title: Komisijos sprendimas (ES) 2020/391 2019 m. rugsėjo 20 d. dėl priemonės SA.34402–2015/C (ex 2015/NN), kurią Vokietija taikė „Hochschul-Informations-System GmbH“ (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 6836) (Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba) (Tekstas svarbus EEE)

text:
11.3.2020

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 74/22

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2020/391
         2019 m. rugsėjo 20 d.
         dėl priemonės SA.34402–2015/C (ex 2015/NN), kurią Vokietija taikė „Hochschul-Informations-System GmbH“

               (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 6836)

         (Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)
         (Tekstas svarbus EEE)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, visų pirma į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
         atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
         paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

                     (1)

                     2012 m. kovo 15 d. Komisija gavo įmonės „Datenlotsen Informationssysteme GmbH“ (toliau – „Datenlotsen GmbH“ arba skundo pateikėja) skundą, kuriame teigiama, kad viešajai įstaigai „Hochschul-Informations-System GmbH“ (toliau – „HIS GmbH“) valstybės teikiamos tiesioginės dotacijos ir atleidimas nuo mokesčių yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 straipsnį.

                     (2)

                     2015 m. gruodžio 23 d. raštu Komisija informavo Vokietiją apie savo sprendimą dėl šių priemonių pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą).

                     (3)

                     2016 m. kovo 4 d. Komisija sprendimą pradėti procedūrą paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) ir pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos priemonių. Sprendimas pradėti procedūrą skundo pateikėjai buvo perduotas 2016 m. sausio 13 d. Vokietija į sprendimą pradėti procedūrą atsakė 2016 m. vasario 23 d. raštu.

                     (4)

                     2016 m. kovo 16 d. – gegužės 4 d. Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. 2016 m. gegužės 24 d. raštu šios pastabos buvo persiųstos Vokietijai, o ji savo atsakymus į pastabas pateikė 2016 m. liepos 19 d. raštu.

                     (5)

                     2017 m. balandžio 4 d. ir lapkričio 9 d., 2018 m. kovo 16 d. ir 2019 m. vasario11 d., balandžio 4 d. ir birželio 5 d. raštais Komisija paprašė Vokietijos pateikti daugiau informacijos. Vokietija atsakė 2017 m. balandžio 6 d. ir lapkričio 21 d., 2018 m. balandžio 18 d. ir 2019 m. vasario 22 d., balandžio 17 d. ir liepos 5 d. raštais.

                     (6)

                     2016 m. lapkričio 4 d. ir 2017 m. vasario 9 d., gegužės 31 d. ir spalio 5 d. skundo pateikėja atsiuntė papildomos informacijos apie priemones.

               2.   IŠSAMUS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

         2.1.   Faktų aprašymas

                     (7)

                     1969 m. fondas „Volkswagenwerk“ įsteigė „HIS GmbH“ kaip pelno nesiekiantį subjektą. 1976 m. federalinė ir žemių Vyriausybės įsigijo visas „HIS GmbH“ akcijas (3) ir valdė jas iki įmonės pertvarkymo į kooperatyvą (4) (žr. 15 konstatuojamąją dalį). „HIS GmbH“ veiklos tikslas buvo remti aukštųjų mokyklų ir jų administracijų pastangas racionaliai ir ekonomiškai vykdyti aukštojo mokslo įstaigos uždavinius.

                     (8)

                     „HIS GmbH“ yra pelno nesiekiantis subjektas (5)‚ nors 1976 m. buvo įsteigta pagal privatinę teisę kaip ribotos atsakomybės bendrovė (GmbH). Jos steigimo dokumentai buvo konsorciumo sutartis, kurioje federalinė ir žemių Vyriausybės apibrėžė bendradarbiavimo sąlygas ir „HIS GmbH“ akcininkų pareigas, ir įstatai. Vienų metų veiklos tikslai ir rodikliai buvo išdėstyti metinėse darbo programose (verslo planuose).

                     (9)

                     Remiantis įstatais, bendrovės priežiūros tarybą sudaro nariai, skiriami federacinių žemių, Aukštojo mokslo įstaigų rektorių konferencijos (Vokietijos valstybinius arba valstybės pripažintus universitetus ir kitas aukštojo mokslo įstaigas vienijanti asociacija) ir federalinės valdžios institucijų siūlymu.

                     (10)

                     Vienas iš „HIS GmbH“ tikslų – aukštosioms mokykloms administruoti skirtų informacinių sistemų diegimas ir naudojimas (6).

                     (11)

                     Pagal konsorciumo sutartį ir įstatus susitariančiosios šalys (federalinės ir žemių valdžios institucijos) turi drauge finansuoti „HIS GmbH“ reikmes; lėšos turėtų būti skiriamos, jei „HIS GmbH“, vykdydama veiklą, negauna pakankamai pajamų jai pavestoms užduotims atlikti.

                     (12)

                     Naudojant „HIS GmbH“ produktus buvo nuolat palaikomi šie administravimo procesai: stojimo prašymų ir pakviestųjų studijuoti priėmimo įforminimo administravimas, studentų administravimas, egzaminų administravimas, personalo ir darbo vietų administravimas. Vokietijoje HIS IT sistemos (pvz., naujos kartos programinė įranga „HISinOne“ (7)) yra įdiegtos daugiau nei 200 valstybinių ir bažnyčiai priklausančių aukštųjų mokyklų (8).

                     (13)

                     „HIS GmbH“ įsteigta siekiant užtikrinti ilgalaikį, nuolat prieinamą paslaugų teikimą, orientuotą ne į kuo didesnį pelną, o į aukštųjų mokyklų reikmių informacinių technologijų srityje tenkinimą. Tam, kad būtų sudarytos sąlygos teikti tokias paslaugas, „HIS GmbH“ nuo pat įsteigimo buvo nuolat teikiama pagalba tiesioginių dotacijų forma. Kaip pelno nesiekianti organizacija, „HIS GmbH“ taip pat buvo atleista nuo pelno mokesčio (9) ir verslo mokesčio (10).

                     (14)

                     Iš pradžių „HIS GmbH“ savo produktus ir paslaugas aukštosioms mokykloms teikė nemokamai. Tačiau 1997 m. ji pradėjo taikyti valstybinėms aukštosioms mokykloms mokesčius, nors finansavimo būdas, t. y. trūkstamų lėšų finansavimas, išliko nepakitęs. 2003 m. finansavimo būdas vėl pasikeitė, o mokesčiai buvo pakeisti priežiūros tarybos nustatytomis kainomis. Taip „HIS GmbH“ veiklai iš aukštųjų mokyklų lėšų buvo skiriamas reikšmingas bendrasis finansavimas, kuris nuo 35,7 % 2002 m. išaugo iki 74,1 % 2013 m. 2013 m. rugsėjo 16 d.„HIS GmbH“ oficialiai atskyrė aukštojo mokslo plėtotės ir aukštojo mokslo tyrimų padalinius ir perkėlė juos į federalinių ir žemių institucijų finansuojamą nepriklausomą įstaigą. Aukštųjų mokyklų IT palaikymo paslaugas ir toliau teikė HIS IT. Toliau tekste santrumpa „HIS IT“ vartojama ir aptariant laikotarpį iki 2013 m., t. y. nurodant sandorių duomenis ar kitas faktines aplinkybes, konkrečiai susijusias su „HIS GmbH“ veikla IT srityje.

                     (15)

                     2014 m. sausio 28 d.„HIS GmbH“ pertvarkyta į kooperatyvą (toliau – „HIS eG“). Vokietija patvirtino, kad nuo 2014 m. sausio 1 d.„HIS GmbH“ nebegavo tiesioginių dotacijų. „HIS eG“ finansuoja jos akcininkai. Visos federacinės žemės (kurios anksčiau buvo „HIS GmbH“ akcininkės) yra „HIS eG“ narės, kooperatyvo narėmis gali būti valstybinės aukštosios mokyklos. Kiekvienas narys stodamas į kooperatyvą privalo įmokėti ne mažesnį kaip 5 000 EUR pajinį įnašą; vienas narys gali turėti ne daugiau kaip 10 pajų. Nariai taip pat moka metinį nario mokestį, o kooperatyvui priklausančios aukštosios mokyklos moka mokestį už „HIS eG“ teikiamas paslaugas. „HIS eG“ paslaugomis gali naudotis tik nariai.

               2.2.   Skundas

                     (16)

                     Skundo pateikėja „Datenlotsen GmbH“ yra Vokietijos įmonė, nuo 1993 m. vykdanti veiklą aukštosioms mokykloms skirtų IT sistemų rinkoje. „Datenlotsen GmbH“ teigimu, jos klientės yra daugiau nei 70 Vokietijos, Austrijos ir Šveicarijos aukštųjų mokyklų, kurioms ji tiekia integruotą IT programinę įrangą ir teikia techninės pagalbos paslaugas. Pagrindinis jos produktas yra aukštųjų mokyklų administravimo programa „CampusNet“.

                     (17)

                     Skundo pateikėja teigia, kad iki 2013 m. gruodžio 31 d.„HIS GmbH“ dėl neteisėtai teikiamos valstybės pagalbos galėjo tiekti programinę įrangą šalyje ir užsienyje veikiančioms valstybinėms bei privačioms aukštosioms mokykloms neimdama licencijos mokesčio ir mažesne nei rinkos kaina teikti programinės įrangos palaikymo ir priežiūros paslaugas; dėl to konkurentai buvo priversti mažinti kainas ir apskritai buvo daroma neigiama įtaka programinės įrangos rinkos raidai Vokietijoje. Pasak skundo pateikėjos, „HIS GmbH“, teikdama paslaugas, konkuruoja su ja, teikiančia tokio pat pobūdžio komercines paslaugas. Skundo pateikėja tvirtina, kad kasmetinė valstybės parama yra veiklos pagalba, apie kurią nepranešta (11) ir kuria „HIS GmbH“ naudojosi beveik 40 metų.

                     (18)

                     Skundo pateikėja taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad „HIS GmbH“ buvo teikiamos mokesčių lengvatos, t. y. ji buvo atleista nuo mokesčių pagal Pelno mokesčio, Verslo mokesčio ir Pridėtinės vertės mokesčio įstatymus.

                     (19)

                     Be to, „HIS eG“ gavo valstybės pagalbą. Tačiau, kaip aiškiai nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 16 konstatuojamojoje dalyje, ji nėra oficialios šio atvejo tyrimo procedūros objektas, todėl šiame sprendime nenagrinėjama.

               2.3.   Vokietijos argumentai, pateikti prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą

                     (20)

                     Vokietija teigė, kad priemonės nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Pirma, „HIS GmbH“ nelaikytina įmone, ji yra švietimo sektoriaus valstybinė vidaus organizacija; jos veikla iš esmės yra neekonominio pobūdžio. Antra, „HIS GmbH“ veikla susijusi su valstybės švietimo misija, apimančia aukštųjų mokyklų aprūpinimo personalo, finansiniais ir organizaciniais ištekliais aspektus.

