, tokių kaip kraujas, kraujo komponentai ir kraujo pakaitalai, budrumo tinklus;2.8. skatinant žmogaus sveikatos apsaugos nuo galimų nepalankių aplinkos veiksnių, tokių kaip jonizacija ir nejonizuota radiacija ir triukšmas, poveikių strategijas ir priemones;2.9. vystant atsparumo antibiotikams mažinimo strategijas.3. Skatinti sveikatą ir užkirsti kelią ligoms, darant poveikį sveikatos veiksniams visose Bendrijos politikos kryptyse ir veiklose:3.1. ruošiant ir įgyvendinant strategijas ir priemones, įskaitant tas, kurios susijusios su visuomenės supratimu, su gyvenimo būdu susijusiais sveikatos veiksniais, tokiais kaip mityba, fizinė veikla, tabakas, alkoholis, narkotikai ir kitos medžiagos, bei veiklas susijusias su psichine sveikata, įskaitant priemones, kurios turėtų būti įtrauktos į visas Bendrijos politikos sritis ir specialias strategijas pagal amžiaus grupes ir lytis;3.2. analizuojant situaciją ir vystant strategijas dėl socialinių ir ekonominių sveikatos veiksnių, siekiant nustatyti ir kovoti su nelygybe sveikatos srityje bei įvertinti socialinių ir ekonominių veiksnių poveikį sveikatai;3.3. analizuojant situaciją ir vystant strategijas dėl sveikatos veiksnių, susijusių su aplinka ir padedant identifikuoti ir įvertinti aplinkos veiksnių pasekmes sveikatai;3.4. analizuojant situaciją ir keičiantis informacija apie genetinius veiksnius bei genetinio patikrinimo naudojimą;3.5. vystant metodus vertinti sveikatos rėmimo strategijų ir priemonių kokybę ir veiksmingumą;3.6. paremiant atitinkamas mokymo veiklas, susijusias su pirmiau minėtomis priemonėmis.4. Paramos priemonės4.1. Bendrija gali suteikti paramą 3 straipsnyje nurodytiems veiksmams ir veikloms.4.2. Vykdant programą, Komisija gali paprašyti papildomų resursų, įskaitant lėšas ekspertams, pavyzdžiui, sistemos priežiūrai, programos vertinimui arba naujų teisės aktų rengimui. Ji taip pat gali paprašyti ekspertų dirbti Komisijos struktūrose ir koordinuoti bei integruoti sveikatos priežiūros ir skubaus reagavimo į grėsmes sveikatai tinklus. Prie 12 straipsnio 1 dalyje minimos ataskaitos, jei reikia, galima pridėti paraiškas dėl atitinkamų pakeitimų.4.3. Komisija taip pat gali imtis informacijos, leidybos ir platinimo veiksmų. Ji taip pat gali atlikti vertinimo studijas bei organizuoti seminarus, koliokviumus ar kitus ekspertų susitikimus.--------------------------------------------------


title: 2015 m. liepos 7 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2015/1128 dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovo skyrimo (ES BAM Rafah/1/2015)

text:
11.7.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 184/16

         POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2015/1128
   2015 m. liepos 7 d.
   dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovo skyrimo (ES BAM Rafah/1/2015)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo (1), ypač į jų 10 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Bendrųjų veiksmų 2005/889/BUSP 10 straipsnio 1 dalį Politinis ir saugumo komitetas yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus, susijusius su Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) politinės kontrolės vykdymu ir strateginiu vadovavimu jai, taip pat sprendimą paskirti misijos vadovą;

               (2)

               2015 m. gegužės 29 d. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė ES BAM Rafah vadovu nuo 2015 m. liepos 1 d. iki 2016 m. birželio 30 d. skirti Natalina CEA;

               (3)

               Tarybos sprendimu (BUSP) 2015/1065 (2) ES BAM Rafah įgaliojimai pratęsti iki 2016 m. birželio 30 d.,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Natalina CEA skiriama ES BAM Rafah misijos vadovu laikotarpiui nuo 2015 m. liepos 1 d. iki 2016 m. birželio 30 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2015 m. liepos 1 d.

      Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 7 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         W. STEVENS

      (1)  OL L 327, 2005 12 14, p. 28.

      (2)  2015 m. liepos 2 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/1065, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo (OL L 174, 2015 7 3, p. 23).


|

2011/769/ES: 2011 m. spalio 27 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo - Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos Įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą

