title: 2006/496/EB: 2006 m. liepos 6 d.  Tarybos sprendimas, dėl Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje pasirašymo Europos bendrijos vardu

text:
18.7.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 196/14

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2006 m. liepos 6 d.
   dėl Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje pasirašymo Europos bendrijos vardu
   (2006/496/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Bendrijos kompetencijai priklauso priimti žuvų išteklių apsaugos ir valdymo priemones ir sudaryti susitarimus su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis.

               (2)

               Bendrija yra Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos, kurioje reikalaujama, kad visi tarptautinės bendrijos nariai bendradarbiautų valdant ir apsaugant biologinius jūrų išteklius, susitariančioji šalis.

               (3)

               Bendrija ir jos valstybės narės ratifikavo susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su artimos migracijos bei tolimos migracijos žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo.

               (4)

               Būsimuoju Susitarimu dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje suinteresuotų šalių penktojoje tarpvyriausybinėje konferencijoje buvo pateiktas susitarimo projektas.

               (5)

               Bendrija žvejoja tame rajone ir yra suinteresuota vaidinti svarbų vaidmenį įgyvendinant susitarimą. Todėl susitarimas turėtų būti pasirašytas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrijos vardu patvirtinamas Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje pasirašymas, atsižvelgiant į Tarybos sprendimą dėl minėto susitarimo sudarymo.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti susitarimą Bendrijos vardu, su sąlyga, kad jis bus sudarytas.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. liepos 6 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         P. LEHTOMÄKI

    ---documentbreak---

               18.7.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 196/15

         VERTIMAS
   SUSITARIMAS DĖL ŽVEJYBOS PIETINĖJE INDIJOS VANDENYNO DALYJE (SŽPIVD)
   SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS,
   TURINČIOS BENDRŲ INTERESŲ užtikrinant žuvininkystės išteklių tinkamą valdymą, ilgalaikę apsaugą ir tausų naudojimą pietinėje Indijos vandenyno dalyje, ir norinčios prisidėti siekiant tikslų bendradarbiaudamos tarptautiniu mastu,
   ATSIŽVELGDAMOS, kad pagal 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir bendruosius tarptautinės teisės principus pakrančių valstybių nacionalinei jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose žvalgydamos ir naudodamos, apsaugodamos ir valdydamos žuvų išteklius ir apsaugodamos gyvuosius jūrų išteklius, kuriems poveikį daro žvejyba, jos naudojasi savo suverenia teise,
   PRISIMINDAMOS ATITINKAMAS 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos NUOSTATAS, 1995 m. gruodžio 4 d. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su artimos migracijos ir tolimos migracijos žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, 1993 m. lapkričio 24 d. Susitarimą dėl atviroje jūroje žvejojančių žvejybos laivų skatinimo įgyvendinti tarptautines apsaugos ir valdymo priemones ir atsižvelgdamos į 1995 m. spalio 31 d. 28-oje Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos konferencijos sesijoje priimtą Atsakingos žuvininkystės kodeksą,
   TAIP PAT PRISIMINDAMOS 1995 m. Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su artimos migracijos ir tolimos migracijos žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo 17 straipsnį ir tai, kad šalys, kurios nėra šio Pietų Indijos vandenyno žvejybos susitarimo susitariančiosios šalys, turi taikyti šiame Susitarime patvirtintas apsaugos ir valdymo priemones ir neleisti su jų vėliava plaukiojantiems laivams užsiimti žvejyba, kuri nesiderina su žuvininkystės išteklių apsauga ir tausiu naudojimu, kuriam taikomas šis Susitarimas,
   PRIPAŽINDAMOS ekonomines ir geografines aplinkybes ir specialius besivystančių valstybių, ypač mažiausiai išsivysčiusių tarp jų ir mažų salų besivystančių valstybių bei jų pakrančių bendruomenių, reikalavimus dėl teisingos iš žuvų išteklių gaunamos naudos,
   NORĖDAMOS bendradarbiauti su pakrantės valstybėmis bei su visomis kitomis valstybėmis, organizacijomis ir žuvininkystės subjektais, suinteresuotais žuvų ištekliais pietinėje Indijos vandenyno dalyje, siekdamos užtikrinti suderinamas apsaugos ir valdymo priemones,
   ATSIŽVELGDAMOS, kad pirmiau minėtų tikslų pasiekimas padėtų įgyvendinti teisingą ir lygiateisę ekonominę tvarką atsižvelgiant į žmonijos interesus, ypač į specialius besivystančių valstybių, ypač mažiausiai išsivysčiusių tarp jų ir mažų salų besivystančių valstybių, interesus ir poreikius,
   ĮSITIKINUSIOS, kad daugiašalio susitarimo, skirto žuvų išteklių ilgalaikei apsaugai ir tausiam naudojimui vandenyse, nepriklausančiuose nacionalinei jurisdikcijai pietinėje Indijos vandenyno dalyje, sudarymas geriausiai padėtų pasiekti šiuos tikslus,
   SUSITARIA:
   1 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame susitarime:

               a)

               1982 m. konvencija – tai 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija;

               b)

               1995 m. susitarimas – tai 1995 m. gruodžio 4 d. Susitarimas dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su atviros migracijos ir tolimos migracijos žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo;

               c)

               Rajonas – tai rajonas, kuriame taikomas šis Susitarimas, kaip nurodyta 3 straipsnyje;

               d)

               Elgesio kodeksas – tai 1995 m. spalio 31 d. 28-ojoje Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos konferencijos sesijoje priimtas Atsakingos žuvininkystės kodeksas;

               e)

               Susitariančioji šalis – tai bet kuri valstybė arba regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuri sutiko, kad šis Susitarimas jai būtų privalomas ir kuriai šis Susitarimas galioja;

               f)

               žuvų ištekliai – tai žuvų, moliuskų, vėžiagyvių ir kitų dugno gyvūnų rūšių ištekliai šiame rajone, išskyrus:

                           i)

                           dugno gyvūnų rūšis, kurioms remiantis 1982 m. konvencijos 77 straipsnio 4 dalimi taikoma pakrantės valstybių žuvininkystės jurisdikcija; ir

                           ii)

                           tolimos migracijos rūšis, išvardytas 1982 m. konvencijos I priede;

               g)

               žvejyba – tai:

                           i)

                           faktinė žuvų išteklių paieška, žvejojimas, sugavimas ar gaudymas arba bandymas tai atlikti;

                           ii)

                           veikla, kurios numatomas rezultatas – žuvų išteklių suradimas, žvejojimas, sugavimas arba gaudymas bet kuriam tikslui, įskaitant mokslinius tyrimus;

                           iii)

                           žuvų išteklius gaudančių prietaisų arba susijusių įrenginių, įskaitant radijo švyturius, išdėstymas, ieškojimas arba susigrąžinimas;

                           iv)

                           visa jūroje vykdoma veikla, kurios tikslas – paremti arba pasiruošti atlikti šioje apibrėžtyje nurodytus veiksmus, išskyrus veiklą avarinėse situacijose, kuri yra susijusi su įgulos narių sveikata ir sauga arba laivo saugumu; arba

                           v)

                           orlaivio naudojimas, jei jis susijęs su kuria nors šioje apibrėžtyje nurodyta veikla, išskyrus avarinius skrydžius, susijusius su įgulos narių sveikata ir sauga arba laivo saugumu;

               h)

               žvejybos subjektas – tai 1995 m. susitarimo 1 straipsnio 3 dalyje nurodytas žvejybos subjektas;

               i)

               žvejybos laivas – tai bet koks laivas, naudojamas arba skirtas žvejybai, įskaitant plaukiojančias bazes, ir visi kiti laivai, tiesiogiai dalyvaujantys žvejybos procese, taip pat laivai, dalyvaujantys perkrovime;

               j)

               piliečiai – tai fiziniai ir juridiniai asmenys;

               k)

               regioninė ekonominės integracijos organizacija – tai regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuriai jos valstybės narės perdavė kompetenciją klausimais, kuriems taikomas šis Susitarimas, įskaitant įgaliojimus šių klausimų atžvilgiu priimti sprendimus, privalomus jos valstybėms narėms;

               l)

               perkrovimas – tai visų arba dalies žvejybos laive esančių žuvų išteklių iškrovimas į kitą laivą jūroje arba uoste.

         2 straipsnis
   Tikslai
   Šio Susitarimo tikslai – bendradarbiaujant susitariančiosioms šalims užtikrinti žuvų išteklių ilgalaikę apsaugą ir tausų naudojimą ir skatinti tvarią žuvininkystės plėtrą šiame rajone, atsižvelgiant į besivystančių valstybių, ypač mažiausiai išsivysčiusių tarp jų ir mažų salų besivystančių valstybių, besiribojančių su šiuo rajonu, kurios yra Susitarimo susitariančiosios šalys, poreikius.
   3 straipsnis
   Rajonas, kuriame taikomas šis susitarimas
   1.   Susitarimas taikomas šiame rajone, apibrėžtame sujungiant šiuos taškus pagal platumos lygiagretes ir ilgumos dienovidinius, išskyrus nacionalinei jurisdikcijai priklausančius vandenis:

      Pradedant nuo Afrikos žemyno pakrantės 10° šiaurės platumos lygiagretės; iš ten į rytus išilgai tos lygiagretės iki jos sankirtos su 65° rytų ilgumos dienovidiniu; iš ten į pietus išilgai to dienovidinio iki sankirtos su pusiauju; iš ten į rytus išilgai pusiaujo iki sankirtos su 80° rytų ilgumos dienovidiniu; iš ten į pietus išilgai to dienovidinio iki sankirtos su 20° pietų platumos lygiagretės; iš ten į rytus išilgai tos lygiagretės iki Australijos žemyno pakrantės; iš ten į pietus ir po to į rytus išilgai Australijos pakrantės iki sankirtos su 120° rytų ilgumos dienovidinio; iš ten į pietus išilgai to dienovidinio iki sankirtos su 55° pietų platumos lygiagretės; iš ten į vakarus išilgai tos lygiagretės iki sankirtos su 80° rytų ilgumos dienovidinio; iš ten į šiaurę išilgai to dienovidinio iki sankirtos su 45° pietų platumos lygiagretės; iš ten į vakarus išilgai tos lygiagretės iki sankirtos su 30° rytų ilgumos dienovidinio; iš ten į šiaurę išilgai to dienovidinio iki Afrikos žemyno pakrantės.