                     (21)

                     Vokietija taip pat tvirtino, kad pati „HIS GmbH“ iš paramos negavo jokios naudos, nurodytos SESV 107 straipsnio 1 dalyje, nes bet kokia galima nauda per valstybės finansuojamas aukštąsias mokyklas visiškai grįžo valstybei. Be to, Vokietija pažymėjo, kad ekonominiu požiūriu buvo pagrįsta visų valstybinėms aukštosioms mokykloms skirtų IT sprendimų teikimą patikėti vienam subjektui – „HIS GmbH“, ir tai atitiko rinkos sąlygas.

                     (22)

                     Taip pat Vokietijos Vyriausybė nurodė, kad kasmetinis valstybės finansavimas yra susijęs su:

                                 a)

                                 visuotinės ekonominės svarbos paslauga (VESP), nurodyta SESV 106 straipsnio 2 dalyje, arba

                                 b)

                                 esama pagalba pagal Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589 (12) (toliau – Procedūrų reglamentas), kuri tapo pagalba dėl vidaus rinkos vystymosi, konkrečiai dėl rinkos „HIS GmbH“ produktams atsiradimo.

                     (23)

                     Galiausiai Vokietija pareiškė, kad tiesioginis valstybės finansavimas (trūkstamų lėšų finansavimas skiriant tiesiogines dotacijas) 2013 m. gruodžio 31 d. buvo nutrauktas. Dėl skundo pateikėjos skundžiamų mokestinių priemonių Vokietija nurodė, kad nuo mokesčių buvo atleista tinkamai taikant Vokietijos mokesčių teisės nuostatas.

               2.4.   Pagrindas pradėti oficialią tyrimo procedūrą

                     (24)

                     Savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė susirūpinimą, kad tiesioginės dotacijos ir mokestinės priemonės, kuriomis „HIS GmbH“ naudojosi iki 2013 m. gruodžio 31 d. (13), galėtų būti pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį; be to, pasak Komisijos, tuo atveju, jei būtų konstatuotas valstybės pagalbos buvimas, reikėtų patikrinti, ar ji suderinama su vidaus rinka.

               2.4.1.   Pagalbos buvimas

                     (25)

                     Kalbant apie valstybės pagalbos buvimą, Komisija sprendime pradėti procedūrą išreiškė abejonių, kad sąlygos, leidžiančios daryti išvadą, jog priemonės nėra valstybės pagalba, gali būti netenkinamos.

                     (26)

                     Pirma, Komisija iškėlė klausimą, ar „HIS GmbH“ laikytina įmone pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Labiausiai jai rūpėjo, ar „HIS GmbH“ veikla buvo neekonominio pobūdžio, nes 1) „HIS GmbH“ buvo „švietimo sektoriaus valstybinė vidaus organizacija“ (14), ir ar 2) „HIS GmbH“ veikla, t. y. aukštųjų mokyklų aprūpinimas programine įranga, „pagal savo pobūdį, tikslą ir jai taikomas taisykles“ buvo tiesiogiai susijusi su valstybės viešosios paslaugos (15) užduoties vykdymu (16). Teisingumo Teismas savo sprendime Compass-Datenbank GmbH nurodė, kad 1) su įmonėmis susijusių duomenų rinkimo veikla, grindžiama jų teisės aktuose numatyta deklaravimo pareiga ir neatskiriama nuo šių duomenų kaupimo bei priežiūros, nėra ekonominė veikla (17). Komisijai kilo abejonių dėl „HIS GmbH“ veiklos neekonominio pobūdžio dėl šių priežasčių:

                                 a)

                                 Tam tikros „HIS GmbH“ tiekiamos programinės įrangos funkcijos, pavyzdžiui, žmogiškųjų išteklių valdymo ir finansų programinė įranga, nebuvo skirtos specialiai švietimui.

                                 b)

                                 „HIS GmbH“ programinę įrangą aukštosios mokyklos galėjo naudoti ne tik neekonominiams tikslams.

                                 c)

                                 Konkurentų buvimas rinkoje neleidžia pritarti nuomonei, kad „HIS GmbH“ vykdė neekonominę veiklą, skirtą viešajai aukštojo mokslo paslaugų teikimo funkcijai remti.

                                 d)

                                 Neatrodo, kad „HIS GmbH“, teikdama IT paslaugas privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, vykdė neekonominio pobūdžio veiklą. Kalbant apie paslaugų teikimą privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, Vokietija teigė, kad šios veiklos apskaita buvo atskirta nuo paslaugų valstybinėms aukštosioms mokykloms teikimo apskaitos, tačiau, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, nepateikė atitinkamų įrodymų.

                     (27)

                     Antra, sprendime pradėti procedūrą buvo išreikštas susirūpinimas, kad tiesioginėmis dotacijomis „HIS GmbH“ galėjo būti suteiktas atrankinis pranašumas, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes valstybės finansavimas, kuriuo naudojosi „HIS GmbH“, galbūt nevisiškai grįžo valstybei (per aukštąsias mokyklas). Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad tiesioginės dotacijos „HIS GmbH“ galėjo neatitikti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo.

                     (28)

                     Sprendime pradėti procedūrą buvo iškeltas klausimas, ar „HIS GmbH“ taikytomis mokesčių lengvatomis jai nebuvo suteiktas atrankinis pranašumas, kuris galbūt nebuvo suteiktas kitoms pelno nesiekiančioms organizacijoms, vykdžiusioms ekonominę veiklą. Todėl Komisija iškėlė klausimą, ar aptariamas atleidimas nuo mokesčių „HIS GmbH“ buvo taikomas tinkamai.

                     (29)

                     Trečia, Komisija išreiškė abejonę, ar tenkinamos VESP sąlygos, nes sutartys ir kiti teisės aktai, taikomi „HIS GmbH“ veiklai, nebuvo „pavedimas“ ir jais iš anksto nebuvo nustatytas joks mechanizmas, kuriuo būtų užkirstas kelias pernelyg didelei kompensacijai, kaip reikalaujama pagal Sprendimą Altmark (18), siekiant nustatyti, kad priemonės nėra valstybės pagalba.

                     (30)

                     Komisija laikėsi nuomonės, kad priemonės, jei jos yra valstybės pagalba, veikiausiai iškraipytų konkurenciją arba bent jau keltų tokią grėsmę. Taip pat negalima atmesti prielaidos, kad būtų daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai.

               2.4.2.   Pripažinimas nauja pagalba

                     (31)

                     Jei ir bus nustatytas faktas dėl valstybės pagalbos, Komisija išreiškė abejonę, ar aptariamos priemonės, kaip teigia Vokietija, galėtų būti laikomos esama pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktį.

                     (32)

                     Vokietija teigė, kad kasmetinė parama, kuri „HIS GmbH“ buvo suteikta taikant pagalbos schemą, turi būti laikoma esama pagalba, nes suteikimo metu (1976 m.) nebuvo „HIS GmbH“ siūlomų produktų ir paslaugų rinkos, todėl kasmetinė parama negali būti laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Komisija laikėsi nuomonės, kad nuo „HIS GmbH“ įsteigimo aptariamų IT produktų ir paslaugų rinka galėjo susiformuoti kaip rinka, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje (žr. sprendimo pradėti procedūrą 191 konstatuojamąją dalį), todėl „HIS GmbH“ galėjusi gauti valstybės pagalbą nuo šios rinkos sukūrimo. Vis dėlto sprendime pradėti procedūrą nurodyta, jog Vokietija nepateikė pakankamai įrodymų, kad 1976 m., kai „HIS GmbH“ pradėjo savo veiklą, atitinkamos rinkos nebuvo. Todėl Vokietija turėtų pateikti įrodymų, kad nagrinėjamo laikotarpio pradžioje nebuvo rinkos ir kad ši schema nebuvo iš esmės pakeista nuo to laiko, kai ji tapo valstybės pagalba. Komisija nurodė, kad finansinės priemonės pakeitimai turėtų būti laikomi esminiais, jeigu pasikeitė pagrindiniai jos elementai, pavyzdžiui, pranašumo pobūdis, priemonės tikslas, teisinis pagrindas, paramos gavėjų grupė arba finansavimo šaltinis.

               2.4.3.   Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

                     (33)

                     Dėl įtariamos pagalbos priemonių suderinamumo su vidaus rinka, Komisija išreiškė abejonę, ar priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal gaires, Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014 (19), Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1407/2013 (20) arba tiesiogiai remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu.

               3.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

         3.1.   Kitų suinteresuotųjų šalių (ne skundo pateikėjos) pastabos

                     (34)

                     Be skundo pateikėjos ir Vokietijos pastabų, Komisija gavo dar 42 subjektų pastabas, daugiausia iš valstybinių aukštųjų mokyklų, naudojančių „HIS GmbH“ programinę įrangą, ir iš mažesnių subrangovų, kurie savo verslui naudoja atvirąją „HIS GmbH“ produktų architektūrą. Be to, nuomones pateikė du Italijos programinės įrangos tiekėjai.

                     (35)

                     Suinteresuotosios šalys, išskyrus abi Italijos įmones, pabrėžė, kad „HIS GmbH“ produktų ir paslaugų funkcionalumas glaudžiai susijęs su visos aukštojo mokslo sistemos veikimu.

                     (36)

                     Aukštojo mokslo sistema paskatino kurti specifinius IT sprendimus, pritaikytus konkretiems valstybinių aukštųjų mokyklų poreikiams. Teigiama, kad IT sprendimai buvo sukurti „HIS GmbH“ glaudžiai bendradarbiaujant su pastabų pateikusiomis suinteresuotosiomis šalimis ir ilgainiui pritaikyti prie jų poreikių. Nuo „HIS GmbH“ įsteigimo 1976 m. jos veikla buvo glaudžiai susijusi su valstybiniu švietimu. Pradžioje, aštuntojo dešimtmečio viduryje, „HIS GmbH“ pradėjo kurti programinę įrangą atskiriems aukštųjų mokyklų administraciniams padaliniams. Šios veiklos tikslas buvo įvairioms administravimo sritims skirti sprendimai, tačiau jie nebuvo susieti. Devintojo dešimtmečio pabaigoje sukurtas pirmasis integruotas aukštųjų mokyklų administravimo sprendimas HIS GX. Nors laikui bėgant produktai ir technologijos pasikeitė, „HIS GmbH“ visada siūlė panašias funkcijas, kaip antai pagalba nagrinėjant stojimo prašymus ir priimant studentus, studentų, absolventų, egzaminų ir paskaitų administravimas (21).

                     (37)

                     Daugelis suinteresuotųjų šalių nurodė, kad „HIS GmbH“ atvirojo kodo ir duomenų modelis leido aukštosioms mokykloms patobulinti programinės įrangos produktus pagal savo pačių poreikius. Apskritai suinteresuotosios šalys išreiškė nuomonę, kad aptariami programinės įrangos produktai buvo labai specializuoti ir pritaikyti konkrečioms Vokietijos aukštojo mokslo sistemos funkcijoms.