Oficialusis leidinys L 317 , 30/11/2011 p. 0010 - 0012

		Tarybos sprendimas2011 m. spalio 27 d.dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo(2011/769/ES)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,kadangi:(1) 2007 m. sausio 29 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su tam tikromis kitomis Pasaulio prekybos organizacijos narėmis pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį, į Europos Sąjungą stojant Bulgarijos Respublikai ir Rumunijai;(2) Komisija vedė derybas vadovaudamasi Tarybos patvirtintais derybų nurodymais;(3) šios derybos buvo baigtos ir 2010 m. rugsėjo 22 d. parafuotas Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (toliau – Susitarimas);(4) Susitarimas buvo pasirašytas 2011 m. balandžio 20 d. Sąjungos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau, pagal Tarybos sprendimą 2011/256/ES [1];(5) šis Susitarimas turėtų būti patvirtintas,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisSąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (toliau – Susitarimas).Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos Pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pateikti šiame Susitarime numatytą pranešimą [2].3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.Priimta Liuksemburge 2011 m. spalio 27 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Miller[1] OL L 110, 2011 4 29, p. 13.[2] Datą, nuo kurios Susitarimas įsigalios, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos generalinis sekretoriatas.--------------------------------------------------Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikossusitarimaspasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimų Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos Įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos SąjungąA. Sąjungos laiškasPone,Po derybų, pradėtų pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašų pakeitimų joms stojant į Europos Sąjungą, turiu garbės pasiūlyti:Europos Sąjunga į savo 27 ES valstybių narių muitų teritorijoje galiojantį įsipareigojimų sąrašą įtraukia šiuos 25 ES valstybių narių įsipareigojimų sąrašuose nustatytų nuolaidų pakeitimus:1500 tonų padidinti šaliai (Argentinai) skirtą ES tarifinę kvotą "galvijų mėsai be kaulų, šviežiai arba atšaldytai", toliau taikant 20 proc. muito normą. Pirmuosius ketverius priemonės įgyvendinimo metus kvota padidinama 2000 tonų. Nuo penktųjų įgyvendinimo metų – padidinama 1500 tonų.Nustatyti 200 tonų šaliai (Argentina) skirtą ES tarifinę kvotą "sušaldytai buivolų mėsai be kaulų" (Argentinai skirta kvota taip pat apima "šviežią ir atšaldytą" mėsą), toliau taikant 20 proc. muito normą.122790 tonų (erga omnes) padidinti ES tarifinę kvotą "paprastiesiems kviečiams (vidutinės ir žemos kokybės)", toliau taikant 12 EUR už toną muito normą.890 tonų (erga omnes) padidinti ES tarifinę kvotą "miežiams", toliau taikant 16 EUR už toną muito normą.890 tonų (erga omnes) padidinti ES tarifinę kvotą "salykliniams miežiams", toliau taikant 8 EUR už toną muito normą.35914 tonų (erga omnes) padidinti ES tarifinę kvotą "kukurūzams", toliau taikant 0 proc. muito normą.Europos Sąjunga ir Argentinos Respublika viena kitai praneša atlikusios savo vidaus procedūras, būtinas Susitarimui įsigalioti. Susitarimas įsigalioja praėjus 14 dienų po paskutinio pranešimo gavimo.Būčiau dėkingas, jei patvirtintumėte, kad Jūsų Vyriausybė pritaria šio laiško turiniui. Tokiu atveju šis laiškas ir Jūsų patvirtinimas sudaro Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimą pasikeičiant laiškais.Reiškiu Jums didelę pagarbą.Europos Sąjungos varduB. Argentinos Respublikos laiškasPone,turiu garbės pranešti, kad gavau Jūsų šiandienos laišką, kuriame rašoma:"Po derybų, pradėtų pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašų pakeitimų joms stojant į Europos Sąjungą, turiu garbės pasiūlyti:Europos Sąjunga į savo 27 ES valstybių narių muitų teritorijoje galiojantį įsipareigojimų sąrašą įtraukia šiuos 25 ES valstybių narių įsipareigojimų sąrašuose nustatytų nuolaidų pakeitimus:1500 tonų padidinti šaliai (Argentinai) skirtą ES tarifinę kvotą "galvijų mėsai be kaulų, šviežiai arba atšaldytai", toliau taikant 20 proc. muito normą. Pirmuosius ketverius priemonės įgyvendinimo metus kvota padidinama 2000 tonų. Nuo penktųjų įgyvendinimo metų – padidinama 1500 tonų.Nustatyti 200 tonų šaliai (Argentina) skirtą ES tarifinę kvotą "sušaldytai buivolų mėsai be kaulų" (Argentinai skirta kvota taip pat apima "šviežią ir atšaldytą" mėsą), toliau taikant 20 proc. muito normą.122790 tonų (erga omnes) padidinti ES tarifinę kvotą "paprastiesiems kviečiams (vidutinės ir žemos kokybės)", toliau taikant 12 EUR už toną muito normą.890 tonų (erga omnes) padidinti ES tarifinę kvotą "miežiams", toliau taikant 16 EUR už toną muito normą.890 tonų (erga omnes) padidinti ES tarifinę kvotą "salykliniams miežiams", toliau taikant 8 EUR už toną muito normą.35914 tonų (erga omnes) padidinti ES tarifinę kvotą "kukurūzams", toliau taikant 0 proc. muito normą.Europos Sąjunga ir Argentinos Respublika viena kitai praneša atlikusios savo vidaus procedūras, būtinas Susitarimui įsigalioti. Susitarimas įsigalioja praėjus 14 dienų po paskutinio pranešimo gavimo.Būčiau dėkingas, jei patvirtintumėte, kad Jūsų Vyriausybė pritaria šio laiško turiniui. Tokiu atveju šis laiškas ir Jūsų patvirtinimas sudaro Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimą pasikeičiant laiškais."Turiu garbės pranešti, kad mano Vyriausybė pritaria šiam laiškui.Reiškiu Jums didelę pagarbą.Argentinos Respublikos Vyriausybės vardu--------------------------------------------------


title: 2010/487/Euratomas: 2009 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimas dėl Komisijai pavesto Europos atominės energijos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybės bendradarbiavimo susitarimo dėl branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų sudarymo

text:
15.9.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 242/25

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2009 m. spalio 9 d.
   dėl Komisijai pavesto Europos atominės energijos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybės bendradarbiavimo susitarimo dėl branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų sudarymo
   (2010/487/Euratomas)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą pastraipą,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Komisija, vadovaudamasi 2008 m. liepos 22 d. Tarybos nurodymais, derėjosi dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybės bendradarbiavimo susitarimo dėl branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų.

               (2)

               Komisijos sudarytą Susitarimą reikėtų patvirtinti,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Patvirtinamas Europos atominės energijos bendrijos vardu ir naudai Komisijos sudarytas Europos atominės energijos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybės bendradarbiavimo susitarimas dėl branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų.
   Susitarimo tekstas pateikiamas šio sprendimo priede.

      Priimta Briuselyje 2009 m. spalio 9 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         Å. TORSTENSSON

    ---documentbreak---

               15.9.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 242/26

         Europos atominės energijos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybės bendradarbiavimo
   SUSITARIMAS
   dėl branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų
   EUROPOS ATOMINĖS ENERGIJOS BENDRIJA (Euratomas)
   ir
   INDIJOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖ
   (toliau – Šalys),
   KADANGI 1993 m. gruodžio 20 d. Europos bendrijos ir Indijos Respublikos bendradarbiavimo susitarime dėl partnerystės ir plėtros Šalys įsipareigoja skatinti bendradarbiavimą energetikos ir aplinkos apsaugos srityse;
   NORĖDAMOS ir toliau skatinti branduolių sintezės energijos, aplinkosaugos atžvilgiu priimtino, ekonomiškai konkurencingo ir beveik neišsenkančio energijos šaltinio, plėtrą,
   SUSITARĖ:
   I straipsnis
   Tikslas
   Šio Susitarimo tikslas yra stiprinti Šalių bendradarbiavimą abipusės naudos ir abipusiškumo pagrindu tose srityse, kuriose taikomos atitinkamos branduolių sintezės energijos programos, siekiant skatinti mokslinius susitarimus ir technologinius pajėgumus, sudarančius branduolių sintezės energijos sistemos pagrindą.
   II straipsnis
   Bendradarbiavimo sritys
   Pagal šį Susitarimą bendradarbiavimo sritys gali būti:

               a)

               tokamakai, įskaitant didelius dabartinės kartos projektus, ir veikla, susijusi su naujos kartos projektais;

               b)

               tokamakų alternatyvos;

               c)

               magnetinės branduolių sintezės energijos technologijos;

               d)

               plazmos teorija ir taikomoji plazmos fizika;

               e)

               programų politika ir planai;

               f)

               kitos sritys, dėl kurių Šalys susitaria raštu, jei jos priklauso atitinkamoms programoms.