   2.   Jeigu šiame Susitarime reikia nustatyti Žemės paviršiaus taško, linijos arba teritorijos padėtį, ji nustatoma naudojantis Tarptautine koordinačių sistema, kurią tvarko Tarptautinė žemės sukimosi tarnyba, kuri praktiškai atitinka 1984 m. pasaulinę geodezinę sistemą (WGS84).
   4 straipsnis
   Bendrieji principai
   Įgyvendindamos pareigą bendradarbiauti pagal 1982 m. konvenciją ir tarptautinę teisę, susitariančiosios šalys visų pirma taiko šiuos principus:

               a)

               priemonės priimamos remiantis geriausiais turimais moksliniais faktais siekiant užtikrinti ilgalaikę žuvų išteklių apsaugą, atsižvelgiant į tausų tokių išteklių naudojimą ir taikant ekosistemos metodą jiems valdyti;

               b)

               priemonės priimamos siekiant užtikrinti, kad žvejybos lygis būtų proporcingas tausiam žuvų išteklių naudojimui;

               c)

               vadovaujantis elgesio kodeksu ir 1995 m. susitarimu, laikomasi atsargumo principo, kuriuo remiantis, jei nėra atitinkamos mokslinės informacijos, negalima atidėti arba netaikyti apsaugos ir valdymo priemonių;

               d)

               žuvų ištekliai valdomi taip, kad būtų išlaikomas toks jų kiekis, kad būtų galima sužvejoti didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį kiekį, o peržvejotus žuvų išteklius būtų galima atkurti iki nurodytų kiekių;

               e)

               žvejojant ir taikant valdymo priemones reikia tinkamai atsižvelgti į poreikį sumažinti žalingą poveikį, kurį jūrų aplinkai gali sukelti žvejyba;

               f)

               saugoma jūrų aplinkos bioįvairovė; ir

               g)

               visapusiškai pripažįstami su šiuo rajonu besiribojančių besivystančių valstybių, ypač mažiausiai išsivysčiusių tarp jų ir mažų salų besivystančių valstybių, kurios yra šio Susitarimo susitariančiosios šalys, specialūs reikalavimai.

         5 straipsnis
   Šalių susirinkimas
   1.   Susitariančiosios šalys susitinka periodiškai aptarti su šio Susitarimo įgyvendinimu susijusių klausimų ir priimti reikalingų sprendimų.
   2.   Jeigu Susirinkimo dalyviai nenusprendžia kitaip, eilinis šalių Susirinkimas vyksta bent kartą per metus, ir jei įmanoma praktiškai, tuo pat metu, kai vyksta pietvakarinės Indijos vandenyno dalies žvejybos komisijos susirinkimai. Jei reikia, susitariančiosios šalys taip pat gali šaukti nepaprastuosius susirinkimus.
   3.   Susirinkimo šalys susitarimo būdu priima ir keičia savo ir pavaldžių institucijų darbo tvarkos taisykles.
   4.   Pirmojo susirinkimo metu susitariančiosios šalys nagrinėja biudžeto, skirto finansuoti šalių susirinkimus ir jų funkcijų vykdymą, patvirtinimą ir finansines taisykles. Finansinėse taisyklėse nustatomi kriterijai, kuriais remiantis nustatoma kiekvienos susitariančiosios šalies įnašo į biudžetą sumą, tinkamai atsižvelgiant į susitariančiųjų šalių, kurios yra besivystančios valstybės, ypač į mažiausiai išsivysčiusių valstybių ir mažų salų besivystančių valstybių, ekonominę padėtį, ir kurie užtikrintų, kad susitariančiosios šalys, gaunančios naudos iš žvejybos šiame rajone, įmokėtų į biudžetą atitinkamą dalį.
   6 straipsnis
   Šalių susirinkimo funkcijos
   1.   Šalių Susirinkimas:

               a)

               persvarsto žuvų išteklių, įskaitant jų gausą ir išeikvojimo lygį, padėtį;

               b)

               skatina ir, jei reikia, koordinuoja reikalingą žuvų išteklių ir artimos migracijos žuvų išteklių, esančių nacionalinės jurisdikcijos vandenyse, besiribojančiuose su šiuo rajonu, mokslinių tyrimų veiklą, įskaitant į jūrą išmetamus sužvejotus kiekius ir žvejybos poveikį jūrų aplinkai;

               c)

               vertina žvejybos poveikį žuvų ištekliams ir jūrų aplinkai, atsižvelgdamas į šio rajono aplinkos ir okeanografijos savybes, kitą žmogaus veiklą ir aplinkos veiksnius;

               d)

               formuluoja ir priima apsaugos ir valdymo priemones, būtinas užtikrinti ilgalaikį žuvininkystės išteklių tausojimą, atsižvelgdamas į poreikį apsaugoti bioįvairovę remiantis turimais geriausiais moksliniais faktais;

               e)

               priima bendrai rekomenduojamus tarptautinius minimalius standartus, taikomus atsakingam elgesiui vykdant žvejybos operacijas;

               f)

               rengia taisykles mokslinių ir statistinių duomenų rinkimui, taip pat jų pateikimui, skelbimui, sklaidai ir naudojimui;

               g)

               skatina susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą ir jų veiklos koordinavimą siekiant užtikrinti, kad artimos migracijos žuvų išteklių, esančių nacionalinės jurisdikcijos vandenyse, besiribojančiuose su šiuo rajonu, apsaugos ir valdymo priemonės būtų suderinamos su žuvų ištekliams skirtomis priemonėmis, kurias priima šalių Susirinkimas;

               h)

               rengia taisykles ir procedūras, skirtas žvejybos veiklos monitoringui, kontrolei ir priežiūrai tam, kad užtikrintų, jog atitinkamos šalių Susirinkimo priimtoms apsaugos ir valdymo priemonės, jei reikia, įtraukiant tikrinimo sistemą, kurią sudaro laivų monitoringas ir stebėjimas, ir taisykles, skirtas įlipimui į šiame rajone plaukiojančius laivus bei šių laivų tikrinimui;

               i)

               rengia ir prižiūri priemones, skirtas sustabdyti, pašalinti nelegalią, nepranešamą ir nereguliuojamą žvejybą bei atgrasinti nuo tokios žvejybos;

               j)

               pagal tarptautinę teisę ir taikomus dokumentus atkreipia šalių, kurios nėra susitariančiosios šalys, dėmesį į veiklą, kuri trukdo pasiekti šio Susitarimo tikslus;

               k)

               nustato dalyvavimo žvejyboje kriterijus ir taisykles; ir

               l)

               atlieka visas kitas užduotis ir funkcijas, būtinas pasiekti Susitarimo tikslus.

         2.   Nustatydamos dalyvavimo žvejyboje kriterijus, įskaitant didžiausių leistinų sugauti kiekių arba bendro žvejybos pastangų lygio paskirstymą, susitariančiosios šalys atsižvelgia, inter alia, į tarptautinius principus, pavyzdžiui, į 1995 m. susitarimo principus.
   3.   Taikydamos straipsnio 2 dalies nuostatas, susitariančiosios šalys gali, inter alia:

               a)

               susitariančiosioms šalims nustatyti metines kvotas arba nustatyti jų žvejybos pastangų apribojimus;

               b)

               paskirstyti sugavimų kiekius, skiriamus žvalgybos ir mokslinių tyrimų tikslams; ir

               c)

               nustatyti žvejybos galimybes šalims, kurios nėra šio Susitarimo susitariančiosios šalys, jei reikia.

         4.   Šalių Susirinkimas, laikydamasis sutartų taisyklių, persvarsto susitariančiųjų šalių kvotų paskirstymą ir žvejybos pastangų apribojimą ir nesusitariančiosios šalių, dalyvavimą skirstant žvejybos galimybes, atsižvelgdamas, inter alia, į informaciją apie susitariančiųjų nesusitariančiųjų šalių apsaugos ir valdymo priemonių, kurias priėmė šalių Susirinkimas, įgyvendinimą.
   7 straipsnis
   Pavaldžios institucijos
   1.   Šalių Susirinkimas įsteigia nuolatinį mokslinį komitetą, kuris, jeigu šalių Susirinkimas nenusprendžia kitaip, renkasi bent vieną kartą per metus, pageidautina prieš šalių Susirinkimą, vadovaujantis šiomis nuostatomis:

               a)

               mokslinio komiteto funkcijos yra tokios:

                           i)

                           vykdyti žuvų išteklių mokslinį vertinimą ir nustatyti žvejybos poveikį jūrų aplinkai, atsižvelgiant į šio rajono aplinkos ir okeanografijos savybes ir atitinkamos mokslinių tyrimų veiklos rezultatus;

                           ii)

                           raginti ir skatinti bendradarbiavimą atliekant mokslinius tyrimus, kad būtų pagerintos žinios apie žuvų išteklių padėtį;

                           iii)

                           teikti mokslinius patarimus ir rekomendacijas šalių Susirinkimui, kad pastarasis galėtų suformuluoti 6 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytas apsaugos ir valdymo priemones;

                           iv)

                           teikti mokslinius patarimus ir rekomendacijas šalių Susirinkimui, kad pastarasis galėtų suformuluoti žvejybos monitoringo priemones;

                           v)

                           teikti mokslinius patarimus ir rekomendacijas šalių Susirinkimui apie atitinkamus standartus ir žvejybos duomenų rinkimo ir keitimosi jais formatą; ir

                           vi)

                           visos kitos mokslinės funkcijos, dėl kurių nusprendžia šalių Susirinkimas;

               b)

               rengdamas patarimus ir rekomendacijas mokslinis komitetas atsižvelgia į pietvakarinės Indijos vandenyno dalies žvejybos komisijos, taip pat kitų svarbių mokslinių tyrimų organizacijų ir regioninių žvejybos valdymų organizacijų darbą.

         2.   Įgyvendinus 6 straipsnyje nurodytas priemones, šalių Susirinkimas įsteigia atitikties komitetą, kuris patikrina priemonių įgyvendinimą ir atitiktį reikalavimams. Atitikties komitetas susirenka kartu su šalių Susirinkimu, kaip numatyta darbo tvarkos taisyklėse, ir šalių Susirinkimui teikia ataskaitas, patarimus ir rekomendacijas.
   3.   Šalių Susirinkimas taip pat gali steigti visus reikalingus laikinus, specialius arba nuolatinius komitetus, kurie tirtų ir praneštų apie visus klausimus, susijusius su šio Susitarimo tikslų įgyvendinimu, ir darbo grupes, kurios tirtų ir teiktų rekomendacijas dėl konkrečių techninių problemų.
   8 straipsnis
   Sprendimų priėmimas
   1.   Jeigu šiame Susitarime nenumatyta kitaip, šalių Susirinkimo ir pavaldžių institucijų sprendimai esminiais klausimais priimami dalyvaujančių susitariančiųjų šalių sutikimu; sutikimas – tai oficialių prieštaravimų nebuvimas tuo metu, kai priimamas sprendimas. Klausimas, ar dalykas yra esminis, laikomas esminiu klausimu.
   2.   Sprendimai visais kitais klausimais, išskyrus nurodytuosius straipsnio 1 dalyje, priimami paprastąja dalyvaujančių ir balsuojančių susitariančiųjų šalių balsų dauguma.
   3.   Šalių Susirinkimo priimti sprendimai privalomi visoms susitariančiosioms šalims.
   9 straipsnis
   Sekretoriatas
   Šalių Susirinkimas nusprendžia dėl tvarkos pagal kurią teikiamos sekretoriato paslaugos, arba įsteigia sekretoriatą, kuris vykdo šias funkcijas:

               a)

               įgyvendina ir koordinuoja Susitarimo administracines nuostatas, įskaitant šalių Susirinkimo oficialios ataskaitos sudarymą ir platinimą;

               b)

               tvarko visus šalių Susirinkimo ir pavaldžių institucijų procedūrų dokumentus, taip pat kitų oficialių dokumentų, susijusių su šio Susitarimo įgyvendinimu, archyvus; ir

               c)

               atlieka visas kitas funkcijos, dėl kurių nusprendžia šalių Susirinkimas.