                     (38)

                     Daugelis suinteresuotųjų šalių pareiškė manančios, kad dėl HIS veiklos neatsirado kliūčių įeiti į rinką. Dauguma suinteresuotųjų šalių laikosi nuomonės, kad Vokietijos aukštojo mokslo sektoriaus programinės įrangos sprendimų rinka formavosi per pastaruosius 12–14 metų, t. y. nuo 2005 ar 2007 m. Vis dėlto palyginti nedidelė grupė atkreipė dėmesį į tai, kad rinkos užuomazgų būta jau dešimtajame dešimtmetyje, nors jos portfelis buvo daug mažesnis nei „HIS GmbH“. Sutariama, kad nuo tada buvo tiekėjų, galėjusių pasiūlyti bent dalį aukštosioms mokykloms skirtų taikomųjų administravimo programų, ir kad aukštosios mokyklos galėjo laisvai rinktis vieną ar kelis iš šių tiekėjų. Vis dėlto pastabose taip pat laikomasi nuomonės, kad ir šiandien rinka dar nėra visiškai susiformavusi, nes nėra kito tiekėjo, kuris galėtų pasiūlyti visas „HIS GmbH“ teikiamas paslaugas.

                     (39)

                     Daugelis suinteresuotųjų šalių taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad „HIS GmbH“ nemokumas, galintis atsirasti dėl valstybės pagalbos procedūros (t. y. pagalbos susigrąžinimo), turėtų didelę įtaką Vokietijos valstybinio aukštojo mokslo sistemai. Pertvarkymas būtų labai brangus ir užtruktų daug laiko (mažiausiai 24 mėnesius ar net 8–10 metų). „HIS GmbH“ pasitraukimas iš rinkos taip pat susilpnintų konkurenciją, kurią skatina „HIS GmbH“ programinės įrangos atvirumas. Apskritai savo pastabas pateikusios Vokietijos valstybinės aukštosios mokyklos išreiškė nuomonę, kad „HIS GmbH“ teikiami vidaus organizacijos sprendimai (savarankiškumo sprendimai) atitinka jų administracinės veiklos poreikius ir turėtų būti išlaikyti.

                     (40)

                     Abi Italijos įmonės kritikavo sistemą ir teigė, kad „HIS GmbH“ pasinaudojo valstybės pagalba, nesuderinama su vidaus rinka. Jos palygino paramos įmonei „HIS GmbH“ sistemą su padėtimi Italijoje, kurią jie taip pat kritikavo dėl valstybės paramos suteikimo konkrečiam Italijos aukštųjų mokyklų programinės įrangos teikėjui. Viena iš tų įmonių atkreipė dėmesį į tai, kad, remiantis teismų praktika, visų pirma Sprendimu Komisija/Italija dėl viešojo administravimo programinės įrangos teikimo, duomenų apdorojimo sistemų planavimas, programinė įranga ir valdymas yra techninio pobūdžio ir todėl nepriskirtini prie viešosios valdžios vykdomų funkcijų “ (22).

               3.2.   Skundo pateikėjos pastabos

         3.2.1.   Finansavimas yra valstybės pagalba

         3.2.1.1.   „HIS GmbH“ yra įmonė, vykdanti ekonominę veiklą

                     (41)

                     Skundo pateikėja teigia, kad tai, jog subjektas laikomas įmone, visada siejama su tam tikra veikla. Nei subjekto statusas pagal nacionalinę teisę, nei klausimas, ar subjektas buvo įsteigtas pelnui gauti, nėra reikšmingi.

                     (42)

                     Skundo pateikėjos teigimu, „HIS GmbH“ klasifikavimas kaip įmonės sprendime pradėti procedūrą, remiantis Sprendimu Compass-Datenbank (23), yra abejotinas. Tame sprendime Teisingumo Teismas nustatė, kad valstybės vykdomas įmonių duomenų atskleidimas nėra ekonominė veikla, nes jis neatskiriamas nuo tokių duomenų rinkimo, kuris yra viešosios valdžios funkcijų dalis (24). Vis dėlto, skundo pateikėjos teigimu, šioje konkurencijos byloje pateikti faktai skiriasi nuo faktinių aplinkybių, nurodytų Sprendime Compass-Datenbank. Sprendime Compass-Datenbank nagrinėjamas privačių įmonių vykdomas informacijos, susijusios su faktais ir dokumentais, įtrauktais į Austrijos įmonių registrą, atskleidimas. Kaip skiriamąjį požymį skundo pateikėja nurodo tai, kad byloje Compass-Datenbank informacijos atskleidimo veikla buvo reglamentuojama teisės aktais ir vykdoma remiantis registruotoms įmonėms įstatyme nustatyta deklaravimo pareiga ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimais.

                     (43)

                     Skundo pateikėja taip pat teigia, kad privačios įmonės pagal Vokietijos teisę gali vykdyti viešosios valdžios funkcijas, tačiau viešosios valdžios funkcijos visada perduodamos remiantis teisės aktais. Vis dėlto „HIS GmbH“ neturėjo įgaliojimų vykdyti viešosios valdžios funkcijas ar viešojo pirkimo sutarčių dėl IT paslaugų teikimo aukštosioms mokykloms ir nebuvo teisiškai įpareigota tai daryti.

                     (44)

                     Anot skundo pateikėjos, „HIS GmbH“ siūlė paslaugą, kurią pagal Vokietijos Federacinės Respublikos teisės nuostatas būtų galėjusios teikti ir privačios įmonės. Paslaugų, kurias teikia „HIS GmbH“, susiejimas su valstybės švietimo misija negalėjo panaikinti „HIS GmbH“ įmonės statuso. Aukštosios mokyklos naudojasi įvairiomis paslaugomis, įskaitant programinės įrangos paslaugas. Tai, kad jiems reikalingos programinės įrangos paslaugos, pvz., tekstų rengyklės, dar nereiškia, kad tokia paslaugų teikėja kaip „Microsoft“ nebelaikytina įmone.

                     (45)

                     Skundo pateikėja taip pat nurodo, jog Sprendime Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (25) Bendrasis Teismas nustatė, kad tas viešosios teisės subjektas, kuriam buvo pavesta vykdyti viešąją užduotį (šalinti nuo tam tikrų užkrečiamųjų ligų nugaišusių ir pavojų sveikatai kėlusių naminių gyvūnų gaišenas), vykdė ekonominę veiklą.

                     (46)

                     Skundo pateikėja nurodo, kad Bendrojo Teismo sprendime Ispanija/Komisija (26) ir Teisingumo Teismo sprendime Aéroport de Paris (27) nuspręsta, kad galima daryti prielaidą apie ekonominę veiklą, jei atitinkamoje rinkoje veikia kelios įmonės. Be to, skundo pateikėja cituoja dar du atvejus: Komisijos sprendimą C(2013) 2361 final byloje SA.25745 (portalas ZVG) (28) ir Komisijos sprendimą C(2009) 211 galutinis byloje N467/08 (programa AWARE-P (Advanced water management and rehabilitation in Portugal) (29). Pastaruoju atveju Komisija nustatė, kad komerciškai perspektyvios programinės įrangos, skirtos vandens ūkio infrastruktūrai pagerinti ir palaikyti, kūrimas yra ekonominė veikla. Skundo pateikėjos teigimu, byloje dėl portalo ZVG buvo nustatyta, kad teisminis pranešimas apie turto pardavimą iš varžytinių nemokumo bylose yra ne ekonominė veikla, o valdžios institucijų užduotis, grindžiama teisine pareiga ir procesine būtinybe.

                     (47)

                     Dėl to, skundo pateikėjos nuomone, paslaugos teikimas, susijęs su viešosios užduoties vykdymu, nereiškia, kad paslaugą teikianti įmonė neatitinka įmonės sąvokos.

                     (48)

                     Skundo pateikėja taip pat teigia, kad „HIS GmbH“ veiklai netaikytinas Sprendimas TenderNed (30). Tame sprendime Bendrasis Teismas nustatė, kad, perkančiosioms organizacijoms vykdant viešųjų pirkimų specialias funkcijas pagal galiojančius (ES ir nacionalinės) viešųjų pirkimų teisės aktus, remiamasi viešaisiais įgaliojimais (Sprendimo TenderNed 59 punktas). Skundo pateikėjos teigimu, sprendime pripažinti kriterijai, pvz., 1) patikėti įmonei teikti paslaugą, kad būtų užtikrinamas ES teisės įgyvendinimas (Sprendimo TenderNed 106 punktas), 2) veiklos laikymas visuotinės svarbos paslaugos teikimu; 3) teisinės pareigos teikti paslaugą buvimas ir 4) naudotojo nemokėjimas už paslaugą, leidžia daryti išvadą, kad „HIS GmbH“ yra įmonė. Skundo pateikėja nurodo, kad „HIS GmbH“ nebuvo kokiu nors būdu teisiškai įpareigota ar teisiškai įgaliota vykdyti savo veiklą.

                     (49)

                     Galiausiai skundo pateikėja pakartoja, kad HIS turėtų būti laikoma įmone tiek pagal senąją teisinę ribotos atsakomybės bendrovės formą, tiek pagal naująją teisinę formą („HIS eG“). Jos tvirtinimu, rinka ribojama dar labiau, nes HIS ir toliau gauna IT paslaugų teikimo sutartis. Dėl nuolatinio valstybės finansavimo per pastaruosius kelis dešimtmečius HIS įgijo galimybę tobulinti savo produktus ir užimti dabartinę padėtį rinkoje.

               3.2.2.   Priemonės nėra esama valstybės pagalba

         3.2.2.1.   Aukštųjų mokyklų programinės įrangos rinka egzistavo jau prieš kelis dešimtmečius

                     (50)

                     Skundo pateikėja teigia, kad dar aštuntajame dešimtmetyje Vokietijoje ir kitose šalyse buvo įmonių, kurios veikė arba galėjo veikti aukštojo mokslo sektoriaus elektroninių duomenų tvarkymo rinkoje. Iki „HIS GmbH“ pradėjo domėtis aukštųjų mokyklų programų sistemomis, buvo ir kitų įmonių, kurios veikė visų sektorių mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtos programinės įrangos rinkoje.

               3.2.2.2.   Schema iš esmės pasikeitė

                     (51)

                     Skundo pateikėja tvirtina, kad remiama veikla, finansavimo struktūra ir tikslo formuluotė nuolat kito. „HIS GmbH“ įstatuose numatyti įgaliojimai buvo labai platūs ir neaiškūs. Tokia neaiški formuluotė neatitiko teisinio tikrumo reikalavimo, nes asmenys negali apginti savo teisių remdamiesi neaiškiomis formuluotėmis. Finansavimo suma buvo nustatoma vieniems metams, taigi priemonę iš tikrųjų sudaro daug metinių dotacijų.

                     (52)

                     Subsidijuojamų produktų ir (arba) paslaugų asortimentas laikui bėgant keitėsi. Duomenų rinkimo metodai nuolat tobulėjo: aštuntajame dešimtmetyje teiktos paslaugos turi nedaug bendro su dešimtojo dešimtmečio paslaugomis (pavyzdžiui, GX moduliai (žr. 36 konstatuojamąją dalį)) ar su aukštųjų mokyklų administravimo sistemomis po 2000-ųjų. „HIS GmbH“ tikslas iš pradžių (1969 m.) buvo susieti ir įvertinti atskirų aukštųjų mokyklų pateiktus duomenis, kurie buvo reikalingi švietimo programoms rengti. „HIS GmbH“ taip pat koordinavo informacijos konsolidavimą tarp federalinės Vyriausybės ir žemių Vyriausybių. Už aukštųjų mokyklų statistiką nuo 1971 m. tapo atsakinga Federalinė statistikos tarnyba, todėl „HIS GmbH“ turėjo rasti naują veiklą. Ji sukūrė programinę įrangą, padedančią aukštosioms mokykloms generuoti duomenis, reikalingus centrinei duomenų analizei atlikti. Be to, „HIS GmbH“ sukūrė aukštojo mokslo tyrimų padalinį, kuriame vykdomos studentų apklausos.