         III straipsnis
   Bendradarbiavimo formos
   1.   Bendradarbiavimo pagal šį Susitarimą formos gali būti šios, tačiau jų sąrašas nebaigtinis:

               a)

               informacijos ir duomenų apie mokslinę ir techninę veiklą, pokyčius, praktiką ir rezultatus bei apie programų politiką ir planus, pateikimas ir pasikeitimas tokia informacija, įskaitant pasikeitimą neatskleistina informacija pagal VI ir VII straipsniuose išdėstytas sąlygas ir tvarką;

               b)

               pasikeitimas mokslininkais, inžinieriais ir kitais specialistais sutartam laikotarpiui siekiant dalyvauti eksperimentuose, atlikti analizę, projektavimą ir kitokią mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą remiantis VIII straipsniu;

               c)

               seminarų ir kitokių susitikimų organizavimas siekiant aptarti ir pasikeisti informacija sutartais klausimais II straipsnyje išvardytose srityse ir nustatyti bendradarbiavimo veiksmus, kurių būtų naudinga imtis pagal V straipsnį;

               d)

               eksperimentams, bandymams ir vertinimui skirtų mėginių, medžiagų, įrangos (prietaisų ir komponentų) pateikimas ir pasikeitimas jais remiantis IX ir X straipsniais;

               e)

               bendrų tyrimų, projektų ar eksperimentų vykdymas, įskaitant bendrą projektavimą, statybą ir eksploatavimą;

               f)

               duomenų sąsajų nustatymas, pavyzdžiui, nuotolinės duomenų analizės priemonės, tačiau jomis neapsiribojama;

               g)

               kitokios specialios bendradarbiavimo formos, dėl kurių abi Šalys susitaria raštu.

         2.   Šalys atitinkamai koordinuoja veiklą pagal šį Susitarimą su kita tarptautine veikla branduolių sintezės mokslinių tyrimų ir plėtros srityje siekdamos sumažinti pastangų dubliavimą. Nė viena šio Susitarimo nuostata nėra interpretuojama taip, kad pažeistų dabar galiojančius Šalių bendradarbiavimo susitarimus arba susitarimus, kurie bus sudaryti ateityje.
   IV straipsnis
   Koordinavimo komitetas ir vykdomieji sekretoriai
   1.   Veiklai pagal šį Susitarimą koordinuoti ir prižiūrėti Šalys įsteigia Koordinavimo komitetą. Kiekviena Šalis paskiria vienodą skaičių Koordinavimo komiteto narių ir skiria vieną iš savo paskirtų narių delegacijos vadovu. Koordinavimo komitetas renkasi kas metus, pakaitomis Indijos Respublikoje ir Europos Sąjungoje, arba kitu sutartu laiku ir kitoje vietoje. Susitikimui pirmininkauja priimančiosios Šalies delegacijos vadovas.
   2.   Koordinavimo komitetas parengia bendradarbiavimo veiklos planą, patvirtina ir peržiūri pagal šį Susitarimą vykdomos bendradarbiavimo veiklos pažangą. Be to, jis koordinuoja, siūlo ir tvirtina būsimą bendradarbiavimo veiklą, kurią apima šis Susitarimas, atsižvelgdamas į techninius privalumus ir pastangų lygį užtikrinant abipusę naudą ir bendrą abipusiškumą pagal šį Susitarimą.
   3.   Visi Koordinavimo komiteto sprendimai priimami bendru susitarimu.
   4.   Kiekviena Šalis paskiria vykdomąjį sekretorių, kuris veikia jos vardu laikotarpiu tarp Koordinavimo komiteto susitikimų visais klausimais, susijusiais su bendradarbiavimu pagal šį Susitarimą. Vykdomieji sekretoriai atsako už kasdienio bendradarbiavimo administravimą.
   V straipsnis
   Įgyvendinimas
   1.   Kiekviena Šalis paskiria už veiklos įgyvendinimą pagal šį Susitarimą atsakingus subjektus.
   2.   Patvirtinęs tam tikrą bendradarbiavimo veiklą, Koordinavimo komitetas, jei būtina, taip pat patvirtina projekto planą pagal šį Susitarimą ir jo sąlygas.
   3.   Kiekviename projekto plane išvardijami už projekto įgyvendinimą atsakingi subjektai ir pateikiamos išsamios bendradarbiavimo veiklos įgyvendinimo nuostatos, įskaitant techninę taikymo sritį ir administravimą, taikytiną atsakomybę už nukenksminimą, pasikeitimą neatskleistina informacija, įranga, intelektinės nuosavybės klausimus, bendras išlaidas, išlaidų pasidalijimą ir tvarkaraštį, tačiau tuo neapsiribojama.
   VI straipsnis
   Informacijos pateikimas ir sklaida
   1.   Pagal taikomus įstatymus bei taisykles ir šio Susitarimo nuostatas kiekviena Šalis ir jos paskirti asmenys įsipareigoja suteikti kitai Šaliai ir jos paskirtiems asmenims visą turimą informaciją, kurios reikia bendradarbiavimo veiklai pagal šį Susitarimą vykdyti.
   2.   Šalys remia kuo platesnę informacijos, kurią jos turi teisę atskleisti ir kuri yra bendrai parengta arba ją ketinama pateikti ar ja keistis pagal šį Susitarimą, sklaidą atsižvelgiant į būtinybę apsaugoti neatskleistiną informaciją ir intelektinę nuosavybę, sukurtą ar pateiktą pagal šį Susitarimą.
   3.   Vienos Šalies pagal šį Susitarimą perduodama informacija kitai Šaliai yra tiksli, kiek žinoma perduodančiajai Šaliai, tačiau perduodančioji Šalis negarantuoja, kad perduota informacija yra tinkama gaunančiajai ar bet kuriai kitai trečiajai šaliai konkrečiai panaudoti ar pritaikyti. Informacija, kurią Šalys bendrai parengia, yra tiksli, kiek žinoma abiem Šalims. Nė viena Šalis negarantuoja bendrai parengtos informacijos tikslumo ar tinkamumo bet kuriai Šaliai ar bet kuriai trečiajai šaliai konkrečiai panaudoti ar pritaikyti.
   VII straipsnis
   Intelektinė nuosavybė
   Intelektinės nuosavybės, sukurtos arba pateiktos bendradarbiaujant pagal šį Susitarimą, apsaugą ir paskirstymą reglamentuoja A priedo, kuris yra neatsiejama šio Susitarimo dalis, nuostatos, taikomos visai pagal šį Susitarimą vykdomai veiklai.
   VIII straipsnis
   Darbuotojų mainai
   Toliau išvardytos nuostatos taikomos darbuotojų mainams tarp Šalių ar jų paskirtų subjektų pagal šį Susitarimą:

               a)

               kiekviena Šalis užtikrina, kad būtų atrinkti kvalifikuoti darbuotojai, turintys įgūdžių ir kompetencijos, reikalingos pagal šį Susitarimą suplanuotai veiklai vykdyti. Dėl kiekvieno pasikeitimo darbuotojais Šalys susitaria iš anksto pasikeisdamos laiškais, kuriuose nurodomas šis Susitarimas ir su juo susijusios intelektinės nuosavybės nuostatos, taip pat aktuali bendradarbiavimo veikla;

               b)

               kiekviena Šalis atsako už mainų programoje dalyvaujantiems darbuotojams mokamą atlyginimą, draudimą ir išmokas;

               c)

               siunčiančioji Šalis apmoka mainų programoje dalyvaujančių darbuotojų, dirbančių priimančiojoje institucijoje, kelionės ir gyvenimo išlaidas, jeigu nesusitarta kitaip;

               d)

               priimančioji Šalis pasirūpina tinkamu mainų programoje dalyvaujančių kitos Šalies darbuotojų (ir jų šeimų) apgyvendinimu abiem pusėms priimtinu abipusiškumo pagrindu;

               e)

               priimančioji Šalis, vadovaudamasi savo įstatymais ir taisyklėmis, suteikia visą reikiamą pagalbą kitos Šalies mainų programoje dalyvaujantiems darbuotojams tvarkant administracinius formalumus (pvz., gaunant vizas);

               f)

               kiekviena Šalis užtikrina, kad mainų programoje dalyvaujantys darbuotojai laikytųsi bendrųjų darbo tvarkos taisyklių ir saugos taisyklių, taikomų priimančiojoje institucijoje; ir

               g)

               kiekviena Šalis savo lėšomis gali stebėti kitos Šalies konkrečius tyrimus ir analitinį darbą, atliekamą II straipsnyje apibrėžtose bendradarbiavimo srityse. Toks stebėjimas galimas organizuojant darbuotojų vizitus kiekvienu atveju iš anksto susitarus su priimančiąja Šalimi.

         IX straipsnis
   Pasikeitimas įranga, mėginiais ir kt.
   Jeigu Šalys ar jų įgaliotieji subjektai numato keistis, skolintis arba viena kitai pateikti įrangą, instrumentus, mėginius, medžiagas arba reikiamas atsargines dalis (toliau – įrangą), vežant ar naudojant tą įrangą taikomos šios nuostatos:

               a)

               siunčiančioji Šalis kuo skubiau pateikia išsamų įrangos sąrašą ir tinkamas specifikacijas bei techninius ir informacinius dokumentus;

               b)

               įranga, kurią pateikia siunčiančioji Šalis, išlieka pastarosios nuosavybe ir turi būti grąžinta siunčiančiajai Šaliai dieną, kurią nustato Koordinavimo komitetas, jeigu V straipsnyje minėtame projekto plane nesusitarta kitaip;

               c)

               įranga pradedama naudoti priimančiojoje įstaigoje tik bendru Šalių susitarimu; ir

               d)

               priimančioji Šalis parūpina įrangai reikiamas patalpas ir užtikrina elektros, vandens, dujų, ir t. t. tiekimą pagal techninius reikalavimus, dėl kurių susitaria abi Šalys.

         X straipsnis
   Bendrosios nuostatos
   1.   Kiekviena Šalis vykdo šiame Susitarime numatytą veiklą pagal savo galiojančius įstatymus ir taisykles ir parūpina išteklius atsižvelgdama į turimas asignuotas lėšas.
   2.   Jeigu Šalys konkrečiai raštu nesusitaria kitaip, visas išlaidas, susijusias su bendradarbiavimu pagal šį Susitarimą, apmoka jas patirianti Šalis.
   3.   Visi klausimai, susiję su šio Susitarimo aiškinimu arba įgyvendinimu, kylantys per jo galiojimo laikotarpį, sprendžiami Šalių susitarimu.
   4.   EURATOMO atžvilgiu šis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose galioja EURATOMO steigimo sutartis, ir šalių, dalyvaujančių EURATOMO branduolių sintezės programoje asocijuotųjų trečiųjų valstybių teisėmis, teritorijose.
   XI straipsnis
   Susitarimo galiojimo laikotarpis, pakeitimas ir nutraukimas
   1.   Šis Susitarimas įsigalioja tą dieną, kai Šalys praneša viena kitai raštu, kad jų atitinkamos vidaus procedūros, reikalingos šiam Susitarimui įsigalioti, yra baigtos, ir galioja penkerius (5) metus. Jeigu viena iš Šalių nepraneša kitai Šaliai raštu apie savo ketinimą nutraukti šį Susitarimą ne mažiau kaip prieš šešis mėnesius iki jo galiojimo pabaigos, šis Susitarimas automatiškai pratęsiamas dar penkeriems (5) metams.
   2.   Šis Susitarimas gali būti keičiamas raštišku Šalių susitarimu.
   3.   Visa bendra veikla ir eksperimentai, neužbaigti šio Susitarimo nutraukimo arba galiojimo pabaigos dieną, gali būti tęsiami ir užbaigiami pagal šio Susitarimo sąlygas.
   4.   Šis Susitarimas ir bet koks juo remiantis sudarytas projekto planas gali būti nutrauktas bet kada bet kurios Šalies nuožiūra, jeigu Šalis, norinti nutraukti šį Susitarimą arba projekto planą, prieš šešis (6) mėnesius pateikia raštišką pranešimą. Toks nutraukimas nepažeidžia teisių, kurias abi Šalys gali būti įgiję pagal šį Susitarimą arba projekto planą iki jo nutraukimo datos.
   5.   Šis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.

      Tai patvirtindami, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą.
      Pasirašyta Naujajame Delyje du tūkstančiai devintųjų metų lapkričio 6 dieną.