         10 straipsnis
   Susitariančiųjų šalių pareigos
   1.   Kiekviena susitariančioji šalis vykdydama veiklą šiame rajone:

               a)

               nedelsdama įgyvendina šį Susitarimą ir visas apsaugos, valdymo ir kitas priemones arba dalykus, dėl kurių susitarta šalių Susirinkime;

               b)

               imasi atitinkamų priemonių, siekdama užtikrinti priemonių, priimtų šalių Susirinkime, veiksmingumą;

               c)

               renka mokslinius, techninius ir statistinius duomenis, susijusius su žuvų ištekliais, jais keičiasi ir užtikrina, kad:

                           i)

                           būtų renkami pakankamai išsamūs duomenys siekiant palengvinti veiksmingą išteklių įvertinimą, jie būtų teikiami laiku, laikantis šalių Susirinkime priimtose taisyklėse nurodytų reikalavimų;

                           ii)

                           būtų imamasi atitinkamų priemonių patikrinti tokių duomenų tikslumą;

                           iii)

                           tokie statistiniai, biologiniai ir kitokie duomenys ir informacija, kaip nusprendžia šalių Susirinkimas, būtų teikiami kiekvienais metais; ir

                           iv)

                           informacija apie veiksmus, kurių imamasi įgyvendinti apsaugos ir valdymo priemones, priimtas šalių Susirinkime, būtų teikiama laiku.

         2.   Kiekviena susitariančioji šalis Susirinkimui pateikia įgyvendinimo ir įsipareigojimų laikymosi priemonių, kurių ji ėmėsi pagal šį straipsnį, ataskaitą, įskaitant už visus pažeidimus skirtas sankcijas, o pakrančių valstybių, kurios yra šio Susitarimo susitariančiosios šalys, atveju – išsaugojimo ir valdymo priemonių, kurių jos ėmėsi dėl artimos migracijos žuvų išteklių, esančių jų jurisdikcijoje esančiuose vandenyse, besiribojančiuose su šiuo rajonu, ataskaitą.
   3.   Nepažeidžiant vėliavos valstybės atsakomybės viršenybės, kiekviena susitariančioji šalis imasi kuo daugiau priemonių arba bendradarbiauja, kad užtikrintų, kad jos piliečiai ir žvejybos laivai, priklausantys tiems piliečiams arba jų naudojami, žvejojantys tame rajone, laikytųsi šio Susitarimo nuostatų ir apsaugos ir valdymo priemonių, priimtų šalių Susirinkime.
   4.   Kiekviena susitariančioji šalis, kai jos paprašo bet kuri kita susitariančioji šalis ir kai gauna atitinkamą informaciją, stengiasi kuo geriau ištirti visus įtariamus rimtus šio Susitarimo nuostatų arba bet kokių apsaugos ir valdymo priemonių, priimtų šalių Susirinkime, pažeidimus, kaip numatyta 1995 m. susitarime, kuriuos galėjo padaryti jos piliečiai arba žvejybos laivai, priklausantys jos piliečiams arba jų naudojami. Atsakymas, į kurį turi būti įtraukta išsami informacija apie su pažeidimu susijusius atliktus arba siūlomus veiksmus, pateikiamas visoms susitariančiosioms šalims kuo greičiau, bet ne vėliau nei per du (2) mėnesius nuo prašymo pateikimo. Užbaigus tyrimą, šalių Susirinkimui pateikiama tyrimo rezultatų ataskaita.
   11 straipsnis
   Vėliavos valstybės pareigos
   1.   Kiekviena susitariančioji šalis imasi priemonių, kurių reikia užtikrinti, kad:

               a)

               su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai, žvejojantys šiame rajone, laikytųsi šio Susitarimo nuostatų ir šalių Susirinkime priimtų apsaugos ir valdymo priemonių, ir kad tokie laivai neužsiimtų veikla, mažinančia tokių priemonių veiksmingumą;

               b)

               su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai nevykdytų neleistinos žvejybos vandenyse, priklausančiuose nacionalinei jurisdikcijai ir besiribojančiuose su šiuo rajonu; ir

               c)

               būtų kuriama ir įgyvendinama palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistema, skirta laivams, plaukiojantiems su jos vėliava ir žvejojantiems šiame rajone.

         2.   Nė viena susitariančioji šalis neleidžia, kad laivai, turintys teisę plaukioti su jos vėliava, būtų naudojami žvejybai šiame rajone, jeigu jie neturi atitinkamos valdžios institucijos arba susitariančiosios šalies valdžios institucijų leidimo.
   3.   Kiekviena susitariančioji šalis:

               a)

               išduoda leidimą su jos vėliavą plaukiojantį laivą naudoti žvejybai vandenyse, nepriklausančiuose nacionalinei jurisdikcijai tik tuomet, jei ji gali veiksmingai vykdyti savo pareigas tokių laivų atžvilgiu pagal šį Susitarimą ir pagal tarptautinę teisę;

               b)

               tvarko žvejybos laivų, turinčių teisę plaukioti su jos vėliava ir turinčių leidimą žvejoti žuvų išteklius dokumentus, ir užtikrina, kad informacija apie visus tokius laivus, kaip gali būti nurodyta šalių Susirinkime, būtų įtraukta į šiuos dokumentus. Susitariančiosios šalys keičiasi šia informacija pagal procedūras, dėl kurių susitariama šalių Susirinkime;

               c)

               pagal šalių Susirinkime nustatytas taisykles kiekvienam metiniam šalių Susirinkimui pateikia ataskaitą apie savo žvejybos veiklą šiame rajone;

               d)

               laiku surenka ir pasidalija išsamiais ir tiksliais duomenimis, susijusiais su žvejyba, kurią vykdo su jos vėliava šiame rajone plaukiojantys laivai, visų pirma, apie laivų padėtį, pasiliktąjį sužvejotą kiekį, išmetamus sugavimus ir žvejybos pastangas, jei reikia, išlaikant duomenų, susijusių su atitinkamų nacionalinių teisės aktų taikymu, konfidencialumą; ir

               e)

               kitai susitariančiajai šaliai paprašius ir pateikus atitinkamą informaciją, stengiasi kuo geriau ištirti visus įtariamus Susitarimo nuostatų arba bet kokių apsaugos ir valdymo priemonių, priimtų šalių Susirinkime, pažeidimus, kuriuos galėjo padaryti žvejybos laivai, plaukiojantys su jos vėliava, kaip apibrėžta 1995 m. susitarime. Atsakymas, į kurį turi būti įtraukta išsami informacija apie su įtariamu pažeidimu susijusius atliktus arba siūlomus veiksmus, pateikiamas visoms susitariančiosioms šalims kuo greičiau, bet ne vėliau nei per du (2) mėnesius nuo prašymo pateikimo. Užbaigus tyrimą, šalių Susirinkimui pateikiama tyrimo rezultatų ataskaita.

         12 straipsnis
   Uosto valstybės pareigos
   1.   Taikant priemones, kurių remdamasi šiuo Susitarimu imasi uosto valstybė susitariančioji šalis, atsižvelgiama į uosto valstybės teisę ir pareigą remiantis tarptautine teise imtis priemonių, skatinančių parajoninių, regioninių ir visuotinių apsaugos ir valdymo priemonių veiksmingumą. Imdamasi tokių priemonių uosto valstybė susitariančioji šalis jokia forma ar veiksmais nediskriminuoja nė vienos valstybės žvejybos laivų.
   2.   Kiekviena uosto valstybė susitariančioji šalis:

               a)

               remdamasi apsaugos ir valdymo priemonėmis, kurias priėmė šalių Susirinkimas, inter alia, tikrina dokumentus, žvejybos įrankius ir sugavimus, esančius žvejybos laive, kai tokie laivai savanoriškai atplaukia į jos uostą arba į jos atviroje jūroje esančius terminalus;

               b)

               neleidžia iškrauti, perkrauti arba vykdyti tiekimo paslaugų, susijusių su žvejybos laivais, jeigu nėra įsitikinusios, kad laive esanti žuvis buvo sugauta laikantis atitinkančiu apsaugos ir valdymo priemonių, priimtų šalių Susirinkime, reikalavimų; ir

               c)

               teikia pagrįstą pagalbą vėliavos valstybei susitariančiajai šaliai pagal nacionalinę ir tarptautinę teisę, kai žvejybos laivas savanoriškai atplaukia į jos uostą arba į jos atviroje jūroje esančius terminalus, o laivo vėliavos valstybė paprašo suteikti pagalbą, kad būtų užtikrintas šio Susitarimo nuostatų laikymasis ir apsaugos ir valdymo priemonių, priimtų šalių Susirinkime, įgyvendinimas.

         3.   Tuo atveju, jei uosto valstybė susitariančioji šalis mano, kad kitos susitariančiosios šalies jos uostais arba atviroje jūroje esančiais terminalais besinaudojantis laivas pažeidė šio Susitarimo nuostatas arba šalių Susirinkime priimtas apsaugos ir valdymo priemones, į tai ji atkreipia atitinkamos vėliavos valstybės ir šalių Susirinkimo dėmesį. Uosto valstybė susitariančioji šalis pateikia laivo vėliavos valstybei ir šalių Susirinkimui visus su minėtuoju dalyku susijusius dokumentus, įskaitant patikrinimo protokolą.
   4.   Nė viena šio straipsnio nuostata nedaro jokio poveikio susitariančiųjų šalių teisei pasinaudoti savo suverenitetu savo teritorijoje esančiuose uostuose pagal tarptautinę teisę.
   13 straipsnis
   Specialūs besivystančių valstybių reikalavimai
   1.   Susitariančiosios šalys visapusiškai pripažįsta su šiuo rajonu besiribojančių besivystančių valstybių, ypač mažiausiai išsivysčiusių ir mažų salų besivystančių valstybių, specialius reikalavimus, susijusius su žuvų išteklių apsauga ir tokių išteklių subalansuota plėtra.
   2.   Visų pirma susitariančiosios šalys pripažįsta:

               a)

               su teritorija besiribojančių besivystančių valstybių, ypač mažiausiai išsivysčiusių ir mažų salų besivystančių valstybių, kurios priklauso nuo žuvų išteklių naudojimo, ir į kurių gyventojų arba jų dalies mitybos reikalavimus reikia atsižvelgti, pažeidžiamumą;

               b)

               būtinybę išvengti neigiamo poveikio natūrinei žvejybai, smulkiems žvejams ir žuvininkystės darbuotojams bei užtikrinti jiems galimybę užsiimti žvejyba; ir

               c)

               būtinybę užtikrinti, kad dėl šalių Susirinkime priimtų apsaugos ir valdymo priemonių tiesiogiai ar netiesiogiai nebūtų perkelta per didelė apsaugos veiksmų našta su šiuo rajonu besiribojančioms besivystančioms valstybėms, ypač mažiausiai išsivysčiusioms ir mažoms saloms besivystančioms valstybėms.

         3.   Susitariančiųjų šalių pagal šio Susitarimo nuostatas ir per kitas subregionines ir regionines organizacijas, kurios dalyvauja jūros gyvųjų išteklių valdyme, vykdomą bendradarbiavimą sudaro veiksmai, kurių tikslas:

               a)

               su šiuo rajonu besiribojančių besivystančių valstybių, ypač mažiausiai išsivysčiusių ir mažų salų besivystančių valstybių, galimybių apsaugoti ir valdyti žuvų išteklius ir tobulinti su tokiais ištekliais susijusią žuvininkystę stiprinimas; ir

               b)

               pagalbos teikimas su šiuo rajonu besiribojančioms besivystančioms valstybėms, ypač mažiausiai išsivysčiusioms ir mažų salų besivystančioms valstybėms, kad jos galėtų dalyvauti su tokiais ištekliais susijusioje žuvininkystėje, įskaitant lengviau gaunamas galimybes pagal šį Susitarimą.