                     (53)

                     Anot skundo pateikėjos, 1976 m. „HIS GmbH“ ėmėsi užduoties „sukurti informacinių sistemų metodus, leidžiančius racionalizuoti ir kurti aukštojo mokslo sprendimų priėmimo pagrindus“, kurią būtų galėjusios atlikti ir kitos įmonės. Tam neprieštarautų ir tas faktas, kad tuo metu nė viena įmonė faktiškai neteikė tos pačios paslaugos.

                     (54)

                     Anot skundo pateikėjos, devintajame ir dešimtajame dešimtmečiuose įmonės vis labiau ėmė orientuotis į aukštojo mokslo įstaigas kaip į potencialius naudotojus, kuriems reikalinga specializuota programinė įranga. Todėl „HIS GmbH“ išplėtė savo veiklos sritį ir ėmė siūlyti aukštųjų mokyklų veiklos procesų valdymo programinę įrangą, pavyzdžiui, studentų operacinę sistemą (SOS). Įstatuose numatytas verslo tikslas šios veiklos neapėmė. Taigi, teikiant valstybės pagalbą buvo remiama „HIS GmbH“ veikla rinkoje, kurioje nuo pat pradžių ji konkuravo su kitais tiekėjais.

                     (55)

                     „HIS GmbH“ padėtis rinkoje sietina su devintuoju ir dešimtuoju dešimtmečiais. Naudojant valstybės paramą, buvo sukurti ir parduodami GX kartos HIS programinės įrangos moduliai, kuriuos beveik visos aukštosios mokyklos naudoja iki šiol. Ši valstybės parama leido „HIS GmbH“ sustiprinti savo pozicijas rinkoje, nors, pasak skundo pateikėjos, jos produktai neatitiko rinkos reikalavimų. Pasak skundo pateikėjos, 2012 m. „HIS GmbH“ paskelbė, kad nuo šiol daugiausia dėmesio skirs mažesnėms aukštosioms mokykloms, kad jos už papildomą mokestį su standartiniu paslaugų paketu galėtų įsigyti papildomų paslaugų. Tačiau šias papildomas paslaugas siūlė ir konkurentai; kai kurie jų sugebėjo pritraukti klientų.

                     (56)

                     Skundo pateikėja pabrėžia, kad konkurencija (kaip alternatyva „HIS GmbH“ produktams) egzistavo jau dešimtajame dešimtmetyje, kai buvo įdiegtos integruotos aukštojo mokslo įstaigų administravimo sistemos. „HIS GmbH“ produkcijos pagrindinis konkurentas dėl ekonominių priežasčių pasitraukė iš rinkos; „Datenlotsen GmbH“ taip pat pasiūlė konkurencingą produktą. „Datenlotsen GmbH“ pastaraisiais metais lydėjo sėkmė – ji laimėjo daugumą iš 28 viešųjų pirkimų konkursų.

                     (57)

                     Skundo pateikėja mini kelis kitus konkurentus, kurie tuo metu, kai ji pateikė nuomonę, vykdė veiklą Vokietijoje ir kitose šalyse, taip pat pabrėžia, kad aukštosios mokyklos dažnai kūrė savo programas. Skundo pateikėja taip pat tvirtina, kad sistema, panaši į Vokietijos sistemą, buvo Ispanijoje, Prancūzijoje ir kai kuriose Italijos dalyse.

               4.   VOKIETIJOS PASTABOS

                     (58)

                     Vokietija teigia, kad pagal Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnį visa iki 2003 m. suteikta pagalba negali būti susigrąžinta, nes suėjo senaties terminas.

                     (59)

                     Federalinės Vyriausybės nuomone, „HIS GmbH“ negavo valstybės pagalbos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

               4.1.   Priemonės nėra valstybės pagalba

         4.1.1.   „HIS GmbH“ nėra įmonė

         4.1.1.1.   „HIS GmbH“ priklauso „valstybės vidaus organizacijos sričiai“

                     (60)

                     Vokietija pabrėžė, kad „HIS GmbH“ priskirtina „valstybės vidaus organizacijos sričiai“: ekonominio veiksmingumo sumetimais federalinė ir žemių Vyriausybės aukštųjų mokyklų IT sričiai skirtus išteklius sutelkė įmonėje „HIS GmbH“, antraip juos būtų turėjusi skirti kiekviena žemė ar aukštoji mokykla atskirai. Vokietija atkreipia dėmesį, kad didžioji dauguma iš 42 suinteresuotųjų šalių, pateikusių pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą, sutiko su šia nuomone. Federalinė Vyriausybė palankiai įvertino tai, kad daugelyje pastabų e teigiama, kad aukštosios mokyklos nuo pat pradžių rėmėsi „HIS GmbH“ pasiūlytais rentabiliais sprendimais. Pusėje pastabų buvo teigiama, kad be „HIS GmbH“ studijų vykdymo veikla Vokietijos aukštosiose mokyklose sutriktų. Taigi, pasak federalinės Vyriausybės, „HIS GmbH“ egzistavimas ir veikla turėtų būti laikomi esmine tinkamai veikiančios valstybinio aukštojo mokslo sistemos Vokietijoje sąlyga.

                     (61)

                     Anot federalinės Vyriausybės, federalinė ir žemių Vyriausybės neprivalo tokių aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos paslaugų teikimo „perduoti išorės paslaugų teikėjams“; valstybė pasilieka teisę priimti pagrindinį sprendimą, ar paslaugas teiks pati, todėl ji neprivalo šiuo tikslu eiti į rinką (31). Be to, teisę priimti šį sprendimą (32) valstybė turi ir pagal teisės aktus dėl viešojo pirkimo sutarčių sudarymo.

                     (62)

                     Federalinės Vyriausybės teigimu, „HIS GmbH“ įsteigta siekiant užtikrinti ilgalaikį, nuolat prieinamą paslaugų teikimą, orientuotą ne į kuo didesnį pelną, o į aukštųjų mokyklų reikmių informacinių technologijų srityje tenkinimą. „HIS GmbH“ veikė tik tiek, kiek būtina, kad aukštosios mokyklos galėtų vykdyti konstitucijoje joms numatytą misiją.

                     (63)

                     Nors pati „HIS GmbH“ nėra viešoji įstaiga, ji dėl savo valdymo, užduočių ir kontrolės mechanizmų (valdymą atlieka valdžios institucijos ir (arba) įstaigos, kurios taip pat nustato jos biudžetą, darbo programą ir veiklos sąlygas) turėtų būti laikoma subjektu, priklausančiu „valstybės vidaus organizacijos sričiai“.

                     (64)

                     Federalinė Vyriausybė teigia, kad Bendrojo Teismo sprendimas Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (33), kuriame tvirtinama, kad „komunalinė įmonė“ (vok. Eigenbetrieb) gali vykdyti ekonominę veiklą, neprieštarauja pateiktam vertinimui, nes „HIS GmbH“ nevykdo jokios ekonominės veiklos. Prielaida, jog vykdoma ekonominė veikla, negali būti grindžiama tuo, kad pati „HIS GmbH“ nėra techniškai tapati valstybei ar jos smulkesniems vienetams. Jei subjektas, neatsižvelgiant į jo teisinę formą, teikia paslaugas valdžios institucijoms, siekdamas padėti joms atlikti viešąsias užduotis, tai nėra ekonominė veikla.

                     (65)

                     Aptardama argumentą, kad „HIS GmbH“ veikla buvo neekonominio pobūdžio, Vokietija pabrėžia, jog mažiausiai du dešimtmečius (iki dešimtojo dešimtmečio vidurio) nebuvo aukštųjų mokyklų valdymo programinės įrangos rinkos, taigi šioje srityje pasiūla rinkoje buvo nepakankama. Aštuntajame dešimtmetyje nebuvo potencialių paslaugų teikėjų, galėjusių pasiūlyti tokias paslaugas kaip „HIS GmbH“. Pati skundo pateikėja keliuose ankstesniuose pareiškimuose teigė, kad rinka ėmė formuotis ne anksčiau kaip nuo 1993 m. Šią nuomonę patvirtino daugelis kitų suinteresuotųjų šalių, pateikusių savo pastabas, anot jų, rinka susiformavo tik pastaraisiais metais. Visapusiška aukštųjų mokyklų valdymo programinė įranga atsirado tik 2007 m. ar 2008 m., t. y. maždaug tuo metu, kai pirmosios aukštosios mokyklos pradėjo vykdyti viešųjų pirkimų procedūras. NET ir dabar, kaip pažymi federalinė Vyriausybė, remdamasi daugybe suinteresuotųjų šalių pastabų, rinkoje esantys produktai nėra tokie visapusiški kaip „HIS GmbH“ produktai.

               4.1.1.2.   „HIS GmbH“ paslaugos yra neatsiejama aukštųjų mokyklų neekonominės veiklos mokslinių tyrimų ir studijų vykdymo srityje dalis.

                     (66)

                     Vokietija teigia, jog, remiantis Komisijos komunikatu 2014/C 198/01 (34) (Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema; toliau – MTTPI sistema) ir Komisijos komunikatu 2012/C 8/02 (35) (Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymas kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą; toliau – VESP komunikatas), darytina išvada, kad valstybinis švietimas, organizuojamas nacionalinėje švietimo sistemoje, kurią daugiausiai ar visiškai finansuoja arba prižiūri valstybė, turėtų būti laikomas neekonomine veikla.

                     (67)

                     Federalinė Vyriausybė tvirtina, kad „HIS GmbH“ veikla iš esmės yra neekonominio pobūdžio, nes jos tikslas neatsiejamas nuo valstybės švietimo misijos, apimančios aukštųjų mokyklų personalą, finansinius ir organizacinius išteklius. Įstatuose visų pirma numatyta, kad „HIS GmbH“ tikslas – kurti procedūras aukštųjų mokyklų administravimui racionalizuoti ir dalyvauti šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose.

                     (68)

                     Federalinės Vyriausybės nuomone, konstitucijoje įtvirtinta teisė į nemokamą aukštąjį išsilavinimą negali būti užtikrinama nesant veiksmingo aukštųjų mokyklų administravimo naudojant IT, nes tuomet negalės būti vykdoma Pagrindiniame Įstatyme įtvirtinta valstybės misija užtikrinti veikiančią aukštojo mokslo sistemą, kaip nustatyta Pagrindinio Įstatymo 12 straipsnio 1 dalies pirmame sakinyje (36). Studijų vykdymo veikla sutriktų, jei valstybinėms aukštosioms mokykloms trūktų veiksmingų specializuotų EDA priemonių administraciniam darbui atlikti. Vokietija pakartoja, kad net ir dabar privatūs paslaugų teikėjai nenori arba negali teikti IT paslaugų, kurios tenkintų visus aukštųjų mokyklų poreikius.