            Europos atominės energijos bendrijos vardu

         BENITA FERRERO-WALDNER

            Indijos Vyriausybės vardu

         ANIL KAKODKAR

   A PRIEDAS

      INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISĖS

   Teisės į intelektinę nuosavybę, sukurtą ar įgytą pagal šį Susitarimą, paskirstomos taip:
   I.   Taikymas

   Šis priedas taikomas visai bendradarbiavimo veiklai, įgyvendinamai pagal šį Susitarimą, išskyrus atvejus, dėl kurių konkrečiai susitariama kitaip.
   II.   Teisių nuosavybė, skyrimas ir naudojimasis jomis

   A.   Šiame Susitarime „intelektinė nuosavybė“ vartojama ta reikšme, kuri apibrėžta 1967 m. liepos 14 d. Stokholme priimtos Konvencijos dėl pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos įsteigimo 2 straipsnyje.
   B.   Šis Priedas skirtas teisių, turtinių teisių ir autorių honorarų paskirstymui Šalims. Kiekviena Šalis užtikrina, kad kita Šalis galėtų gauti intelektinės nuosavybės teises, jai suteikiamas pagal šį priedą. Šis priedas nekeičia ar nepažeidžia tokių teisių, turtinių teisių ir autorių honorarų paskirstymo Šaliai ir jos piliečiams, kuris nustatomas pagal tos Šalies įstatymus ir praktiką.
   C.   Šio Susitarimo nutraukimas arba galiojimo pabaiga neturi jokio poveikio teisėms arba įsipareigojimams pagal šį priedą.

               1.

               Šalių bendradarbiavimo veiklos atveju intelektinei nuosavybei, sukurtai atliekant bendrus tyrimus, t. y. tyrimus, kuriuos remia abi Šalys, technologijų valdymo plane (TVP) turi būti taikomi šie principai:

                           a)

                           per pagrįstą laikotarpį Šalys praneša viena kitai apie bet kokias intelektinės nuosavybės teises, įgytas pagal šį Susitarimą (arba atitinkamus įgyvendinimo susitarimus);

                           b)

                           jeigu nesusitarta kitaip, abi Šalys be jokio teritorinio apribojimo naudojasi bendrus mokslinius tyrimus atliekant sukurtos intelektinės nuosavybės teisėmis ir turtinėmis teisėmis;

                           c)

                           kiekviena Šalis stengiasi laiku apsaugoti intelektinę nuosavybę, į kurią ji įgijo teises ir turtines teises pagal TMP;

                           d)

                           kiekvienai Šaliai suteikiama neišimtinė, neatšaukiama ir nemokama licencija naudoti bet kokią intelektinę nuosavybę pagal šį Susitarimą tik mokslinių tyrimų tikslais; ir

                           e)

                           kuriant intelektinę nuosavybę dalyvavę kviestiniai mokslo darbuotojai intelektinės nuosavybės teises ir priimančiųjų institucijų iš tokių intelektinės nuosavybės teisių licencijavimo uždirbto autoriaus honoraro dalį gauna laikantis priimančiųjų institucijų veiklos nuostatų. Suteikdama pirmiau minėtas intelektinės nuosavybės teises ir autoriaus atlyginimo dalis kiekviena Šalis kviestiniams mokslo darbuotojams taiko ne mažiau palankias sąlygas nei savo šalies piliečiams. Be to, pagal priimančiosios institucijos politiką ir atitinkamus taikytinus Šalių įstatymus suteikiant apdovanojimus, premijas, išmokas ir bet kokį kitą atlygį, kiekvienam išradėju laikomam kviestiniam mokslo darbuotojui taikomos tokios pat sąlygos, kaip ir priimančiosios Šalies piliečiams.

               2.

               Vykdant ne bendrus mokslinius tyrimus, o kitą bendradarbiavimo veiklą pagal II skyriaus B poskyrio 1 punkto nuostatas, kiekviena Šalis reikalauja, kad visi jos dalyviai sudarytų specialius susitarimus dėl bendrų mokslinių tyrimų įgyvendinimo ir atitinkamų dalyvių teisių ir pareigų. Intelektinės nuosavybės atžvilgiu susitarimuose paprastai aptariama, be kita ko, nuosavybė, apsauga, naudotojo teisės mokslinių tyrimų tikslais, naudojimas ir sklaida, įskaitant susitarimus dėl bendro paskelbimo, kviestinių mokslo darbuotojų teises ir pareigas bei ginčų sprendimo tvarką. Susitarimuose taip pat gali būti aptarti kiti klausimai, pavyzdžiui, pirminė ir įgyta informacija, licencijavimas ir tikėtini rezultatai.

         E.   Nors ir išlaikydama konkurencijos sąlygas srityse, kurioms taikomas šis Susitarimas, kiekviena Šalis stengiasi užtikrinti, kad teisės, įgytos pagal šį Susitarimą ir pagal kitus susitarimus, sudarytus šio Susitarimo pagrindu, būtų panaudotos skatinant visų pirma i) pasinaudoti pagal šį Susitarimą parengta arba kitaip gauta informacija ir jos sklaida laikantis šiame Susitarime išdėstytų sąlygų, IV skyriaus nuostatų ir bet kurių taisyklių, galiojančių pagal taikomus Šalių įstatymus, reglamentuojančius neskleistiną arba konfidencialią informaciją branduolinėje srityje, ir ii) priimti ir įgyvendinti tarptautinius standartus.
   III.   Autorių teisių saugomi darbai

   Laikantis šio Susitarimo sąlygų, Šalims priklausančioms autorių teisėms taikoma tvarka, atitinkanti Sutartį dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, kurios vykdymą administruoja Pasaulio prekybos organizacija.
   IV.   Mokslinės literatūros kūriniai

   Atsižvelgiant į V skyriuje numatytas neatskleistinos informacijos taisykles, taikoma tokia tvarka:

               A.

               Kiekvienai Šaliai suteikiama neišimtinė, neatšaukiama ir nemokama licencija visose šalyse versti, dauginti ir viešai platinti informaciją, paskelbtą mokslo ir techniniuose žurnaluose, straipsniuose, pranešimuose, knygose arba kituose šaltiniuose, tiesiogiai parengtą Šalims ar jų vardu atliekant bendrus mokslinius tyrimus.

               B.

               Ant visų viešai platinamų pagal šią nuostatą parengtų darbų, kurie yra autorių teisių subjektas, kopijų nurodomos autorių pavardės, nebent autorius aiškiai atsisako, kad jo pavardė būtų nurodyta. Ant jų taip pat pateikiama aiškiai matoma nuoroda į bendrą Šalių paramą.

         V.   Neatskleistina informacija

   A.   Dokumentinė neatskleistina informacija

               1.

               Kiekviena Šalis kuo anksčiau nustato, kokios informacijos, susijusios su šiuo Susitarimu, ji norėtų neskelbti, atsižvelgdama, inter alia, į šiuos kriterijus:

                           a)

                           informacija yra slapta, t. y. jos visuma arba tam tikras jos komponentų derinys ar rinkinys nėra visuotinai žinoma ar teisėtais būdais nėra lengvai prieinama;

                           b)

                           informacija dėl savo slaptumo turi realią arba potencialią komercinę vertę; ir

                           c)

                           teisėtai informaciją kontroliuojantis asmuo, siekdamas išsaugoti jos slaptumą, ėmėsi tomis aplinkybėmis pagrįstų priemonių. Tam tikrais atvejais Šalys gali susitarti, kad pagal šį Susitarimą atliekant bendrus mokslinius tyrimus suteikta, pasikeista ar sukurta informacija arba jos dalis nebūtų atskleista, jei nenurodyta kitaip.