         4.   Į bendradarbiavimą su šiuo rajonu besiribojančiomis besivystančiomis valstybėmis, ypač su mažiausiai išsivysčiusiomis ir mažų salų besivystančiomis valstybėmis, šiame straipsnyje numatytais tikslais įeina finansinės pagalbos, su žmogiškųjų resursų plėtra susijusios pagalbos, techninės pagalbos teikimas, technologijos perdavimas ir veikla, konkrečiai susijusi su:

               a)

               geresniu žuvų išteklių ir migruojančių tarp išskirtinės ekonominės zonos ir atvirosios jūros žuvų išteklių, esančių nacionalinės jurisdikcijos vandenyse, besiribojančiuose su šiuo rajonu, apsauga ir valdymu, renkant, pranešant, tikrinant ir analizuojant žuvininkystės duomenis ir susijusią informaciją bei jais keičiantis;

               b)

               geresniu informacijos apie žvejybos poveikį jūrų aplinkai rinkimas ir valdymas;

               c)

               išteklių vertinimu ir moksliniai tyrimais;

               d)

               monitoringu, kontrole, priežiūra, atitiktimi ir vykdymu, įskaitant mokymą ir pajėgumų didinimą vietiniame lygmenyje, nacionalinių ir regioninių stebėtojų programų vystymą ir finansavimą, taip pat galimybes naudotis technologijomis; ir

               e)

               dalyvavimu šalių Susirinkime ir pavaldžių institucijų susirinkimuose, taip pat sprendžiant ginčus.

         14 straipsnis
   Skaidrumas
   1.   Susitariančiosios šalys skatina, kad priimant sprendimus ir vykdant kitą pagal šį Susitarimą numatytą veiklą būtų laikomasi skaidrumo principo.
   2.   Pakrančių valstybėms, kurių nacionalinės jurisdikcijos vandenys ribojasi su šiuo rajonu, ir kurios nėra Susitarimo susitariančiosios šalys, turi būti suteikta teisė dalyvauti stebėtojomis šalių Susirinkime ir pavaldžių institucijų susirinkimuose.
   3.   Valstybėms, kurios nėra šio Susitarimo susitariančiosios šalys, suteikiama teisė dalyvauti stebėtojomis šalių Susirinkime ir pavaldžių institucijų susirinkimuose.
   4.   Tarpvyriausybinėms organizacijoms, suinteresuotoms atitinkamais šio Susitarimo įgyvendinimo klausimais, visų pirma Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijai, pietvakarinės Indijos vandenyno dalies žvejybos komisijai ir regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms, kurių kompetencijai priklauso su šiuo rajonu besiribojančių atviros jūros vandenys, suteikiama teisė dalyvauti stebėtojomis šalių Susirinkime ir pavaldžių institucijų susirinkimuose.
   5.   Nevyriausybinėms organizacijoms, suinteresuotoms atitinkamais šio Susitarimo įgyvendinimo klausimais, suteikiama galimybė dalyvauti šalių Susirinkime ir pavaldžių institucijų susirinkimuose stebėtojų teisėmis arba taip, kaip nusprendžia šalių Susirinkimas. Šalių Susirinkimo ir pavaldžių institucijų darbo tvarkos taisyklėse numatomos tokio dalyvavimo nuostatos. Šiuo atžvilgiu tvarka neturi būti pernelyg griežta.
   6.   Stebėtojams pagal darbo tvarkos taisykles laiku suteikiama reikalinga informacija, įskaitant informaciją apie konfidencialumo reikalavimą, kurį gali priimti šalių Susirinkimas.
   15 straipsnis
   Žvejybos subjektai
   1.   Įsigaliojus šiam Susitarimui, visi žvejybos subjektai, kurių laivai žvejojo arba ketino žvejoti žuvų išteklius šiame rajone, pagal šalių Susirinkimo nustatytas taisykles šalių Susirinkimo pirmininkui įteiktame rašytiniame dokumente išreiškia savo tvirtą įsipareigojimą laikytis šio Susitarimo sąlygų. Toks įsipareigojimas įsigalioja po trisdešimties (30) dienų nuo dokumento gavimo dienos. Visi tokie žvejybos subjektai gali atšaukti tokį įsipareigojimą raštiniu pranešimu, skirtu šalių Susirinkimo pirmininkui. Atšaukimo pranešimas įsigalioja po devyniasdešimties (90) dienų po to, kai šalių Susirinkimo pirmininkas gauna pranešimą.
   2.   Žvejybos subjektas, kuris išreiškė įsipareigojimą laikytis šio Susitarimo sąlygų, gali dalyvauti šalių ir pavaldžių institucijų susirinkimuose ir dalyvauti priimant sprendimus pagal šalių Susirinkimo priimtas darbo tvarkos taisykles. Tokiems žvejybos subjektams 1–18 straipsnis ir 20 straipsnio 2 dalis taikomi mutatis mutandis.
   16 straipsnis
   Bendradarbiavimas su kitomis organizacijomis
   Pagal Susitarimą kartu veikiančios susitariančiosios šalys glaudžiai bendradarbiauja su kitomis tarptautinėmis žuvininkystės ir susijusiomis organizacijomis bendrų interesų klausimais, visų pirma su pietvakarinės Indijos vandenyno dalies žvejybos komisija ir kitomis regioninėmis žuvininkystės organizacijomis, kurių kompetencijai priklauso su šiuo rajonu besiribojantys atvirosios jūros vandenys.
   17 straipsnis
   Nesusitariančiosios šalys
   1.   Susitariančiosios šalys imasi šį Susitarimą, 1995 m. susitarimą ir tarptautinę teisę atitinkančių priemonių užkirsti kelią laivų, plaukiojančių su valstybių, kurios nėra šio Susitarimo susitariančiosios šalys, vėliavomis, kurie mažina šalių Susirinkimo priimtų apsaugos ir valdymo priemonių arba šio Susitarimo tikslų veiksmingumą, veiklai.
   2.   Susitariančiosios šalys keičiasi informacija apie žvejybos laivų, plaukiojančių su valstybių, kurios nėra šio Susitarimo susitariančiosios šalys, vėliavomis ir vykdančių žvejybos operacijas šiame rajone, veiklą.
   3.   Susitariančiosios šalys atkreipia visų valstybių, kurios nėra šio Susitarimo susitariančiosios šalys, dėmesį į jų piliečių arba su jų vėliavomis plaukiojančių laivų veiklą, kuri, susitariančiosios šalies nuomone, vykdoma mažinant šalių Susirinkime priimtų išsaugojimo ir valdymo priemonių arba šio Susitarimo tikslų veiksmingumą.
   4.   Susitariančiosios šalys atskirai arba kartu reikalauja, kad valstybės, kurios nėra šio Susitarimo susitariančiosios šalys, kurių lavai žvejoja šiame rajone, visapusiškai bendradarbiautų įgyvendinant šalių Susirinkimo priimtas apsaugos ir valdymo priemones, atsižvelgiant į tai, kad būtų užtikrinta, jog tokios priemonės yra taikomos visoms žvejybos rūšims šiame rajone. Tokioms bendradarbiaujančioms šalims, kurios nėra šio Susitarimo susitariančiosios šalys, bus naudinga dalyvauti žvejyboje, kuri atitiks jų įsipareigojimus įgyvendinti atitinkamų žuvų išteklių apsaugos ir valdymo priemones.
   18 straipsnis
   Sąžiningumas ir piktnaudžiavimas teisėmis
   Kiekviena susitariančioji šalis sąžiningai vykdo šiuo Susitarimu prisiimtus įsipareigojimus ir naudojasi šiame Susitarime pripažintomis teisėmis jomis nepiktnaudžiaudama.
   19 straipsnis
   Ryšys su kitais susitarimais
   Šiame Susitarime nepažeidžiamos valstybių teisės ir pareigos, numatytos 1982 m. konvencijoje ir 1995 m. susitarime.
   20 straipsnis
   Ginčų aiškinimas ir sprendimas
   1.   Susitariančiosios šalys deda pastangas draugiškai spręsti ginčus. Susitariančiosios šalies prašymu gali būti užginčytas privalomas sprendimas pagal ginčų sprendimo tvarką, numatytą 1982 m. konvencijos XV dalies II skirsnyje arba jeigu ginčas yra susijęs su vienos ar daugiau artimos migracijos žuvų išteklių, pagal tvarką, nustatytą 1995 m. susitarimo VIII dalyje. Taikoma atitinkama 1982 m. konvencijos ir 1995 m. susitarimo dalis nepriklausomai, ar ginčo šalys yra šiuos dokumentus pasirašiusios šalys, ar ne.
   2.   Jeigu ginče dalyvauja žvejybos subjektas, kuris įsipareigojo laikytis šio Susitarimo sąlygų, ir jeigu ginčo negalima išspręsti draugiškai, bet kurios ginčo šalies prašymu ginčas perduodamas galutiniam ir privalomam arbitražui pagal atitinkamas Nuolatinio arbitražo teismo taisykles.
   21 straipsnis
   Pakeitimai
   1.   Bet kuri susitariančioji šalis gali siūlyti daryti dalinius Susitarimo pakeitimus, pateikdama depozitarui siūlomo dalinio pakeitimo tekstą mažiausiai prieš šešiasdešimt (60) dienų iki eilinio šalių Susirinkimo. Depozitaras nedelsdamas persiunčia šio teksto kopijas kitoms susitariančiosioms šalims.
   2.   Susitarimo pakeitimai priimami visų susitariančiųjų šalių sutikimu.
   3.   Susitarimo pakeitimai įsigalioja praėjus devyniasdešimčiai (90) dienų po to, kai visos susitariančiosios šalys, turinčios šį statusą tuo metu, kai priimami pakeitimai, deponuoja šių pakeitimų ratifikavimo, priėmimo ir patvirtinimo dokumentus depozitarui.
   22 straipsnis
   Pasirašymas, ratifikavimas, priėmimas ir patvirtinimas
   1.   Šis Susitarimas teikiamas pasirašyti:

               a)

               valstybėms ir regioninėms ekonominės integracijos organizacijoms, dalyvaujančioms tarpvalstybinėse konsultacijose dėl Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje; ir

               b)

               visoms valstybėms, kurių jurisdikcijoje yra vandenys, besiribojantys su Rajonu;
               jį galima pasirašyti dvylika (12) mėnesių nuo (teikimo pasirašyti data).