                     (69)

                     Federalinė Vyriausybė atmeta skundo pateikėjos argumentą, kad pozicijos, jog „HIS GmbH“ nėra įmonė, nepatvirtina Sprendimas Compass-Datenbank. Vokietijos teigimu, klausimas, ar „HIS GmbH“ turi viešuosius įgaliojimus, neturi reikšmės. Iš tikrųjų Sprendime Compass-Datenbank nustatyta, kad paslaugos, neatsiejamos nuo viešosios sutarties vykdymo, turi būti laikomos neekonomine veikla (37). Jau sprendime pradėti procedūrą buvo pažymėta, kad atsižvelgiant į sprendimą Compass-Datenbank„HIS GmbH“ paslaugos gali būti laikomos neekonomine veikla, „būtina“ viešajai sutarčiai vykdyti (38). Federalinė Vyriausybė taip pat teigia, jog skundo pateikėja teisingai pabrėžė, kad ne visos paslaugos, kurių aukštosioms mokykloms reikia kasdienei veiklai vykdyti, kaip antai licencijų naudojimas ar nekilnojamojo turto nuoma, yra veikla, neatsiejama nuo valstybinio švietimo misijos. Vis dėlto Vokietija aiškina, kad paslaugos, specialiai pritaikytos aukštųjų mokyklų poreikiams, yra neatsiejamos nuo aukštųjų mokyklų „viešųjų“ užduočių vykdymo tik jei pakeičia jų pačių paslaugas, kurios yra nepaprastai svarbios vykdant viešąją sutartį (39) ir kurių rinkoje yra nepakankamai. Vokietija taip pat pabrėžia, kad pati „HIS GmbH“ neturi turėti viešųjų įgaliojimų ar viešosios sutarties švietimo sektoriuje, kad jai galėtų būti taikomas Sprendimas Compass-Datenbank.

                     (70)

                     Atsižvelgdama į vienos iš Italijos įmonių pateiktas pastabas (40) (žr. 40 konstatuojamąją dalį), federalinė Vyriausybė, aiškindama Sprendimą Komisija/Italija (41), pateikia labiau diferencijuotus argumentus dėl neatskiriamumo principo. Vokietijos tvirtinimu, sprendime 1) nėra teiginio, kad programinė įranga ir IT paslaugos gali būti per se atskirtos nuo viešųjų įgaliojimų vykdymo ar viešųjų užduočių atlikimo, taip pat 2) jame daroma nuoroda į įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas nuostatas (42). Galiausiai, Vokietijos teigimu, sprendime nurodoma, kad tokios Italijos pozicijos priežastis – konfidencialių duomenų tvarkymas. Federalinė Vyriausybė teigia, kad sprendimas byloje Komisija/Italija nepaneigia jos argumento dėl „neatskiriamumo“ principo nagrinėjamoje byloje. Be labai skirtingų aplinkybių (viešojo administravimo sistema, palyginti su aukštosioms mokykloms skirta programine įranga), teisinio pagrindo (įsisteigimo laisvė ir laisvė teikti paslaugas, palyginti su valstybės pagalbos taisyklėmis) ir galimų tam tikro tipo įmonių kaip rangovų pasirinkimo motyvų (konfidencialumas), yra ir kitų priežasčių: labai skiriasi faktai, kuriais grindžiamas tas sprendimas, ir šios nagrinėjamos konkurencijos bylos faktinės aplinkybės. Anot Vokietijos, čia aptariama aukštosioms mokykloms skirta programinė įranga turi būti pritaikyta konkretiems jų administravimo poreikiams. Be to, rinkoje nebuvo panašaus aukštųjų mokyklų administravimo programinės įrangos produktų asortimento. Galiausiai Vokietija teigia, kad Sprendime Compass-Datenbank pagrįstai nedaroma nuorodos į Sprendimą Komisija/Italija.

                     (71)

                     Vokietija komentuoja kitas pastabas sprendime pradėti procedūrą, susijusias su klausimu, ar „HIS GmbH“ yra įmonė. Dėl klausimo, ar aukštosios mokyklos naudojosi „HIS GmbH“ produktais vien tik neekonominiais tikslais (žr. 26 konstatuojamosios dalies b punktą), Vokietija teigia, kad neaišku, kaip aukštosios mokyklos galėtų šiuos produktus naudoti kitaip. Vokietija pabrėžia, kad produktai nėra specialiai sukurti ekonominei veiklai vykdyti (pvz., suaugusiųjų švietimo sričiai). Aiškinantis klausimą, ar dotacijos yra valstybės pagalba, pagrindinis klausimas, pasak federalinės Vyriausybės, buvo tai, ar „HIS GmbH“ teikiamos paslaugos yra neatsiejamos nuo valstybės švietimo misijos vykdymo. Tuo pačiu principu Vokietija pasirėmė argumentuodama dėl prielaidos, kad „HIS GmbH“ programinė įranga apima ir su personalo ir finansų valdymu susijusius elementus (žr. 26 konstatuojamosios dalies a punktą), tačiau taip pat pažymėjo, kad aptariami programinės įrangos produktai nėra bendroji finansų arba personalo valdymo programinė įranga.

               4.1.1.3.   Galima ekonominė veikla (pardavimas privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms) buvo nereikšminga ir neturėjo jokio pagalbos pobūdžio

                     (72)

                     Dėl „HIS GmbH“ IT paslaugų teikimo privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, Vokietija teigia, kad ši veikla nebuvo susijusi su valstybės pagalba, nes:

                                 a)

                                 „HIS GmbH“ veiklos naudos gavėjai iš užsienio daugiausia yra valstybinės aukštosios mokyklos, taigi ekonominės veiklos nevykdantys subjektai;

                                 b)

                                 „HIS GmbH“ veiklos, susijusios su šia klientų grupe, apskaita yra atskirta nuo „HIS GmbH“ programinės įrangos teikimo Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms apskaitos;

                                 c)

                                 darbuotojų darbo laiko, skiriamo individualioms užduotims ir projektams, apskaita vykdoma atskiroje vidinėje sistemoje;

                                 d)

                                 personalo ir materialinės išlaidos, kurios galėtų būti tiesiogiai priskiriamos personalui, kuriam patikėtos individualios užduotys ir projektai, suskirstytos pagal tai, kiek valandų kiekvienas darbuotojas užtruko atlikdamas atitinkamą užduotį ar projektą;

                                 e)

                                 pridėtinės išlaidos proporcingai paskirstytos atskiroms užduotims ir projektams;

                                 f)

                                 paslaugų, kurias „HIS GmbH“ teikė aukštosioms mokykloms, naudojimas ekonominiais tikslais pagal MTTPI sistemą (43) yra pagalbinė veikla, dėl to „HIS GmbH“ paslaugų finansavimas neprarado savo neekonominio pobūdžio.

                     (73)

                     Anot Vokietijos, tai, kad „HIS GmbH“ nesiūlė rinką iškraipančių mažų kainų (žr. 17 konstatuojamąją dalį), patvirtina ir tai, kad ji negalėjo būti pranašesnė konkursuose komercinių paslaugų teikėjų atžvilgiu, net jei kainos, už kurias ji siūlė savo paslaugas, apsiribojo išlaidų padengimu. Pasak federalinės Vyriausybės, „HIS GmbH“ nuo 2012 m. nebedalyvavo privačių ir užsienio aukštųjų mokyklų konkursuose, nes tais metais prasidėjo Vokietijos diskusijos su Komisija dėl „HIS GmbH“ veiklos.

                     (74)

                     Federalinė Vyriausybė teigia, kad net jei visa „HIS GmbH“ veikla, susijusi su privačiomis Vokietijos aukštosiomis mokyklomis ir užsienio aukštosiomis mokyklomis, būtų buvusi ekonominio pobūdžio, šios veiklos apimtis, išreikšta gaunamų pajamų dalimi nuo visų „HIS GmbH“ pajamų, buvo nedidelė. Vokietija pateikė informaciją apie 1) pajamas, gautas HIS IT 2003–2013 m. laikotarpiu iš programinės įrangos paslaugų teikimo privačioms ir užsienio aukštosioms mokykloms, ir 2) šių pajamų dalį nuo bendrų pajamų. Pajamos buvo nuo 25 800 EUR (2003 m.) iki 220 330 EUR (2010 m.); tai sudarė nuo 0,45 % (2003 m.) iki 1,73 % (2008 m.) visų HIS IT pajamų atitinkamais metais. Pagal MTTPI sistemos 20 punktą šiais skaičiais apibūdinama veikla turėtų būti laikoma „pagalbine veikla“ (žr. 72 konstatuojamosios dalies f punktą).

                     (75)

                     Vokietija taip pat teigia, kad Vokietijos privačioms aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms suteiktos dotacijos neviršijo Reglamente (ES) Nr. 1407/2013 nustatytos 200 000 EUR de minimis ribos bet kuriuo trejų metų iš eilės laikotarpiu (44) nuo 2003 m. iki 2013 m. Taip atsitiko dėl to, kad aukštųjų mokyklų indėlis į visas HIS IT paslaugų teikimo išlaidas 2002–2013 m. laikotarpiu sudarė nuo 34,5 % iki 74,1 % visų išlaidų. Jei iš privačių Vokietijos aukštųjų mokyklų ir užsienio aukštųjų mokyklų gauta pajamų dalis būtų lyginama su visomis HIS IT pajamomis (74 konstatuojamojoje dalyje nurodyta procentinė dalis: nuo 0,45 % iki 1,73 %), apskaičiuojant pagal bendrą HIS IT finansavimą, atėmus nuosavą aukštųjų mokyklų įnašą, sumos bet kuriuo trejų metų iš eilės laikotarpiu nebūtų viršijusios 200 000 EUR.