               2.

               Kiekviena Šalis užtikrina, kad pagal šį Susitarimą neatskleistina informacija ir konfidencialus jos pobūdis būtų aiškiai atpažįstamas kitai Šaliai, pavyzdžiui, atitinkamu ženklinimu arba riboto naudojimo žyma. Ši nuostata taip pat taikoma bet kokiam minėtos informacijos ar jos dalies dauginimui. Pagal šį Susitarimą neatskleistinos informacijos gavusi šalis atsižvelgia į jos konfidencialų pobūdį. Šie apribojimai automatiškai nustoja galioti, kai informaciją be apribojimų paskelbia savininkas.

               3.

               Pagal šį Susitarimą perduotą neatskleistiną informaciją gavusi Šalis gali platinti ją savo samdomiems asmenims, įskaitant rangovus, ir kitiems atitinkamiems Šalies padaliniams, kurie yra įgalioti atlikti bendrus mokslinius tyrimus specifiniams tikslams ir turi susipažinti su informacija, su sąlyga, kad visa taip platinama neatskleistina informacija būtų saugoma laikantis šio priedo reikalavimų, kiekvienos Šalies įstatymų bei kitų teisės aktų ir būtų lengvai atpažįstama, kaip nurodyta pirmiau.

         B.   Nedokumentinė neatskleistina informacija
   Nedokumentinės neatskleistinos informacijos arba kitokios konfidencialios ar slaptos informacijos, gautos seminaruose ir kitokiuose pagal šį Susitarimą surengtuose susitikimuose, ar informacijos, gautos komandiruojant darbuotojus, naudojant priemones ar vykdant bendrus projektus, atžvilgiu, Šalys arba jų įgalioti asmenys taiko šiame Susitarime dokumentinei informacijai galiojančius principus, su sąlyga, kad tokios neatskleistinos ar kitos konfidencialios ar slaptos informacijos gavėjas apie perduotos informacijos konfidencialumą buvo raštu informuotas ne vėliau kaip jos perdavimo metu.
   C.   Kontrolė
   Kiekviena Šalis užtikrina, kad pagal šį Susitarimą gauta neatskleistina informacija būtų kontroliuojama taip, kaip nustatyta šiame priede. Jei viena Šalis sužino, kad ji nesugebės arba gali pagrįstai manyti nesugebėsianti laikytis A ir B punktuose nurodytų informacijos neplatinimo nuostatų, ji nedelsdama informuoja kitą Šalį. Po to Šalys konsultuojasi, kokių veiksmų reikia imtis.
   VI.   Ginčų sprendimas ir naujos bei nenumatytos intelektinės nuosavybės formos

   A.   Šalių ginčai dėl intelektinės nuosavybės sprendžiami pagal Susitarimo X straipsnio 3 dalį. Tačiau Šalių susitarimu ginčai gali būti perduodami spręsti tarptautiniam arbitražo teismui privalomo arbitražo tvarka pagal taikytinas tarptautinės teisės taisykles. Jei nesusitarta kitaip, taikomos Jungtinių Tautų Tarptautinės prekybos teisės komisijos (UNCITRAL) arbitražo taisyklės.
   B.   Jei kuri nors Šalis nusprendžia, kad įgyvendinant bendradarbiavimo veiklą pagal šį Susitarimą sukuriama naujo tipo intelektinė nuosavybė, nenumatyta TVP ar paskirtųjų asmenų susitarime, arba kyla kitų nenumatytų sunkumų, Šalys nedelsdamos ima tartis, kaip užtikrinti, kad jų teritorijose būtų tinkamai užtikrinta tos intelektinės nuosavybės apsauga, naudojimas ir platinimas.


title: 2015 m. lapkričio 10 d. Tarybos sprendimas, kuriuo priimama Tarybos pozicija dėl 2015 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 8 projekto

text:
12.11.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 375/2

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2015 m. lapkričio 10 d.
   kuriuo priimama Tarybos pozicija dėl 2015 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 8 projekto
   (2015/C 375/03)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, kartu su Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi, ypač jos 106a straipsniu,
   atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį,
   kadangi:

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Tarybos pozicija dėl 2015 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 8 projekto priimta 2015 m. lapkričio 10 d.
   Visą tekstą galima rasti Tarybos interneto svetainėje (http://www.consilium.europa.eu/) arba iš jos atsisiųsti.

      Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. GRAMEGNA

      (1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (2)  OL L 69, 2015 3 13, p. 1.


title: 2007/267/EB,Euratomas: 2007 m. balandžio 25 d. Valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas dėl Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo teisėjų paskyrimo

text:
1.5.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 114/27

      VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVŲ SPRENDIMAS

   2007 m. balandžio 25 d.
   dėl Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo teisėjų paskyrimo
   (2007/267/EB, Euratomas)
   EUROPOS SĄJUNGOS VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 224 straipsnį,
   atsižvelgdami į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 140 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. rugpjūčio 31 d. baigiasi Pirmosios instancijos teismo teisėjų Jörg PIRRUNG, Hubert LEGAL, John D. COOKE, Rafael GARCÍA-VALDECASAS, Nicholas James FORWOOD, Ena CREMONA, Irena PELIKÁNOVA, Vileno VADAPALO, Ingrīda LABUCKA, Enzo MOAVERO MILANESI, Nils WAHL, Miro PREK ir Theodore CHIPEV įgaliojimų terminas.

               (2)

               Reikia iš dalies atnaujinti Pirmosios instancijos teismo teisėjų sudėtį 2007 m. rugsėjo 1 d. – 2013 m. rugpjūčio 31 d. laikotarpiui; tačiau vieną teisėją bus galima paskirti tik vėliau, nes negautas pasiūlymas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   2007 m. rugsėjo 1 d. – 2013 m. rugpjūčio 31 d. laikotarpiui Pirmosios instancijos teismo teisėjais skiriami:

               Theodore CHIPEV

               John D. COOKE

               Ena CREMONA

               Alfred DITTRICH

               Nicholas James FORWOOD

               Ingrīda LABUCKA

               Enzo MOAVERO MILANESI

               Irena PELIKÁNOVÁ

               Miro PREK

               Laurent TRUCHOT

               Vilenas VADAPALAS

               Nils WAHL

         2 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2007 m. balandžio 25 d.