         2.   Šį Susitarimą pasirašiusios valstybės turi jį ratifikuoti, priimti arba patvirtinti.
   3.   Ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentai deponuojami depozitarui.
   23 straipsnis
   Prisijungimas
   1.   Pasibaigus pasirašymui, prie šio Susitarimo gali prisijungti visos valstybės arba regioninės ekonominės integracijos organizacijos, nurodytos 22 straipsnio 1 dalyje, ir kitos valstybės arba regioninės ekonominės integracijos organizacijos, besidominčios žvejyba, susijusia su žuvų ištekliais.
   2.   Prisijungimo dokumentai deponuojami pas depozitarą.
   24 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Susitarimas įsigalioja po devyniasdešimties (90) dienų po to, kai depozitaras gauna ketvirtuosius ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumentus, kurių mažiausiai du deponuoja su šiuo rajonu besiribojančios pakrantės valstybės.
   2.   Kiekvienai pasirašančiajai šaliai, kuri ratifikuoja, priima arba patvirtina šį Susitarimą po jo įsigaliojimo, šis Susitarimas įsigalioja po trisdešimties (30) dienų po ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumento deponavimo.
   3.   Kiekvienai valstybei arba regioninei ekonominės integracijos organizacijai, kuri prisijungia prie Susitarimo po jo įsigaliojimo, šis Susitarimas įsigalioja po trisdešimties (30) dienų po prisijungimo dokumento deponavimo.
   25 straipsnis
   Depozitaras
   1.   Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos Generalinis direktorius yra šio Susitarimo ir visų jo pakeitimų depozitaras. Depozitaras persiunčia patvirtintas šio Susitarimo kopijas visoms pasirašiusioms šalims ir registruoja šį Susitarimą pas Jungtinių Tautų generalinį sekretorių pagal Jungtinių Tautų chartijos 102 straipsnį.
   2.   Depozitaras informuoja visas šį Susitarimą pasirašiusias šalis apie visus pasirašymus ir deponuotus ratifikavimo, prisijungimo, priėmimo ir patvirtinimo dokumentus pagal 22 ir 23 straipsnį ir apie šio Susitarimo įsigaliojimo datą pagal 24 straipsnį.
   26 straipsnis
   Pasitraukimas
   Visos susitariančiosios šalys gali bet kada pasitraukti iš Susitarimo praėjus dvejiems metams po to, kai šis Susitarimas įsigaliojo tai susitariančiajai šaliai, pateikdama rašytinį pranešimą apie tokį pasitraukimą depozitarui, kuris nedelsdamas apie tokį pasitraukimą informuoja visas susitariančiąsias šalis. Pranešimas apie pasitraukimą įsigalioja po devyniasdešimties (90) dienų nuo tos dienos, kai jį gauna depozitaras.
   27 straipsnis
   Nutraukimas
   Šis Susitarimas automatiškai nutraukiamas, jeigu ir kai po pasitraukimo susitariančiųjų šalių lieka mažiau nei trys.
   28 straipsnis
   Išlygos
   1.   Šio Susitarimo ratifikavimui, priėmimui arba patvirtinimui gali būti taikomos išlygos, kurios įsigalioja tik vienbalsiai pritarus visoms šio Susitarimo susitariančiosioms šalims. Depozitaras visoms susitariančiosioms šalims praneša visas išlygas. Laikoma, kad susitariančiosios šalys, kurios nepateikė atsakymo per tris (3) mėnesius nuo pranešimo dienos, pritarė išlygai. Jei tokio pritarimo negauta, išlygą padariusi valstybė ar regioninė ekonominės integracijos organizacija netampa šio susitarimo šalimi.
   2.   1 dalies nuostatos neuždraudžia valstybei arba regioninei ekonominės integracijos organizacijai valstybės vardu daryti išlygą dėl narystės, suteiktos pasinaudojus teritorijomis ir aplinkinėmis jūros zonomis, kuriose ši valstybė siekia suverenumo teisių arba teritorinės ir jūrinės jurisdikcijos.

      TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti atitinkamų Vyriausybių įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą.
      PRIIMTA … m. … mėn. … d. anglų ir prancūzų kalbomis, abu tekstai yra autentiški.


title: 2006/424/EB: 2006 m. kovo 27 d.  Tarybos sprendimas, dėl Europos bendrijos ir Rumunijos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų pasirašymo

text:
22.6.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 169/25

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2006 m. kovo 27 d.
   dėl Europos bendrijos ir Rumunijos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų pasirašymo
   (2006/424/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmuoju sakiniu,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. birželio 5 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl galiojančių dvišalių susitarimų tam tikrų nuostatų pakeitimo susitarimu su Bendrija.

               (2)

               Komisija Bendrijos vardu vedė derybas dėl susitarimo su Rumunija dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų (toliau – Susitarimas), laikydamasi mechanizmų ir nurodymų, numatytų Tarybos sprendimo, įgaliojančio Komisiją pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl galiojančių dvišalių susitarimų tam tikrų nuostatų pakeitimo susitarimu su Bendrija, priede.

               (3)

               Atsižvelgiant į vėlesnį jo sudarymą, Susitarimas turėtų būti pasirašytas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Rumunijos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų pasirašymas, atsižvelgiant į Tarybos sprendimą dėl minėto Susitarimo sudarymo.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą Bendrijos vardu, atsižvelgiant į jo sudarymą.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 27 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         H. GORBACH

    ---documentbreak---

               22.6.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 169/26

         Europos bendrijos ir Rumunijos
   SUSITARIMAS
   dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų
   EUROPOS BENDRIJA
   ir
   RUMUNIJA
   (toliau – Šalys),
   PAŽYMĖDAMOS, kad dvišaliuose susitarimuose dėl oro susisiekimo paslaugų, sudarytuose tarp kelių Europos bendrijos valstybių narių ir Rumunijos, yra nuostatų, prieštaraujančių Europos bendrijos teisei,
   PAŽYMĖDAMOS, kad Europos bendrija turi išskirtinę kompetenciją kelių aspektų, kurie gali būti įtraukti į Europos bendrijos valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišalius susitarimus dėl oro susisiekimo paslaugų, atžvilgiu,
   PAŽYMĖDAMOS, kad pagal Europos bendrijos teisę Bendrijos oro vežėjai, įsisteigę valstybėje narėje, turi teisę be diskriminacijos naudotis oro maršrutais tarp Europos bendrijos valstybių narių ir trečiųjų šalių,
   ATSIŽVELGDAMOS į Europos bendrijos ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimus, numatančius galimybę tokių trečiųjų šalių nacionaliniams subjektams įgyti nuosavybes teises į oro vežėjų, turinčių pagal Europos bendrijos teisę išduotas licencijas, bendroves,
   PRIPAŽINDAMOS, kad Europos bendrijos valstybių narių ir Rumunijos dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų nuostatos, prieštaraujančios Europos bendrijos teisei, turi būti visiškai suderintos su Bendrijos teise, kad būtų sukurtas tvirtas teisinis pagrindas oro susisiekimo paslaugoms tarp Europos bendrijos ir Rumunijos bei užtikrintas tokių oro susisiekimo paslaugų tęstinumas,
   PAŽYMĖDAMOS, kad Europos bendrija, dalyvaudama šiose derybose, nesiekia padidinti oro eismo tarp Europos bendrijos ir Rumunijos masto, daryti poveikį pusiausvyrai tarp Bendrijos oro vežėjų ir Rumunijos oro vežėjų, arba derėtis dėl esamų dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų nuostatų, susijusių su skrydžių teisėmis, pakeitimų,
   SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Bendrosios nuostatos
   1.   Šiame Susitarime „valstybės narės“ – Europos bendrijos valstybės narės.
   2.   Šiame Susitarime valstybės „nacionalinis subjektas“ – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, turintis tos valstybės pilietybę pagal jos įstatymus.
   3.   Kiekviename iš I priede išvardytų susitarimų daroma nuoroda į valstybės narės, kuri yra to susitarimo šalis, nacionalinius subjektus, yra suprantama kaip nuoroda į Europos bendrijos valstybių narių nacionalinius subjektus.
   4.   Kiekviename iš I priede išvardytų susitarimų daroma nuoroda į valstybės narės, kuri yra to susitarimo šalis, oro vežėjus ar aviakompanijas, yra suprantama kaip nuoroda į tos valstybės narės paskirtus oro vežėjus ar aviakompanijas.
   5.   Skrydžių teisių skyrimas ir toliau atliekamas remiantis dvišalėmis priemonėmis ir nepriklauso nuo šio Susitarimo nuostatų.
   2 straipsnis
   Valstybės narės paskyrimas
   1.   Šio straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatos pakeičia atitinkamai II priedo a ir b punktuose išvardytų straipsnių atitinkamas nuostatas dėl atitinkamos valstybės narės oro vežėjo paskyrimo, Rumunijos jam suteiktų įgaliojimų ar leidimų bei, atitinkamai, atsisakymo išduoti įgaliojimus ar leidimus oro vežėjui, jų atšaukimo, laikino galiojimo sustabdymo ar apribojimo.
   2.   Gavusi valstybės narės paskyrimo dokumentą, Rumunija kuo greičiau suteikia atitinkamus įgaliojimus ir leidimus, jeigu:

               i)

               oro vežėjas yra įsisteigęs pagal Europos bendrijos steigimo sutartį paskiriančiosios valstybės narės teritorijoje ir turi galiojančią licenciją oro susisiekimui vykdyti pagal Europos bendrijos teisę;

               ii)

               už vežėjo pažymėjimo išdavimą atsakinga valstybė narė vykdo ir užtikrina veiksmingą oro vežėjo veiklos kontrolę, ir paskyrimo dokumente yra aiškiai nurodyta atitinkama aviacijos institucija; ir

               iii)

               oro vežėją tiesiogiai arba jo kontrolinį akcijų paketą valdo ir toliau valdys bei nuolat veiksmingai kontroliuoja valstybės narės ir (arba) valstybių narių nacionaliniai subjektai, ir (arba) III priede išvardytos kitos valstybės ir (arba) tokių kitų valstybių nacionaliniai subjektai.

         3.   Rumunija gali atsisakyti išduoti, atšaukti, laikinai sustabdyti ar apriboti valstybės narės paskirto oro vežėjo įgaliojimus ar leidimus, jeigu:

               i)

               oro vežėjas nėra įsisteigęs pagal Europos bendrijos steigimo sutartį paskiriančiosios valstybės narės teritorijoje arba neturi galiojančios licencijos oro susisiekimui vykdyti pagal Europos bendrijos teisę;

               ii)

               už vežėjo pažymėjimo išdavimą atsakinga valstybė narė nevykdo ar neužtikrina veiksmingos oro vežėjo veiklos kontrolės, arba paskyrimo dokumente nėra aiškiai nurodyta atitinkama aviacijos institucija; arba

               iii)

               oro vežėjo tiesiogiai arba jo kontrolinio akcijų paketo nevaldo ir veiksmingai nekontroliuoja valstybės narės ir (arba) valstybių narių nacionaliniai subjektai, ir (arba) III priede išvardytos kitos valstybės ir (arba) tokių kitų valstybių nacionaliniai subjektai.