                        1 lentelė

                        Bendra HIS IT kiekvienais metais ir per pastaruosius dvejus metus skirtų tiesioginių dotacijų suma

                                 Metai

                                 Tiesioginės dotacijos HIS IT, neįtraukiant aukštųjų mokyklų mokamų mokesčių (rinkliavų) (mln. EUR per metus)

                                 Pajamų iš paslaugų privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms procentinė dalis (%)

                                 Tiesioginės dotacijos dydis, palyginti su pajamų iš paslaugų privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms procentine dalimi (EUR per metus)

                                 Bendra HIS IT kiekvienais metais ir per pastaruosius dvejus metus skirtų tiesioginių dotacijų suma (EUR) 2005 = 2003 + 2004 + 2005 2006 = 2004 + 2005 + 2006

                                 2003

                                 3,7

                                 0,45

                                 16 650

                                 16 650

                                 2004

                                 3,8

                                 0,86

                                 32 680

                                 49 330

                                 2005

                                 3,8

                                 1,06

                                 40 280

                                 89 610

                                 2006

                                 3,8

                                 0,86

                                 32 680

                                 105 640

                                 2007

                                 3,7

                                 1,2

                                 44 400

                                 117 360

                                 2008

                                 3,8

                                 1,73

                                 65 740

                                 142 820

                                 2009

                                 3,9

                                 1,54

                                 60 060

                                 170 200

                                 2010

                                 4,1

                                 1,72

                                 70 520

                                 196 320

                                 2011

                                 4,0

                                 1,27

                                 50 800

                                 181 380

                                 2012

                                 4,2

                                 0,96

                                 40 320

                                 161 640

                                 2013

                                 4,2

                                 0,70

                                 29 400

                                 120 520

               4.1.2.   „HIS GmbH“ neįgijo atrankinio pranašumo

         4.1.2.1.   Atrankinis pranašumas dėl tiesioginių dotacijų

                     (76)

                     Remdamasi daugeliu pateiktų pastabų, Vokietija teigia, kad „HIS GmbH“ dėl tiesioginių dotacijų neįgijo pranašumo, nes veikė kaip tarpininkė, kaip nurodyta MTTPI sistemos 2.1.2 skirsnio 22 punkte (45). Visas „pranašumas“ buvo perduotas aukštosioms mokykloms, kurios galėjo naudotis šiomis paslaugomis už pagrįstą kainą.

                     (77)

                     Be to, Vokietija pakartoja argumentą, kad pranašumą įgijo „HIS GmbH“ savininkai, t. y. federalinė ir žemių Vyriausybės, nes aukštųjų mokyklų finansavimo išlaidos buvo mažesnės dėl pelno nesiekiančios „HIS GmbH“, kuri teikė šias paslaugas, veiklos. Šiuo atžvilgiu valstybė elgėsi racionaliai pagal rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Kelios pastabų pateikusios suinteresuotosios šalys teigė, kad buvo ekonomiškai racionalu sutelkti IT išteklius įmonėje „HIS GmbH“ ir taip siūlyti juos aukštosioms mokykloms.

               4.1.2.2.   Atrankinis pranašumas dėl atleidimo nuo mokesčių

                     (78)

                     Vokietija teigia, kad atleidimas nuo mokesčių nesuteikė „HIS GmbH“ pranašumo ir jį lėmė tinkamas Vokietijos mokesčių teisės taikymas. Pagal Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnio 1 dalies 9 punktą (46) ir Verslo mokesčio įstatymo 3 straipsnio 1 dalies 6 punktą (47), kartu su Mokesčių kodekso (48) 51 ir paskesniais straipsniais, pelno nesiekiančioms organizacijoms pelno ir verslo mokestis netaikomas, jeigu jos nevykdo ekonominės veiklos.

                     (79)

                     Vokietija laikosi nuomonės, jog sprendime pradėti procedūrą pateikta preliminari išvada, kad dėl mažesnės mokestinės naštos „HIS GmbH“ įgijo pranašumą, klaidinga, nes „HIS GmbH“ neturėjo mokėti jokio pelno ar verslo mokesčio. Kaip pelno nesiekianti organizacija, apibrėžta atitinkamuose Vokietijos mokesčių teisės aktuose, „HIS GmbH“ negavo apmokestinamųjų pajamų, apibrėžtų Pelno mokesčio įstatymo (49) 7 ir paskesniuose straipsniuose, arba verslo pajamų, apibrėžtų Verslo mokesčio įstatymo (50) 6 ir paskesniuose straipsniuose. „HIS GmbH“ niekada negavo jokio pelno, kuris būtų galėjęs būti apmokestinamas. Todėl „HIS GmbH“ mokestinė našta buvo lygi nuliui ir tokia būtų buvusi net ir be atleidimo nuo mokesčių.

                     (80)

                     Vokietijos teigimu, skundo pateikėja preliminaraus tyrimo etape, atrodo, pripažino, kad atleidimas nuo mokesčių buvo susijęs su tuo, kad „HIS GmbH“ nesiekė pelno, ir nurodė jos (kas)metinius nuostolius.

                     (81)

                     Anot Vokietijos, tariamos mokesčių lengvatos nesuteikė atrankinio pranašumo, nes „HIS GmbH“ nebuvo traktuojama kitaip nei kitos ne pelno įmonės.

                     (82)

                     Galiausiai Vokietija tvirtina, kad skundo pateikėja nenurodė atleidimo nuo mokesčių kaip atskiro skundo pagrindo. Skunde tik konstatuota, kad įmonei „HIS GmbH“„gali būti suteikta <...> mokesčių lengvatų“ (išskirta tik čia). Išsamesni argumentai buvo pateikti tik dėl „HIS eG“ tariamai suteiktų mokesčių lengvatų.

               4.2.   Priemonės nuo 1976 m. yra esama valstybės pagalba

                     (83)

                     Be to, Vokietija teigia, kad net jei valstybės finansavimas būtų laikomas valstybės pagalba, jos susigrąžinti neįmanoma, nes nuo 1976 m. priemonės buvo apsaugotos kaip „esama pagalba“, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje (51). Pagal šią nuostatą priemonės, kurios jų patvirtinimo metu nebuvo pagalba, gali ja tapti vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi. Remiantis teismų praktika (52), būtina išankstinė esamos pagalbos apsaugos sąlyga yra atitiktis reikalavimui, kad priemonė iš esmės nepasikeistų nuo tada, kai ji tapo pagalba. Priešingu atveju pakeitimas sukurtų naują pagalbos priemonę.

                     (84)

                     Vokietija teigia, jog esamai pagalbai taikoma teisinė apsauga, išskyrus atvejus, kai Komisija nustato, kad ji nesuderinama su vidaus rinka (53), ir nurodo būsimas tikslines priemones, kurių reikia imtis (žr. SESV 108 straipsnio 1 dalį (54) ir Reglamento (ES) 2015/1589 (55) 22 straipsnį). Šio principo išimtis taikoma tik tuo atveju, jei veikla yra liberalizuota Sąjungos teisės aktu. Kadangi nė vienas iš šių veiksmų nebuvo atliktas, priemonių taikymo pradžioje nebuvo rinkos ir priemonės nebuvo iš esmės keičiamos, jos turi būti laikomos teisėta esama pagalba.

               4.2.1.   Iki 1993 m. nebuvo aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos rinkos

                     (85)

                     Pasak Vokietijos, 1969 m. įsteigus „HIS GmbH“ arba 1976 m. federalinei ir žemių Vyriausybėms perėmus jos akcijas, aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos rinkos nebuvo. O skundo pateikėja savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą teigė (žr. 50 konstatuojamąją dalį), kad aštuntajame dešimtmetyje buvo tikrų ar potencialių konkurentų. Vis dėlto savo skunde ji paaiškino, kad iki 2000 m. egzistavo tik HIS GX programinė įranga (56). Taigi rinka turėjusi atsirasti po 2000 m. Iš tikrųjų rinka atsirado tik dešimtajame dešimtmetyje. Be to, daugelis kitų suinteresuotųjų šalių pabrėžė, kad aukštosioms mokykloms skirtų programinės įrangos sprendimų nebuvo ištisus dešimtmečius ir pavienių tiekėjų rinkoje radosi tik dešimtajame dešimtmetyje. Tikros HIS produktų alternatyvos egzistuoja vos kelerius metus. Anot Vokietijos, yra pagrįstų priežasčių manyti, kad rinka atsirado tik 2006–2007 m., kai buvo vykdomos pirmosios viešųjų pirkimų procedūros, nors ir buvo pavienių tiekėjų, be kitų produktų siūliusių ir modulių atskiriems aukštųjų mokyklų administravimo procesams. Savo 2013 m. lapkričio 19 d. pastabose skundo pateikėja teigė, jog „per paskutinius septynerius [išskirta tik čia] metus įvykę pokyčiai“ parodė, kad privatūs tiekėjai galėjo teikti aukštojo mokslo įstaigoms integruotą specializuotą administravimo programinę įrangą. Todėl reikėtų pažymėti, kad „HIS GmbH“ negalėjo iškraipyti konkurencijos, nes iš pradžių net nebuvo rinkos. Kaip minėta, be „HIS GmbH“ aukštosios mokyklos būtų turėjusios tenkinti savo IT poreikius iš savo išteklių.

                     (86)

                     Atrodo, jog sprendime pradėti procedūrą daryta prielaida, kad 1993 m. yra pirmieji rinkos veikimo metai (žr. sprendimo pradėti procedūrą 60 konstatuojamąją dalį). Dėl klausimo, ar pagalba yra esama pagalba, Vokietija sutiko, kad rinka buvo atsirado 1993 m.

               4.2.2.   Nebuvo reikšmingų pagalbos priemonės pakeitimų

                     (87)

                     Vokietija pritaria sprendimo pradėti procedūrą 80 konstatuojamojoje dalyje pateiktai preliminariai nuomonei, kad nuo priemonių įvedimo jų pobūdis, finansavimo šaltinis, teisinis pagrindas, paramos tikslai ir gavėjų grupė („HIS GmbH“) nepasikeitė. Remdamasi teismų praktika (57), Vokietija tvirtina, kad pagalbos priemonės pakeitimai turėtų būti laikomi esminiais, jeigu pasikeitė pagrindiniai jos elementai, pavyzdžiui, pagalbos skyrimo sąlygos, teisinis pagrindas (58) arba gavėjų grupė.

               4.2.2.1.   Finansavimo būdas

                     (88)

                     Vokietija, cituodama kelis Komisijos sprendimus dėl transliuotojų (59), teigia, kad dėl pagalbos sumos padidėjimo pagalba iš esmės nesikeičia, jei ji didėja proporcingai atitinkamų tos pačios veiklos išlaidų padidėjimui.

                     (89)

                     Vokietija patvirtina, kad nominali tiesioginės valstybės paramos suma padidėjo labai menkai (nuo 2 527 000 DM 1976 m. iki 6 981 000 DM 2001 m. ir 4 230 000 EUR 2013 m.), o skirtumus lėmė trūkstamų lėšų finansavimas dėl didėjančio studentų skaičiaus ir infliacijos.

               4.2.2.2.   Finansavimo šaltinis ir finansavimo būdas, teisinis pagrindas

                     (90)

                     Vokietijos teigimu, per visą laikotarpį finansavimo šaltinis buvo tas pats: federalinio ir žemių biudžetų lėšos. Ji sutinka su Komisijos sprendime pradėti procedūrą išreikšta nuomone (89 konstatuojamoji dalis), kad, remiantis įstatais, iš pat pradžių buvo numatyta galimybė gauti finansavimą, kuris nėra tiesioginė valstybės parama. Vis dėlto Vokietija nemano, kad (kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 90 konstatuojamojoje dalyje) svarbu tai, jog „papildomo finansavimo dalis [palyginti su visa priemone] būtų tokia maža, kad bendras finansavimo, kaip valstybės paramos, pobūdis nesikeistų“. Labai padidėjęs aukštųjų mokyklų įnašas (jų mokėjimai už „HIS GmbH“ teikiamas IT paslaugas 2002–2013 m. padidėjo nuo 35,7 % iki 74,1 %) negali būti interpretuojamas kaip esminis schemos pakeitimas, dėl kurio priemonės nebebūtų laikomos esama pagalba.