            Pirmininkas

         W. SCHÖNFELDER


title: 2010/696/: 2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos sprendimas dėl Audito Rūmų nario skyrimo

text:
20.11.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 304/20

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. lapkričio 17 d.
   dėl Audito Rūmų nario skyrimo
   (2010/696/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 286 straipsnio 5 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               Audito Rūmų narys Maarten B. ENGWIRDA atsistatydina iš pareigų nuo 2011 m. sausio 1 d.

               (2)

               Todėl likusiam jo kadencijos laikui vietoj Maarten B. ENGWIRDA turėtų būti paskirtas kitas narys,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Gijs M. de VRIES paskiriamas Audito Rūmų nariu laikotarpiui nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. REYNDERS

      (1)  2010 m. spalio 7 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).


title: 2006/907/EB: 2006 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas dėl Ispanijai atstovaujančio Regionų komiteto nario skyrimo

text:
9.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 346/27

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2006 m. lapkričio 30 d.
   dėl Ispanijai atstovaujančio Regionų komiteto nario skyrimo
   (2006/907/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Ispanijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

               (2)

               Pasibaigus Joan CLOSE i MATHEU kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Barselonos miesto meras Jordi HEREU i BOHER skiriamas Regionų komiteto nariu vietoj Joan CLOSE i MATHEU likusiam jo kadencijos laikui, t. y. iki 2010 m. sausio 25 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. lapkričio 30 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         L. HYSSÄLÄ

      (1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.


title: 2008/581/EB: 2008 m. liepos 4 d. Komisijos sprendimas dėl snukio ir nagų ligos viruso antigenų laikymo finansavimo bei vakcinų, atkurtų iš šių antigenų, kūrimo finansavimo

text:
15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 186/36

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2008 m. liepos 4 d.
   dėl snukio ir nagų ligos viruso antigenų laikymo finansavimo bei vakcinų, atkurtų iš šių antigenų, kūrimo finansavimo
   (2008/581/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimą 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje (1), ypač į jo 14 straipsnį,
   atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos direktyvą 2003/85/EB dėl Bendrijos snukio ir nagų ligos kontrolės priemonių, naikinančią Direktyvą 85/511/EEB, Sprendimus 89/531/EEB bei 91/665/EEB ir iš dalies keičiančią Direktyvą 92/46/EEB (2), ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Pagal 1991 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimą 91/666/EEB, kuriuo įsteigiami Bendrijos vakcinų nuo snukio ir nagų ligos rezervai (3), antigenų atsargos suformuotos sparčiam vakcinų nuo nagų ir snukio ligos kūrimui (formuliacijai) ir dėl saugumo yra laikomos tam skirtose gamintojo patalpų vietose.

               (2)

               Pagal Direktyvą 2008/85/EB Komisija užtikrina, kad koncentruotų inaktyvuotų antigenų, skirtų snukio ir nagų ligos vakcinų gamybai, Bendrijos ištekliai būtų laikomi Bendrijos antigenų ir vakcinų banko patalpose.

               (3)

               Tuo tikslu sprendimai dėl dozių skaičiaus bei snukio ir nagų ligos virusų antigenų štamų ir serotipų įvairovės, kurie bus laikomi Bendrijos antigenų ir vakcinų banke, turi būti priimami atsižvelgiant į poreikius, nustatytus nenumatytų atvejų planuose ir epidemiologinę padėtį, jei reikia, pasikonsultavus su Bendrijos etalonine laboratorija.

               (4)

               1993 m. lapkričio 5 d. Komisijos sprendimu 93/590/EB dėl Bendrijos snukio ir nagų ligos antigenų pirkimo pagal Bendrijos veiksmų dėl vakcinų nuo snukio ir nagų ligos atsargų programą (4) buvo numatytos A5 europinio štamo, A22 Artimųjų Rytų štamo ir O1 europinio štamo snukio ir nagų ligos antigenų pirkimo priemonės.

               (5)

               1997 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimu 97/348/EB dėl Bendrijos snukio ir nagų ligos antigenų pirkimo ir dėl vakcinos nuo snukio ir nagų ligos formuliacijos, gamybos, išpilstymo ir paskirstymo (5), buvo numatytos A22 Iraq, C1 ir ASIA 1 snukio ir nagų ligos antigenų pirkimo priemonės.

               (6)

               1999 m. gruodžio 17 d. Komisijos sprendimu 2000/77/EB dėl Bendrijos snukio ir nagų ligos antigenų pirkimo ir dėl vakcinos nuo snukio ir nagų ligos formuliacijos, gamybos, išpilstymo ir paskirstymo (6) buvo numatytos A Iran 96, A Iran 99, A Malaysia 97, SAT 1, SAT 2 (Rytų Afrikos ir Pietų Afrikos padermėms) ir SAT 3 snukio ir nagų ligos antigenų tam tikrų kiekių pirkimo priemonės.

               (7)

               2000 m. rugsėjo 8 d. Komisijos sprendimu 2000/569/EB dėl Bendrijos snukio ir nagų ligos antigenų pirkimo ir dėl vakcinos nuo snukio ir nagų ligos formuliacijos, gamybos, išpilstymo ir paskirstymo (7) buvo numatytos A Iraq 22, A Malaysia 97, O1 Manisa, ASIA 1, SAT 1, SAT 2 (Rytų Afrikos ir Pietų Afrikos padermių) ir SAT 3 snukio ir nagų ligos antigenų tam tikrų kiekių pirkimo priemonės.

               (8)

               Pagal Komisijos sprendimą C(2002) 4326 dėl snukio ir nagų ligos antigenų pirkimo ir laikymo (8) buvo įsigyta papildomų epidemiologiškai svarbių antigenų kiekių.

               (9)

               Pagal Sprendimo 90/424/EEB 14 straipsnį, reikėtų nustatyti Bendrijos pagalbą tokių antigenų atsargoms kaupti bei šiai pagalbai taikomas sąlygas.

               (10)

               Visų senesnių nei 5 metų antigenų veiksmingumas turi būti tikrinamas.

               (11)

               Nuo 2005 m. tarp rangovo ir Komisijos nėra ilgalaikių teisinių įsipareigojimų dėl FMD antigenų, pirktų 1993–2005 m. laikymo, kūrimo (formuliacijos), paskirstymo, išpilstymo, žymėjimo ir transportavimo.

               (12)

               2005 m., 2006 m. ir 2007 m. FMD antigenų laikymo išlaidos apmokamos laikantis Finansinio reglamento.

               (13)

               2005–2007 m. nebuvo patirta kitų nei FMD antigenų laikymo išlaidų.