         Naudodamasi šioje dalyje nustatyta savo teise, Rumunija nediskriminuoja Bendrijos oro vežėjų dėl jų nacionalinės priklausomybės.
   3 straipsnis
   Teisės vykdyti veiklos kontrolę
   1.   Šio straipsnio 2 dalies nuostatos papildo II priedo c punkte išvardytus straipsnius.
   2.   Jeigu valstybė narė paskyrė oro vežėją, kurio veiklos kontrolę vykdo ir užtikrina kita valstybė narė, Rumunijos teisės pagal oro vežėją paskyrusios valstybės narės ir Rumunijos susitarimo saugą reglamentuojančias nuostatas taikomos ir tada, kai ta kita valstybė narė priima, įgyvendina ar užtikrina saugos standartus ir išduoda tam oro vežėjui leidimą vykdyti skrydžius.
   4 straipsnis
   Aviacinių degalų apmokestinimas
   1.   Šio straipsnio 2 dalies nuostatos papildo atitinkamas II priedo d punkte išvardytų straipsnių atitinkamas nuostatas.
   2.   Nepaisant jokių kitų priešingų nuostatų, nė viena II priedo d punkte išvardytų susitarimų nuostata nekliudo valstybei narei nustatyti mokesčius, rinkliavas, muitus ar mokesčius už degalus, jos teritorijoje tiekiamus naudoti Rumunijos paskirto oro vežėjo orlaivyje, kai toks oro vežėjas vykdo skrydžius tarp vieno tos valstybės narės teritorijoje esančio punkto ir kito tos pačios arba kitos valstybės narės teritorijoje esančio punkto.
   3.   Nepaisant jokių kitų priešingų nuostatų, nė viena II priedo d punkte išvardytų susitarimų nuostata nekliudo Rumunijai abipusiškumo pagrindu ir nediskriminuojant nustatyti mokesčius, rinkliavas, muitus ar mokesčius už degalus, jos teritorijoje tiekiamus naudoti valstybės narės paskirto oro vežėjo orlaivyje, kai toks oro vežėjas vykdo skrydžius tarp punktų Rumunijos teritorijoje.
   5 straipsnis
   Vežimo Europos bendrijoje tarifai
   1.   Šio straipsnio 2 dalies nuostatos papildo II priedo e punkte išvardytus straipsnius.
   2.   Tarifams, kuriuos pagal I priede nurodytą susitarimą, kuriame yra II priedo e punkte nurodyta nuostata dėl vežimo vien Europos bendrijos teritorijoje, nustato Rumunijos paskirtas (-i) oro vežėjas (-ai), taikoma Europos bendrijos teisė.
   6 straipsnis
   Susitarimo priedai
   Šio Susitarimo priedai yra neatskiriama jo dalis.
   7 straipsnis
   Peržiūra ir pakeitimas
   Šalys bet kuriuo metu abipusiu susitarimu gali peržiūrėti ar iš dalies pakeisti šį Susitarimą. Pakeitimai įsigalioja pagal 8 straipsnį.
   8 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Šis Susitarimas įsigalioja, kai Šalys viena kitai raštu praneša apie šiam Susitarimui įsigalioti būtinų atitinkamų vidaus procedūrų užbaigimą.
   2.   Valstybių narių ir Rumunijos susitarimai ir kiti dokumentai, kurie šio Susitarimo pasirašymo dieną dar nėra įsigalioję ir nėra laikinai taikomi, yra išvardyti I priedo b punkte. Šis Susitarimas taikomas visiems tokiems susitarimams ir dokumentams, kai jie įsigalioja ar pradedami laikinai taikyti.
   9 straipsnis
   Nutraukimas
   1.   Jeigu I priede nurodytas susitarimas nutraukiamas, tuo pat metu netenka galios visos šio Susitarimo nuostatos, susijusios su atitinkamu I priede nurodytu susitarimu.
   2.   Jeigu nutraukiami visi I priede išvardyti susitarimai, tuo pat metu netenka galios ir šis Susitarimas.

      TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti atstovai pasirašė šį Susitarimą.
      Priimta Zalcburge, du tūkstančiai šeštųjų metų gegužės penktąją dieną dviem egzemplioriais anglų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir rumunų kalbomis.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         Pentru Comunitatea Europeană

         Por Rumanía
         Za Rumunsko
         For Rumænien
         Für Rumänien
         Rumeenia nimel
         Για τη Ρουμανία
         For Romania
         Pour la Roumanie
         Per la Romania
         Rumānijas vārdā
         Rumunijos vardu
         Románia részéről
         Għar-Rumanija
         Voor Roemenië
         W imieniu Rumunii
         Pela Roménia
         Za Rumunsko
         Za Romunijo
         Romanian puolesta
         För Rumänien
         Pentru România

   I PRIEDAS
   Šio Susitarimo 1 straipsnyje paminėtų susitarimų sąrašas

               a)

               Rumunijos ir Europos bendrijos valstybių narių susitarimai dėl oro susisiekimo paslaugų, kurie yra sudaryti, pasirašyti ir (arba) laikinai taikomi šio Susitarimo pasirašymo dieną:

                           —

                           Austrijos Federalinės Vyriausybės ir Rumunijos Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro transporto, pasirašytas 1975 m. liepos 14 d. Bukarešte (toliau – Rumunijos ir Austrijos susitarimas); pakeitimai padaryti pasikeičiant 1985 m. birželio 27 d. notomis, paskutinį kartą pakeistas pasikeičiant 1994 m. lapkričio 17 d. notomis.

                           —

                           Belgijos Karalystės ir Rumunijos Liaudies Respublikos susitarimas dėl oro transporto, pasirašytas 1956 m. gruodžio 4 d. Bukarešte (toliau – Rumunijos ir Belgijos susitarimas); paskutinį kartą papildytas pasikeičiant 1956 m. gruodžio 4 d. notomis.

                           —

                           Kipro Respublikos Vyriausybės ir Rumunijos Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro transporto, pasirašytas 1973 m. gruodžio 13 d. Nikosijoje (toliau – Rumunijos ir Kipro susitarimas).

                           —

                           Čekoslovakijos Socialistinės Respublikos Vyriausybės ir Rumunijos Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl civilinio oro transporto, pasirašytas 1970 m. kovo 13 d. Prahoje, kurio nuostatomis Čekija pasiskelbė esanti susaistyta (toliau – Rumunijos ir Čekijos susitarimas).

                           —

                           Danijos Karalystės Vyriausybės ir Rumunijos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų, pasirašytas 1998 m. spalio 26 d. Osle (toliau – Rumunijos ir Danijos susitarimas).

                           —

                           Suomijos Respublikos Vyriausybės ir Rumunijos Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų jų teritorijoje ir už jų ribų, pasirašytas 1971 m. birželio 30 d. Helsinkyje (toliau – Rumunijos ir Suomijos susitarimas).
                           Papildytas Susitarimo memorandumu, priimtu 1993 m. liepos 7 d. Helsinkyje.
                           Pakeitimai padaryti pasikeičiant 1996 m. sausio 30 d. ir birželio 7 d. notomis.

                           —

                           Prancūzijos Respublikos Vyriausybės ir Rumunijos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro transporto, pasirašytas 1962 m. gegužės 18 d. Bukarešte, papildytas Protokolu, priimtu 1962 m. vasario 23 d. Paryžiuje (toliau – Rumunijos ir Prancūzijos susitarimas).
                           Paskutinį kartą pakeistas protokolu, priimtu 1999 m. spalio 27 d. Bukarešte.

                           —

                           Graikijos Karalystės Vyriausybės ir Rumunijos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl reguliaraus komercinio oro transporto, pasirašytas 1960 m. gegužės 2 d. Atėnuose (toliau – Rumunijos ir Graikijos susitarimas).
                           Paskutinį kartą pakeistas pasikeičiant 1966 m. rugsėjo 2 d. Atėnuose pasirašytomis notomis.

                           —

                           Vengrijos Respublikos Vyriausybės ir Rumunijos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų, pasirašytas 1995 m. rugsėjo 12 d. Bukarešte (toliau – Rumunijos ir Vengrijos susitarimas).

                           —

                           Italijos Respublikos Vyriausybės ir Rumunijos Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl civilinio oro transporto, pasirašytas 1975 m. gruodžio 19 d. Romoje (toliau – Rumunijos ir Italijos susitarimas).
                           Paskutinį kartą pakeistas pasikeičiant 1996 m. liepos 9 d. ir 1996 m. rugpjūčio 28 d. notomis.

                           —

                           Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės Vyriausybės ir Rumunijos Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl civilinio oro transporto, pasirašytas 1972 m. spalio 27 d. Liuksemburge (toliau – Rumunijos ir Liuksemburgo susitarimas).

                           —

                           Maltos Vyriausybės ir Rumunijos Vyriausybės susitarimas dėl civilinio oro susisiekimo paslaugų, pasirašytas 1990 m. lapkričio 22 d. Valetoje (toliau – Rumunijos ir Maltos susitarimas).

                           —

                           Nyderlandų Karalystės Vyriausybės ir Rumunijos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl civilinio oro transporto, pasirašytas 1957 m. rugpjūčio 27 d. Hagoje (toliau – Rumunijos ir Nyderlandų susitarimas).
                           Paskutinį kartą papildytas Protokolu, priimtu 1982 m. birželio 8 d. Hagoje.

                           —

                           Lenkijos Respublikos Vyriausybės ir Rumunijos Vyriausybės susitarimas dėl civilinio oro transporto, pasirašytas 1999 m. gegužės 19 d. Varšuvoje (toliau – Rumunijos ir Lenkijos susitarimas).

                           —

                           Portugalijos Vyriausybės ir Rumunijos Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl civilinio oro transporto, pasirašytas 1975 m. vasario 8 d. Lisabonoje (toliau – Rumunijos ir Portugalijos susitarimas).

                           —

                           Slovakijos Respublikos Vyriausybės ir Rumunijos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų, pasirašytas 2000 m. birželio 6 d. Bratislavoje (toliau – Rumunijos ir Slovakijos susitarimas).

                           —

                           Ispanijos Vyriausybės ir Rumunijos Socialistinės Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro transporto, pasirašytas 1980 m. sausio 10 d. Madride (toliau – Rumunijos ir Ispanijos susitarimas).
                           Pakeitimai padaryti Susitarimo memorandumu, priimtu 1995 m. kovo 8 d. Madride.
                           Paskutinį kartą pakeistas protokolu, priimtu 1995 m. spalio 4 d. Bukarešte.

                           —

                           Švedijos Karalystės Vyriausybės ir Rumunijos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų, pasirašytas 1998 m. spalio 26 d. Osle (toliau – Rumunijos ir Švedijos susitarimas).

                           —

                           Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės Vyriausybės ir Rumunijos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų, pasirašytas 1995 m. kovo 28 d. Londone (toliau – Rumunijos ir JK susitarimas).

               b)

               Rumunijos ir Europos bendrijos valstybių narių parafuoti ar pasirašyti susitarimai ir kiti dokumentai dėl oro susisiekimo paslaugų, kurie dar nebuvo įsigalioję ir laikinai taikomi šio Susitarimo pasirašymo dieną:

                           —

                           Vokietijos Federacinės Respublikos Vyriausybės ir Rumunijos Vyriausybės susitarimas dėl oro transporto, parafuotas 1994 m. gruodžio 16 d. Bukarešte (toliau – Rumunijos ir Vokietijos susitarimas).
                           Iš dalies pakeistas Susitarimo memorandumu, priimtu 1996 m. vasario 8 d. Bukarešte.
                           Papildytas Susitarimo memorandumu, priimtu 1997 m. gruodžio 2 d. Bukarešte.
                           Papildytas 1998 m. gegužės 5 d. ir 1998 m. rugpjūčio 24 d. notomis.
                           Paskutinį kartą pakeistas 2001 m. gegužės 28 d. ir 2001 m. spalio 15 d. notomis.

                           —

                           Airijos Vyriausybės ir Rumunijos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų, parafuotas 1995 m. lapkričio 1 d. Dubline (toliau – Rumunijos ir Airijos susitarimas).