                     (91)

                     Vokietija taip pat nesutinka su skundo pateikėjos nuomone, kad priemonę iš tikrųjų sudarė kelios tiesioginės dotacijos, ir teigia, kad nebuvo jokio konkretaus reikalavimo apibrėžti „pagalbos schemą“ kitaip, nei ji apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punkte (60).

                     (92)

                     Vokietija taip pat teigia, kad su esama pagalba susijusiomis procedūromis siekiama apsaugoti ne privačių asmenų interesus, o teisėtus pagalbos gavėjų lūkesčius. Todėl nėra jokio konkretaus „skaidrumo įpareigojimo“ privačių asmenų atžvilgiu, kuris leistų jiems apginti savo teises.

               4.2.2.3.   Tikslai ir produktai bei paslaugos

                     (93)

                     Vokietijos teigimu, „HIS GmbH“ įgaliojimai ir veikla iš esmės nesikeitė. Be to, ji prieštarauja skundo pateikėjos teiginiui, kad „HIS GmbH“ įstatuose numatyti įgaliojimai labai platūs ir neaiškūs (žr. 51 konstatuojamąją dalį). Vokietijos tvirtinimu, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 82 konstatuojamojoje dalyje, įgaliojimai liko nepakitę, nes pirminiai įgaliojimai buvo platūs. Kitų suinteresuotųjų šalių, išskyrus skundo pateikėją ir dvi Italijos įmones, pateiktos pastabos taip pat patvirtina Vokietijos poziciją, kad „HIS GmbH“ įgaliojimai aukštųjų mokyklų duomenų apdorojimo srityje iš esmės liko nepakitę keturiasdešimt metų: parama aukštosioms mokykloms elektroninio duomenų apdorojimo bei informacinių technologijų srityje (61). Įstatuose numatyti įgaliojimai turėjo būti pakankamai platūs, kad paslaugas būtų galima pritaikyti prie kintančių poreikių. Kita vertus, formuluotė nebuvo pernelyg plati, nes užduotis „kurti procedūras aukštųjų mokyklų administravimui racionalizuoti ir dalyvauti šių procedūrų diegimo ir taikymo darbuose“ buvo skirta aukštųjų mokyklų administravimo veiklos procesams automatizuoti elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis. Akivaizdu, jog formuluotė nebuvo tokia plati, kad „HIS GmbH“ būtų galėjusi imtis kitokios veiklos nei EDA ir (arba) IT sričiai priskiriamų programinės įrangos produktų ir paslaugų teikimas aukštosioms mokykloms.

                     (94)

                     Kaip rodo apžvalga, „HIS GmbH“ IT produktai ir paslaugos metams bėgant išliko tokie pat, nors konkretūs moduliai turėjo būti pritaikyti prie pasikeitusių techninių ir organizacinių sąlygų ir spartėjančio automatizavimo. Dėl to teikiamų paslaugų ir produktų paskirtis ir turinys nesikeitė. Dėl argumento, kad „HIS GmbH“ produktai ir paslaugos neturėjo nieko bendra su jos produktais ir paslaugomis dešimtajame dešimtmetyje (t. y. nebuvo produktų asortimento tęstinumo), Vokietija aiškina, kad „HIS GmbH“ dar 1976 m. pasiūlė iki šiol naudojamus aukštosioms mokykloms skirtos pirmos ir iš dalies antros kartos programinės įrangos segmentus. Produktas SOS buvo siūlomas dar 1976 m. kaip HIS-SOS II. Siekdama įrodyti produktų portfelio tęstinumą, Vokietija pateikė 1976–2013 m. įvairioms aukštųjų mokyklų valdymo sritims skirtų produktų apžvalgą. Kai kurių produktų pavadinimai pasikeitė, tačiau pagrindinės jų funkcijos liko nepakitusios. Metinėse darbo programose buvo pažymima, kad HIS programinės įrangos pasiūla iš esmės nepakito; vis dėlto atskiri sprendimai buvo nuolat atnaujinami arba pertvarkomi pagal naujausius techninius standartus“ (žr. Jahresarbeitsprogramm/Wirtschaftsplan, 1995, p. 18).

                        2 lentelė

                        HIS IT produktų portfelis nuo įsteigimo 1976 m. iki 2013 m.

                                 Procesai

                                 HIS produktai ir technologijos

                                 1976

                                 1986

                                 1995

                                 2005

                                 2013

                                 Technologijos

                                 Pagrindiniai kompiuteriai, paketinis apdorojimas, magnetiniai diskai, COBOL, FORTRAN

                                 Mikrokompiuterių sistemos, dialogo ekrane apdorojimas, duomenų bazės, „Siemens BS/2000“, „Nixdorf 8860“, UNIX, 4GL, DOS, „Clipper“

                                 Asmeniniai kompiuteriai, ryšio duomenų bazės („Informix“), UNIX, „Informix 4GL“ (UNIX karta)
                                 Kliento ir serverio technologija su grafinėmis vartotojo sąsajomis, DOS, „Windows 3.1“, „Visual Basic“, „Clipper“ (GX karta)

                                 Kliento ir serverio technologija su grafinėmis vartotojo sąsajomis („Windows“ kliento programos, duomenų bazės serveris), ryšio duomenų bazės („Informix“, „Postgres“), „Visual Basic“, C++ (GX karta)
                                 Interneto technologijos, atvirojo kodo bibliotekos, savitarnos funkcijos, „Java Applets“, „Java Servlets“, „Java“ (QIS karta)

                                 Kliento ir serverio technologija („Windows“ kliento programos, duomenų bazės serveris), „Visual Basic“, C++ (GX karta)
                                 Atvirojo kodo bibliotekos, ryšio duomenų bazės („Informix“, „Postgres“), interneto technologijos, savitarnos funkcijos, atvirojo kodo bibliotekos, „Java Servlets“, trijų lygių architektūra, „Java“ (QIS karta ir „HISinOne“ karta)

                                 Stojimas ir priėmimas

                                 ZUL 8860

                                 HISZUL-UNIX

                                 ZUL-GX, QISZUL

                                 ZUL-GX, QISZUL, „HISconnect“, „HISinOne APP“ (*2)

                                 Studentų valdymas

                                 HIS-SOS II

                                 HISSOS (*1)

                                 HISSOS-UNIX, HISSOS-GX

                                 SOS-GX, QISSOS

                                 SOS-GX, QISSOS, „HISinOne STU“ (*2)

                                 Absolventų valdymas

                                 „HISinOne ALU“ (*2)

                                 Egzaminų administravimas

                                 HIS-POS

                                 HISPOS (*1), HISPOS-UNIX

                                 HISPOS-UNIX, HISPOS-GX

                                 POS-GX, QISPOS

                                 POS-GX, QISPOS, „HISinOne EXA“ (*2)

                                 Paskaitų administravimas

                                 HIS-LVS, HIS aukštosios mokyklos paskaitų tvarkaraštis

                                 HIS-LVS, HIS aukštosios mokyklos paskaitų tvarkaraštis

                                 HIS-LVS
                                 (HISSOS papildinys)

                                 HIS-LSF

                                 HIS-LSF, „HISinOne EXA“

                                 Žmogiškųjų išteklių ir etatų valdymas

                                 HIS-PVS II

                                 HISPVS II, HISPSA

                                 HISSVA-UNIX, HISSBS

                                 SVA, RKA, ZEB

                                 SVA-GX, QIS-SVA, RKA, QIS-RKA, ZEB, QIS-ZEB

                                 Biudžeto ir pinigų tvarkymas, išlaidų apskaita

                                 HISKAM, HIS išlaidų apskaitos modelis

                                 HISMBS (*1)

                                 HISMBS-
                                 UNIX, HIS-MBS (*1), HIS-
                                 KBS-UNIX,
                                 HISBES, HIS-RKA, HISBES-
                                 UNIX

                                 FSV-GX (BES,
                                 MBS, „WebMBS-3T“, „Fibu“, IVS,
                                 MAT, KBS), COB-
                                 GX, QIS-COB

                                 FSV-GX (BES,
                                 MBS, QISFSV-3T,
                                 FIBU, IVS, MAT, KBS), COB-GX,
                                 QIS-COB

                                 Įrenginių fondo, atsargų, objektų ir techninės priežiūros valdymas

                                 HISIVS, HIS-
                                 ANL, HISINT (*1)

                                 HISIVS-UNIX,
                                 HISIVS-GX,
                                 HISINT

                                 Materialiųjų išteklių tvarkymas

                                 HISMAT

                                 HISMAT, HISBEL-PC

                                 Statinių, patalpų ir pastatų tvarkymas

                                 HIS patalpų failas, įsk. pastatų failą

                                 HISBAU II, HIS-BAU DIA

                                 HISBAU-PC, HISRVL-PC

                                 HIS-BAU-GX

                                 HIS-BAU-GX

               4.3.   Priemonės yra leidžiama kompensacija už VESP

                     (95)

                     Vokietija laikosi nuomonės, kad švietimo ir mokslo užtikrinimas yra pripažintas VESP tikslas ir netgi prievolė. Priešingai, nei nustatyta sprendime pradėti procedūrą, aprūpinimas žmogiškaisiais, finansiniais ir organizaciniais ištekliais yra būtinas, kad būtų įvykdyti valstybės įsipareigojimai aukštojo mokslo srityje. Be to, pasiūla rinkoje vis dar nepakankama, nes nė vienas paslaugų teikėjas negali suteikti visų aukštosioms mokykloms reikalingų programinės įrangos paslaugų.

                     (96)

                     Įstatai ir darbo programa yra pakankamai išsamūs, kad būtų galima pavesti jas teikti. Darbo programoje aiškiai nurodyta, kad „HIS GmbH“ yra įgaliota aprūpinti aukštąsias mokyklas programinės įrangos produktais. Remiantis įstatais, „HIS GmbH“ tikslas, kaip teigiama kitame punkte, yra „kurti procedūras aukštųjų mokyklų administravimui racionalizuoti ir dalyvauti šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose“. Ši priemonė specialiai skirta aukštųjų mokyklų administravimo veiklos procesams automatizuoti elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis. Vokietija laikosi nuomonės, kad Komisija nustato per griežtus standartus dėl pavedimo akto tikrumo įrodymų (žr. sprendimo pradėti procedūrą 65 konstatuojamąją dalį).

                     (97)

                     Taigi Vokietija daro išvadą, kad kompensacija įmonei „HIS GmbH“ atitiko VESP nuostatas.

               4.4.   „HIS eG“ finansavimas/kliūčių įeiti į rinką susidarymas dėl HIS IT finansavimo

                     (98)

                     Vokietija pirmiausia nurodė, kad sprendime pradėti procedūrą abejonių dėl „HIS eG“, į kurią 2014 m. sausio mėn. buvo pertvarkyta „HIS GmbH“, nekilo. Todėl skundo pateikėjos pastabos šiuo klausimu nėra svarbios. 2012 m. lapkričio mėn. pradėjus diskusijas su Komisija dėl skundo, „HIS GmbH“ nebebuvo „rinkos dalyvė“ ir nebedalyvavo konkursuose.