               (14)

               Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Komisija privalo imtis priemonių, skirtų užtikrinti, kad visi Priede išvardinti FMD antigenai, būtų pradėti sandėliuoti nuo 2008 m. sausio 1 d. ne mažiau kaip 5 metams.
   Komisija taip pat užtikrina šių antigenų veiksmingumo tikrinimą, kūrimą (formuliaciją), paskirstymą, išpilstymą, žymėjimą bei transportavimą.
   2 straipsnis
   Bendra 1 straipsnyje išvardintų paslaugų suma negali viršyti 4 000 000 eurų.
   3 straipsnis
   Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinio direktorato generalinis direktorius įpareigojamas Europos Komisijos vardu pasirašyti sutartis, kaip nurodyta 1 straipsnyje.
   4 straipsnis
   Konkurso procedūra bus pristatyta pirmąjį 2008 m. pusmetį. Paslaugų pirkimo sutartis pagal 2002 m. birželio 25 d. Finansinį reglamentą (Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002), taikomą Bendrijų bendrajam biudžetui (9), ir jo taikymo taisykles, nustatytas Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (10), turi būti parengta iki 2008 m. rugsėjo 30 d.

      Priimto Briuselyje, 2008 m. liepos 4 d.

            Komisijos vardu

         Androulla VASSILIOU

            Komisijos narė

      (1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 19. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

      (2)  OL L 306, 2003 11 22, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/104/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 352).

      (3)  OL L 368, 1991 12 31, p. 21. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).

      (4)  OL L 280, 1993 11 13, p. 33. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2000/112/EB (OL L 33, 2000 2 8, p. 21).

      (5)  OL L 148, 1997 6 6, p. 27. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2000/112/EB.

      (6)  OL L 30, 2000 2 4, p. 35.

      (7)  OL L 238, 2000 9 22, p. 61.

      (8)  Sprendimas nepaskelbtas.

      (9)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (10)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1.

      PRIEDAS

         (Neskelbtinas)


title: 2017 m. gegužės 23 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2017/937, kuriuo paskiriami struktūrinių vienetų vadovai, įgalioti priimti deleguotuosius sprendimus dėl prižiūrimų subjektų svarbos (ECB/2017/17)

text:
1.6.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 141/28

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2017/937
   2017 m. gegužės 23 d.
   kuriuo paskiriami struktūrinių vienetų vadovai, įgalioti priimti deleguotuosius sprendimus dėl prižiūrimų subjektų svarbos (ECB/2017/17)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VYKDOMOJI VALDYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 11 straipsnio 6 dalį,
   atsižvelgdama į 2016 m. lapkričio 16 d. Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2017/933 dėl bendrosios įgaliojimų priimti sprendimus dėl teisinių priemonių, susijusių su priežiūros uždaviniais, delegavimo sistemos (ECB/2016/40) (1), ypač į jo 4 ir 5 straipsnius,
   atsižvelgdama į 2016 m. lapkričio 16 d. Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2017/934 dėl sprendimų, susijusių su prižiūrimų subjektų svarba, delegavimo (ECB/2016/41) (2), ypač į jo 2 straipsnį,
   atsižvelgdama į 2004 m. vasario 19 d. Sprendimą ECB/2004/2 dėl Europos Centrinio Banko darbo reglamento patvirtinimo (3), ypač į jo 10 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               siekiant spręsti klausimą dėl didelio sprendimų, kuriuos turi priimti Europos Centrinis Bankas (ECB), vykdydamas jam pavestus priežiūros uždavinius, skaičiaus, buvo nustatyta tam tikrų deleguotųjų sprendimų priėmimo procedūra;

               (2)

               delegavimo sprendimas įsigalioja nuo Vykdomosios valdybos sprendimo, kuriuo vienas ar daugiau struktūrinių vienetų vadovų delegavimo sprendimo pagrindu įgaliojami priimti sprendimus, priėmimo;

               (3)

               Vykdomoji valdyba, skirdama struktūrinių vienetų vadovus, turėtų atsižvelgti į delegavimo sprendimo svarbą ir adresatų, kuriems turi būti siunčiami deleguotieji sprendimai, skaičių;

               (4)

               su Priežiūros valdybos pirmininku buvo pasikonsultuota dėl struktūrinių vienetų vadovų, kuriems turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti sprendimus dėl prižiūrimų subjektų svarbos,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Deleguotieji sprendimai, kuriais prižiūrimas subjektas priskiriamas ar nebepriskiriamas svarbiai prižiūrimai grupei arba pakeičiamas svarbaus prižiūrimo subjekto pavadinimas
   Deleguotuosius sprendimus pagal Sprendimo (ES) 2017/934 (ECB/2016/41) 3 straipsnio 1, 2 ar 4 dalį priima vienas iš šių struktūrinių vienetų vadovų:

               a)

               Mikroprudencinės priežiūros I generalinio direktorato generalinis direktorius, jei atitinkamo prižiūrimo subjekto ar grupės priežiūrą vykdo Mikroprudencinės priežiūros I generalinis direktoratas;

               b)

               Mikroprudencinės priežiūros II generalinio direktorato generalinis direktorius, jei atitinkamo prižiūrimo subjekto ar grupės priežiūrą vykdo Mikroprudencinės priežiūros II generalinis direktoratas, arba

               c)

               nesant generalinio direktoriaus – generalinio direktoriaus pavaduotojas.

         2 straipsnis
   Deleguotieji sprendimai, kuriais svarbus prižiūrimas subjektas ar svarbi prižiūrima grupė nebepriskiriama svarbiems
   Deleguotuosius sprendimus pagal Sprendimo (ES) 2017/934 (ECB/2016/41) 3 straipsnio 3 dalį priima Mikroprudencinės priežiūros III generalinio direktorato generalinis direktorius, o nesant generalinio direktoriaus – generalinio direktoriaus pavaduotojas, ir vienas iš šių struktūrinių vienetų vadovų:

               a)

               Mikroprudencinės priežiūros I generalinio direktorato generalinis direktorius, jei atitinkamo prižiūrimo subjekto ar grupės priežiūrą vykdo Mikroprudencinės priežiūros I generalinis direktoratas;

               b)

               Mikroprudencinės priežiūros II generalinio direktorato generalinis direktorius, jei atitinkamo prižiūrimo subjekto ar grupės priežiūrą vykdo Mikroprudencinės priežiūros II generalinis direktoratas, arba

               c)

               nesant generalinio direktoriaus – generalinio direktoriaus pavaduotojas.

         3 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2017 m. gegužės 23 d.

            ECB Pirmininkas

         Mario DRAGHI

      (1)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 14.

      (2)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 18.

      (3)  OL L 80, 2004 3 18, p. 33.