         II PRIEDAS
   Šio Susitarimo I priede išvardytų ir 2–5 straipsniuose paminėtų susitarimų straipsnių sąrašas

               a)

               Valstybės narės paskyrimas:

                           —

                           Rumunijos ir Austrijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Belgijos susitarimo 2 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Kipro susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Čekijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Danijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Suomijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Prancūzijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Vokietijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Graikijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Vengrijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Airijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Italijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Liuksemburgo susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Maltos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Nyderlandų susitarimo 2 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Lenkijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Portugalijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Slovakijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Ispanijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Švedijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir JK susitarimo 4 straipsnis.

               b)

               Atsisakymas išduoti įgaliojimus ar leidimus, jų atšaukimas, laikinas galiojimo sustabdymas ar apribojimas:

                           —

                           Rumunijos ir Austrijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Belgijos susitarimo 2 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Kipro susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Čekijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Danijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Suomijos susitarimo 3 ir 4 straipsniai,

                           —

                           Rumunijos ir Prancūzijos susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Vokietijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Graikijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Vengrijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Airijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Italijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Liuksemburgo susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Maltos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Nyderlandų susitarimo 3 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Lenkijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Portugalijos susitarimo 3 ir 4 straipsniai,

                           —

                           Rumunijos ir Slovakijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Ispanijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Švedijos susitarimo 4 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir JK susitarimo 5 straipsnis.

               c)

               Veiklos kontrolė:

                           —

                           Rumunijos ir Vokietijos susitarimo 12 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Lenkijos susitarimo 16 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Slovakijos susitarimo 19 straipsnis.

               d)

               Aviacinių degalų apmokestinimas:

                           —

                           Rumunijos ir Austrijos susitarimo 8 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Belgijos susitarimo 5 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Kipro susitarimo 7 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Čekijos susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Danijos susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Suomijos susitarimo 5 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Prancūzijos susitarimo 9 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Vokietijos susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Graikijos susitarimo 8 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Vengrijos susitarimo 9 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Airijos susitarimo 14 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Italijos susitarimo 8 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Liuksemburgo susitarimo 8 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Maltos susitarimo 10 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Nyderlandų susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Lenkijos susitarimo 10 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Portugalijos susitarimo 8 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Slovakijos susitarimo 9 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Ispanijos susitarimo 5 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Švedijos susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir JK susitarimo 8 straipsnis.

               e)

               Vežimo Europos bendrijoje tarifai:

                           —

                           Rumunijos ir Austrijos susitarimo 7 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Belgijos susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Kipro susitarimo 12 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Čekijos susitarimo 10 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Danijos susitarimo 11 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Suomijos susitarimo 8 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Prancūzijos susitarimo 12 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Vokietijos susitarimo 10 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Graikijos susitarimo 6 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Vengrijos susitarimo 8 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Airijos susitarimo 8 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Italijos susitarimo 7 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Liuksemburgo susitarimo 7 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Maltos susitarimo 15 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Nyderlandų susitarimo 10 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Lenkijos susitarimo 5 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Portugalijos susitarimo 7 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Slovakijos susitarimo 8 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Ispanijos susitarimo 14 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir Švedijos susitarimo 11 straipsnis,

                           —

                           Rumunijos ir JK susitarimo 7 straipsnis.

         III PRIEDAS
   Kitų šio Susitarimo 2 straipsnyje paminėtų valstybių sąrašas

               a)

               Islandijos Respublika (pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą);

               b)

               Lichtenšteino Kunigaikštystė (pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą);

               c)

               Norvegijos Karalystė (pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą);

               d)

               Šveicarijos Konfederacija (pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl oro transporto).


title: 1995 m. gruodžio 20 d. Vykdomojo komiteto Sprendimas dėl skubaus keitimosi tarp Šengeno valstybių statistiniais ir konkrečiais duomenimis apie galimus veikimo sutrikimus prie išorinių sienų (SCH/Com-ex (95)21)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

41995D0021

Oficialusis leidinys L 239 , 22/09/2000 p. 0176 - 0179

		Vykdomojo komiteto Sprendimas1995 m. gruodžio 20 d.dėl skubaus keitimosi tarp Šengeno valstybių statistiniais ir konkrečiais duomenimis apie galimus veikimo sutrikimus prie išorinių sienų(SCH/Com-ex (95)21)VYKDOMASIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 132 straipsnį,atsižvelgdamas į minėtos Konvencijos 7 ir 131 straipsnius,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:Šengeno valstybės skubiai keičiasi statistiniais ir specifiniais duomenimis apie galimus veikimo sutrikimus prie išorinių sienų.Šengeno valstybės bet kuriuos specifinius turimus duomenis per Generalinį sekretoriatą siunčia pirmininkui.Pogrupis sienų klausimais šiuos duomenis nagrinėja kiekviename posėdyje ir siūlo praktinius sprendimus.Ostendas, 1995 m. gruodžio 20 d.J. Vande LanottePirmininkas--------------------------------------------------SCH/I-Front (95)45 rev. 2 corr.Pranešimas Centrinei Grupei1995 m. spalio 24 d. Vykdomajam komitetui suteikus Centrinei grupei mandatą, Sienų pogrupiui buvo pavesta išnagrinėti problemas, iškylančias dėl išorinių sienų kontrolės.Šiam tikslui, įgyvendinant Šengeno konvencijos 7 straipsnį ir siekiant suteikti Bendrojo vadovo 4.1 punkto nuostatoms konkretų turinį, buvo remiantis CIREFI darbu parengta statistinė priemonė.Kiekviena valstybė įsipareigoja per 30 dienų nuo surinkimo pridedamų lentelių forma siųsti Šengeno sekretoriatui statistinę informaciją, leidžiančią geriau stebėti ir pažinti migracijos reiškinius.Šengeno sekretoriatui yra pavesta tą informaciją nedelsiant siųsti visoms Šengeno valstybėms.Šengeno sekretoriatas kartu su FMAD (komandiruotais pareigūnais) tą informaciją sulygins. FMAD pirmininkaujančios valstybės vardu gali įsipareigoti atlikti pirminę problemų, galinčių iškilti nagrinėjant tokią informaciją, analizę. Kiekviena valstybė narė taip pat pasilieka teisę kelti klausimus, kuriuos, jos nuomone, reikėtų išnagrinėti.Lygia greta su statistine informacija kiekviena valstybė narė turi siųsti informaciją apie sunkumus, iškylančius kontroliuojant išorines sienas; ta informacija taip pat gali būti analizuojama pagal pirmesnėje pastraipoje minėtus nurodymus.Šiam tikslui Šengeno valstybių nacionalinės institucijos, veikdamos per savo skyrius, atsakingus už išorinių sienų kontrolę, ir per ryšių palaikymo pareigūnus, jei dvišaliai susitarimai dėl pareigūnų komandiravimo numato tokias pareigas, turi rinkti visą informaciją apie konkrečias prie išorinių sienų iškylančias problemas, rodančias sienų kontrolės sutrikimus. Nacionalinės institucijos turi šią informaciją rinkti bei analizuoti ir per Sekretoriatą informuoti pirmininką.Kiekviename Sienų pogrupio posėdyje į darbotvarkę įtraukiamas punktas, skirtas šiems statistiniams duomenims ir šioms problemoms aptarti.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2006/447/EB: 2006 m. gegužės 31 d.  Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/436/EB dėl Bendrijos finansinio įnašo į Patikos fondą 911100MTF/INT/003/EEB (TFEU 970089129)  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 2076)

text:
30.6.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 176/105

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2006 m. gegužės 31 d.
   iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/436/EB dėl Bendrijos finansinio įnašo į Patikos fondą 911100MTF/INT/003/EEB (TFEU 970089129)
   (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 2076)
   (2006/447/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimą 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje (1), ypač į jo 12 ir 13 straipsnius,
   kadangi:

               (1)

               2005 m. birželio 13 d. Komisijos sprendimu 2005/436/EB dėl Bendrijos bendradarbiavimo su Maisto ir žemės ūkio organizacija, ypatingą dėmesį skiriant Europos snukio ir nagų ligos kontrolės komisijos veiklai (2) buvo nustatytas Bendrijos finansinis įsipareigojimas Patikos fondui 911100MTF/INT/003/EEB (TFEU 970089129) (toliau – Patikos fondas), neviršijantis 4 500 000 EUR ketverių metų laikotarpiui.

               (2)

               Pagal Sprendimą 2005/436/EB 2005 m. rugsėjo 1 d. Europos Bendrijų Komisija ir Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija sudarė Įgyvendinimo susitarimą dėl šio Patikos fondo paskirties ir veiklos.

               (3)

               Atsižvelgdama į naujų virusų topotipų ir štamų atsiradimą bei vietinės kontrolės susilpnėjimą dėl tuo pačiu metu aptikto paukščių gripo, Bendrija, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos Komisija snukio ir nagų ligai kontroliuoti (EUFMD) ir naudodamasi Patikos fondu, privalo parengti ligos kontrolės priemonių, įskaitant neatidėliotinos vakcinacijos kampanijas kaimyninėse šalyse.

               (4)

               Todėl Bendrijos įnašą į Patikos fondą ketverių metų laikotarpiui reikėtų padidinti 3 500 000 EUR (t. y. nuo 4 500 000 EUR iki 8 000 000 EUR).

               (5)

               Reikėtų nustatyti Įgyvendinimo susitarimo pakeitimų, kurie yra būtini siekiant atsižvelgti į šios sumos koregavimą, priėmimo tvarką.

               (6)

               Būtina, kad šis sprendimas įsigaliotų atgaline data nuo 2005 m. sausio 1 d., kad nuo tos dienos Bendrija galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus ketverių metų laikotarpiui.

               (7)

               Todėl Sprendimą 2005/436/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

               (8)

               Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Sprendimas 2005/436/EB iš dalies keičiamas taip:

               1)

               1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   Nuo 2005 m. sausio 1 d. Bendrijos finansinis įsipareigojimas 1 dalyje nurodytam fondui neviršija 8 000 000 EUR ketverių metų laikotarpiui.“;

               2)

               2 straipsnio 1 dalis papildoma šia antra pastraipa:
               „Europos Bendrijų Komisija ir Jungtinių Tautų Organizacijos Maisto ir žemės ūkio organizacija susitaria dėl visų Įgyvendinimo susitarimo pakeitimų, kurie yra būtini, siekiant atsižvelgti į 1 straipsnio 2 dalyje nustatytos sumos koregavimą.“.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. gegužės 31 d.

            Komisijos vardu

         Markos KYPRIANOU

            Komisijos narys

      (1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 19. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/53/EB (OL L 29, 2006 2 2, p. 37).

      (2)  OL L 151, 2005 6 14, p. 26.


title: 2004/672/EB: 2004 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimas, dėl Regionų komiteto nario iš Suomijos ir pakaitinės narės iš Suomijos skyrimo

text:
5.10.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 307/6

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2004 m. birželio 14 d.
   dėl Regionų komiteto nario iš Suomijos ir pakaitinės narės iš Suomijos skyrimo
   (2004/672/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Suomijos vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2002 m. sausio 22 d. (1) Taryba priėmė Sprendimą dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo.

               (2)

               Dėl p. Markku KAUPPINEN atsistatydinimo, apie kurį Tarybai buvo pranešta 2004 m. gegužės 10 d., tapo laisva Regionų komiteto nario vieta, o iškėlus p. Ossi MARTIKAINEN kandidatūrą į tikrojo nario pareigas, tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis

               a)

               P. Ossi MARTIKAINEN,
               Lapinlahden kunnanvaltuuston puheenjohtaja,
               skiriamas nariu vietoj p. Markku KAUPPINEN;

               b)

               P. Auli HYVÄRINEN,
               Keminmaan kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen jäsen,
               skiriama pakaitine nare vietoj p. Ossi MARTIKAINEN;

         likusiam jų kadencijos laikotarpiui iki 2006 m. sausio 25 d.

      Priimta Liuksemburge, 2004 m. birželio 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         B. COWEN

      (1)  OL L 24, 2002 1 26, p. 38.


title: 2010/106/CFSP: 2010 m. vasario 22 d. Tarybos sprendimas 2010/106/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio krizės Gruzijoje klausimais įgaliojimų termino pratęsimo

text:
23.2.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 46/5

         TARYBOS SPRENDIMAS 2010/106/BUSP
   2010 m. vasario 22 d.
   dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio krizės Gruzijoje klausimais įgaliojimų termino pratęsimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 31 straipsnio 2 dalį ir 33 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2008 m. rugsėjo 25 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/760/BUSP (1), paskiriančius Pierre MOREL Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) krizės Gruzijoje klausimais iki 2009 m. vasario 28 d.

               (2)

               2009 m. vasario 16 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2009/131/BUSP (2), pratęsiančius ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimus iki 2009 m. rugpjūčio 31 d. Šie bendrieji veiksmai buvo iš dalies pakeisti Bendraisiais veiksmais 2009/571/BUSP (3), pratęsiančiais ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimus iki 2010 m. vasario 28 d.

               (3)

               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas turėtų būti pratęstas iki 2010 m. rugpjūčio 31 d. Tačiau ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai gali būti atšaukti anksčiau, jeigu Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) rekomendavus Taryba taip nusprendžia įsigaliojus sprendimui, kuriuo įsteigiama Europos išorės veiksmų tarnyba.

               (4)

               ES specialusis įgaliotinis vykdys savo įgaliojimus esant padėčiai, kuri gali pablogėti ir galėtų pakenkti bendros užsienio ir saugumo politikos tikslams, išdėstytiems Sutarties 21 straipsnyje,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
   Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio (toliau – ES specialusis įgaliotinis) krizės Gruzijoje klausimais Pierre MOREL įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2010 m. rugpjūčio 31 d. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai gali būti atšaukti anksčiau, jeigu vyriausiajam įgaliotiniui rekomendavus Taryba taip nusprendžia įsigaliojus sprendimui, kuriuo įsteigiama Europos išorės veiksmų tarnyba.
   2 straipsnis
   Tikslai
   ES specialiojo įgaliotinio krizės Gruzijoje klausimais įgaliojimai yra grindžiami 2008 m. rugsėjo 1 d. neeilinės Briuselio Europos Vadovų Tarybos išvadose ir 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos išvadose dėl Gruzijos apibrėžtais tikslais.
   ES specialusis įgaliotinis turi didinti ES veiksmų prisidedant prie konflikto Gruzijoje sureguliavimo veiksmingumą ir informuotumą apie juos.
   3 straipsnis
   Įgaliojimai
   Kad būtų pasiekti politikos tikslai, ES specialiajam įgaliotiniui suteikiami įgaliojimai:

               a)

               pirma, prisidėti rengiantis tarptautinėms diskusijoms, numatytoms 2008 m. rugpjūčio 12 d. susitarimo 6 punkte, kurių metu bus svarstomi visų pirma šie klausimai:

                           —

                           saugumo ir stabilumo regione sąlygos,

                           —

                           pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų klausimas, remiantis tarptautiniu lygiu pripažintais principais,

                           —

                           kiti šalių bendru susitarimu sutarti klausimai;

                     antra, prisidėti nustatant Sąjungos poziciją bei savo lygiu jai atstovauti minėtų diskusijų metu;

               b)

               sudaryti palankesnes sąlygas 2008 m. rugsėjo 8 d. Maskvoje ir Tbilisyje sudarytam susitarimui bei 2008 m. rugpjūčio 12 d. susitarimui įgyvendinti, veiklą glaudžiai koordinuojant su Jungtinėmis Tautomis ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija;

         vykdant pirmiau minėtą veiklą, prisidėti įgyvendinant Sąjungos žmogaus teisių politiką ir Sąjungos požiūrį šioje srityje, visų pirma dėl vaikų ir moterų teisių.
   4 straipsnis
   Įgaliojimų įgyvendinimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis atsakingas už įgaliojimų vykdymą, jo veiklą prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui.
   2.   Politinis ir saugumo komitetas (PSK) palaiko ypatingus ryšius su ES specialiuoju įgaliotiniu, kuris su Taryba bendrauja pirmiausia per šį komitetą. PSK teikia ES specialiajam įgaliotiniui strategines gaires ir politinius nurodymus pagal jo įgaliojimus, nepažeisdamas vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimų.
   5 straipsnis
   Finansavimas
   1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu nuo 2010 m. kovo 1 d. iki 2010 m. rugpjūčio 31 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 502 000 EUR.
   2.   Iš 1 dalyje numatytos sumos finansuojamos išlaidos padengiamos nuo 2010 m. kovo 1 d. Išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles.
   3.   Išlaidos tvarkomos pagal ES specialiojo įgaliotinio ir Komisijos sudarytą sutartį. Už visas išlaidas ES specialusis įgaliotinis yra atskaitingas Komisijai.
   6 straipsnis
   Darbuotojų grupės struktūra ir sudėtis
   1.   Neviršydamas savo įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių, ES specialusis įgaliotinis sudaro savo darbuotojų grupę. Į darbuotojų grupę įtraukiami darbuotojai, turintys profesinės patirties konkrečiose politikos srityse, kaip reikalaujama įgaliojimuose. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas praneša Tarybai ir Komisijai apie savo darbuotojų grupės sudėtį.
   2.   Valstybės narės ir Sąjungos institucijos gali pasiūlyti komandiruoti darbuotojus dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Atlyginimą darbuotojams, kuriuos valstybė narė ar Sąjungos institucija komandiruoja dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu, moka atitinkamai ta ES valstybė narė arba Sąjungos institucija. Valstybių narių į Tarybos generalinį sekretoriatą komandiruoti ekspertai taip pat gali būti priskirti ES specialiajam įgaliotiniui. Pagal sutartį pasamdyti kitų šalių darbuotojai turi turėti valstybės narės pilietybę.
   3.   Visi komandiruoti darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs siunčiančiajai valstybei narei arba Sąjungos institucijai ir vykdo savo pareigas bei veikia ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų labui.
   7 straipsnis
   ES specialiojo įgaliotinio ir jo personalo privilegijos ir imunitetai
   Atitinkamai su priimančiąja (-iosiomis) šalimi (-imis) susitariama dėl ES specialiojo įgaliotinio misijos ir jo personalo narių užduočių įvykdymui ir sklandžiam darbui užtikrinti būtinų privilegijų, imunitetų ir papildomų garantijų. Valstybės narės ir Komisija tam teikia reikalingą paramą.
   8 straipsnis
   ES įslaptintos informacijos saugumas
   ES specialusis įgaliotinis ir jo grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimu 2001/264/EB dėl Tarybos saugumo nuostatų patvirtinimo (4), visų pirma dirbdami su ES įslaptinta informacija.
   9 straipsnis
   Galimybė susipažinti su informacija ir logistinė parama
   1.   Valstybės narės, Komisija ir Tarybos generalinis sekretoriatas užtikrina, kad ES specialiajam įgaliotiniui būtų sudaryta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija.
   2.   Prireikus Sąjungos delegacija ir (arba) valstybės narės teikia logistinę paramą regione.
   10 straipsnis
   Saugumas
   ES specialusis įgaliotinis, laikydamasis Sąjungos politikos dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, neviršydamas savo įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį jo atsakomybei priskirtoje geografinėje teritorijoje, imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių viso tiesiogiai sau pavaldaus personalo saugumui užtikrinti, visų pirma:

               a)

               sudarydamas Tarybos generalinio sekretoriato rekomendacijomis pagrįstą konkrečios misijos saugumo planą, numatydamas konkrečios misijos fizines, organizacines ir procedūrines saugumo priemones, vadovaudamas saugaus personalo atvykimo į misijos teritoriją ir judėjimo toje teritorijoje valdymui bei saugumo incidentų valdymui, bei numatydamas misijos nenumatytų atvejų ir evakuacijos planą;

               b)

               užtikrindamas, kad visi už Sąjungos ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu dėl misijos teritorijoje esančių sąlygų;

               c)

               užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į misijos teritoriją būtų organizuotas visų jo darbuotojų grupės narių, kurie turi būti dislokuoti už Sąjungos ribų, įskaitant vietoje pasamdytus darbuotojus, atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į Tarybos generalinio sekretoriato nustatytą rizikos lygį misijos teritorijoje;

               d)

               užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai bei Komisijai raštu būtų teikiamos jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitos, sudarančios laikotarpio vidurio ir įgaliojimų vykdymo ataskaitų dalį.

         11 straipsnis
   Ataskaitos
   ES specialusis įgaliotinis vyriausiajam įgaliotiniui ir PSK reguliariai teikia ataskaitas žodžiu ir raštu. ES specialusis įgaliotinis taip pat prireikus teikia ataskaitas Tarybos darbo grupėms. Reguliariai teikiamos ataskaitos raštu platinamos per COREU tinklą. Vyriausiajam įgaliotiniui ar PSK rekomendavus, ES specialusis įgaliotinis gali teikti ataskaitas Užsienio reikalų tarybai.
   12 straipsnis
   Koordinavimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis remia visuotinį Sąjungos politinių veiksmų koordinavimą. Jis padeda užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės būtų naudojamos suderintai siekiant ES vykdomos politikos tikslų. Todėl ES specialiojo įgaliotinio veiksmai derinami su pirmininkaujančios valstybės narės ir Komisijos veiksmais bei su kitų tame regione veikiančių ES specialiųjų įgaliotinių, visų pirma ES specialiojo įgaliotinio Pietų Kaukaze, veiksmais, atsižvelgiant į specifinius pastarojo įgaliojimų tikslus. ES specialusis įgaliotinis reguliariai informuoja valstybių narių atstovybes ir Sąjungos delegacijas.
   2.   Glaudus ryšys šioje srityje palaikomas su Sąjungos delegacijos vadovu ir valstybių narių atstovybių vadovais. Jie deda visas įmanomas pastangas padėdami ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti savo įgaliojimus. ES specialusis įgaliotinis šioje srityje taip pat palaiko ryšius su kitais tarptautiniais ir regioniniais veikėjais.
   13 straipsnis
   Peržiūra
   Šio sprendimo įgyvendinimas ir jo suderinamumas su kita Sąjungos veikla regione yra nuolat peržiūrimi. Pasibaigus įgaliojimų terminui ES specialusis įgaliotinis pateikia vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai ir Komisijai įgaliojimų vykdymo ataskaitą.
   14 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2010 m. kovo 1 d.
   15 straipsnis
   Paskelbimas
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL L 259, 2008 9 27, p. 16.

      (2)  OL L 46, 2009 2 17, p. 47.

      (3)  OL L 197, 2009 7 29, p. 109.

      (4)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.