                     (99)

                     Skundo pateikėjos pastabas dėl „HIS GmbH“ kainų politikos Vokietija apibūdino kaip prieštaringas, nes, viena vertus, skundo pateikėja skundžiasi dėl „HIS GmbH“ mažų kainų politikos, iškreipiančios konkurenciją (žr., pvz., 2013 m. gruodžio 18 d. skundo pateikėjos pastabas, p. 6), kita vertus, tvirtina, kad „HIS GmbH“ sutartyse nustatytos kainos viršija rinkos kainas (2013 m. gruodžio 18 d. skundo pateikėjos pastabos, p. 4).

                     (100)

                     Dėl argumento, jog dėl „HIS GmbH“ finansavimo atsirado kliūčių įeiti į rinką, Vokietija sutinka su keliomis suinteresuotosiomis šalimis, kurios mano, kad kliūčių įeiti į rinką nebuvo ir kad paslaugas reikėjo teikti, nes šioje srityje pasiūla rinkoje buvo ypač nepakankama (62).

               5.   PRIEMONIŲ VERTINIMAS

                     (101)

                     Komisija peržiūrėjo valstybės pagalbą (įskaitant tiesiogines dotacijas „HIS GmbH“ ir jos atleidimą nuo pelno mokesčio ir verslo mokesčio), kuria buvo subsidijuojamos „HIS GmbH“ IT paslaugos Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms ir iš dalies – Vokietijos privačioms aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms.

                     (102)

                     Kadangi sprendime pradėti procedūrą buvo nagrinėjamas pagalbos pobūdžio ir 1976–2013 m. nustatytų priemonių suderinamumas su vidaus rinka (žr. sprendimo pradėti procedūrą 103 konstatuojamąją dalį), Komisija daugiausia dėmesio skyrė priemonių šiuo laikotarpiu nagrinėjimui.

               5.1.   Valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

                     (103)

                     Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

                     (104)

                     Tam, kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, turi būti tenkinami visi šie kriterijai: a) ji turi būti finansuojama iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei; b) ji turi suteikti įmonei ekonominį pranašumą; c) šis pranašumas turi būti atrankinis ir d) ji turi iškraipyti arba gali iškraipyti konkurenciją taip, kad tai padarytų poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Jei bent vienas iš šių kriterijų netenkinamas, priemonė nėra valstybės pagalba.

               5.1.1.   Ar tiesioginės dotacijos yra pagalba?

         5.1.1.1.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

                     (105)

                     „HIS GmbH“ parama neabejotinai buvo valstybės ištekliai. Šias priemones taikė federalinė ir žemių Vyriausybės, jos buvo finansuojamos iš valstybės išteklių, nes dotacijos buvo teikiamos iš biudžeto; be to, dėl atleidimo nuo mokesčių sumažėjo valstybės mokestinės pajamos.

                     (106)

                     Kadangi sprendimą skirti finansavimą priėmė federalinė ir žemių Vyriausybės, priemonė aiškiai priskirtina valstybei.

               5.1.1.2.   „HIS GmbH“ teikiamų paslaugų ekonominis pobūdis

         5.1.1.3.   Paslaugos Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms

                     (107)

                     Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalba laikytina tik tokia pagalba, dėl kurios įmonė įgyja ekonominį pranašumą.

                     (108)

                     Pagal nusistovėjusią teismų praktiką įmonės sąvoką atitinka visi ekonominę veiklą vykdantys subjektai, nepaisant subjekto teisinio statuso ir to, kaip jis finansuojamas (63). Veikla, kurią vykdant tam tikroje rinkoje siūlomos prekės arba paslaugos, yra ekonominė veikla (64).

                     (109)

                     Vokietijos manymu, „HIS GmbH“ nebuvo įmonė, nes nevykdė jokios ekonominės veiklos ir savo veikla nesiekė gauti pelno. Įstatuose nustatytas „HIS GmbH“ tikslas buvo padėti Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms ir jų administracijoms racionaliai ir ekonomiškai atlikti mokslo ir studijų vykdymo užduotis. Pasak Vokietijos, šios bendrovės tikslas atitiko valstybės įsipareigojimą suteikti išsilavinimą, įskaitant įsipareigojimą aprūpinti aukštąsias mokyklas žmogiškaisiais, finansiniais ir organizaciniais ištekliais. Taigi „HIS GmbH“ teikė savo paslaugas neekonominiais tikslais ir nevykdė jokios ekonominės veiklos.

                     (110)

                     Teisingumo Teismas taip pat yra nusprendęs, kad „nustatydama ir išlaikydama tokią viešojo švietimo sistemą, kuri paprastai finansuojama iš viešojo biudžeto, o ne mokinių ar jų tėvų, valstybė neketina verstis veikla už užmokestį, o atlieka socialinę, kultūrinę ir švietimo funkciją savo visuomenės atžvilgiu“ (65).

                     (111)

                     Taigi tam tikra valstybinių aukštųjų mokyklų ir mokslinių tyrimų organizacijų veikla nėra ekonominė veikla, todėl nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį.

                     (112)

                     Remiantis Europos Sąjungos teismų praktika, veikla, kuri neatskiriama nuo viešųjų pareigų vykdymo, laikoma neekonomine veikla (66).

                     (113)

                     Sprendime pradėti procedūrą pateikti tokios veiklos pavyzdžiai (29 konstatuojamoji dalis) – įmonių duomenų rinkimas viešaisiais tikslais, remiantis įmonių deklaravimo pareiga.

                     (114)

                     Komisijos manymu, IT paslaugos, kurias „HIS GmbH“ teikia Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms, pakankamai panašios į tas, kurios nagrinėjamos Sprendime Compass-Datenbank, todėl jos yra esminė valstybės funkcijų Vokietijos valstybinio aukštojo mokslo sistemoje dalis.

                     (115)

                     Sprendimo Compass-Datenbank 41 punkte Teisingumo Teismas pažymėjo, kad nagrinėjama paslauga, kurią sudarė duomenų bazės priežiūra ir atitinkamų duomenų pateikimas visuomenei, buvo „nuo šių duomenų surinkimo neatskiriama veikla“, nes duomenų rinkimas būtų beprasmis, jei nebūtų duomenų bazės, kurioje su tais duomenimis galėtų susipažinti visuomenė.

                     (116)

                     Sprendime pradėti procedūrą, nurodant šį sprendimą ir Sprendimą SAT-Fluggesellschaft mbH, teigiama, jog norint parodyti glaudų ryšį tarp programinės įrangos paslaugų teikimo ir viešosios sutarties vykdymo būtina, kad „HIS GmbH“ veikla pagal savo pobūdį, tikslą ir jai taikomas taisykles (67) būtų tiesiogiai susijusi su šios paslaugos užduočių vykdymu (68).

                     (117)

                     Aptariama „HIS GmbH“ veikla, visų pirma specializuotų aukštosioms mokykloms skirtų programinės įrangos produktų ir susijusių paslaugų teikimas, atitinka reikalavimą dėl valstybinio aukštojo mokslo srityje vykdomos valstybės neekonominės veiklos pobūdžio, tikslo ir joms taikomų taisyklių atitikties susijusiai teismų praktikai.

                     (118)

                     Pirma, „HIS GmbH“ teikiamų paslaugų pobūdis yra glaudžiai susijęs su valstybės funkcija užtikrinti valstybinį aukštąjį mokslą, nes aukštosios mokyklos negali būti administruojamos be veiksmingos programinės įrangos. Todėl teikti programinės įrangos paslaugas buvo būtina, kad aukštosios mokyklos galėtų įvykdyti savo misiją, t. y. užtikrinti nemokamą valstybinį aukštąjį mokslą, kaip tik tuo tikslu ir buvo įsteigta ir veikė „HIS GmbH“.

                     (119)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys savo pastabose, pateiktose per oficialų tyrimą, pakartojo, kad „HIS GmbH“ produktai ir paslaugos buvo naudojami pagrindiniams aukštųjų mokyklų administravimo procesams vykdyti, kad jų funkcionalumas buvo būtina Vokietijos valstybinių aukštųjų mokyklų veikimo sąlyga ir todėl jie buvo labai svarbūs vykdant numatytą švietimo misiją (žr. šio sprendimo 35, 36, 37 ir 39 konstatuojamąsias dalis).

                     (120)

                     Šių programinės įrangos paslaugų teikimas nebuvo vien bendrojo pobūdžio paslauga (kaip antai nekilnojamojo turto nuoma ar išorės teisinių konsultacijų teikimas), nes ji turėjo būti pritaikyta konkretiems aukštųjų mokyklų poreikiams (žr. 36 konstatuojamąją dalį ir šio sprendimo 7 išnašą). Todėl galima pagrįstai manyti, kad be „HIS GmbH“ paslaugų Vokietijos valstybinės aukštosios mokyklos arba federalinės žemės būtų turėjusios pačios tenkinti aukštojo mokslo įstaigoms skirtos programinės įrangos kūrimo poreikius. „HIS GmbH“ įsteigimas ir veikimas buvo priemonė tenkinti šiuos pagrindinius Vokietijos valstybinių aukštųjų mokyklų funkcinius poreikius, patirtį ir žinias sutelkiant vienoje vietoje. Skundo pateikėjos paminėtas „Microsoft“ pavyzdys (žr. šio sprendimo 44 konstatuojamąją dalį) šios prielaidos nepaneigia, nes „Microsoft“ (tikėtina) už savo programinę įrangą ima rinkos kainą ir yra pasauliniu mastu veikiantis koncernas, kurio ryšys su Vokietijos valstybinėmis aukštosiomis mokyklomis yra kitoks nei „HIS GmbH“ atveju.

                     (121)

                     Be to, remiantis Europos Sąjungos teismų praktika, nebūtina įrodyti, kad „HIS GmbH“ pati atliko viešąją užduotį. Nė vienu iš panašių atvejų tokio reikalavimo nebuvo pateikta (69). Kita vertus, svarbu, kad veikla, nuo kurios neatskiriama „HIS GmbH“ veikla, remiama valstybės funkcija valstybinio aukštojo mokslo srityje.

                     (122)

                     Taip pat turėtų būti įvykdytas atitinkamoje teismų praktikoje (70) įtvirtintas reikalavimas, kad veikla „pagal jai taikomas taisykles“ turėtų būti susieta su valstybės neekonomine veikla valstybinio aukštojo mokslo srityje. Visai „HIS GmbH“ veiklai nebuvo taikomos tos pačios taisyklės ir teisės aktai, kurie buvo taikomi vykdant neekonominę federalinės ir žemių Vyriausybių veiklą valstybinio aukštojo mokslo srityje. Vis dėlto būtinas ryšys su viešųjų paslaugų teikimo sritimi matyti iš pagrindinių „HIS GmbH“ įstatų elementų. Įmonės teisinė forma (GmbH) buvo reikalinga dėl formalių teisinių priežasčių, nes federalinė ir žemių Vyriausybės negalėjo įsteigti HIS kaip kitos teisinės formos viešojo subjekto (71). Iš „HIS GmbH“ veiklos ir jos administravimo (72) matyti, kad ji buvo valdoma tarsi valstybinė įstaiga ir jos veikla jokiu būdu nebuvo siekiama pelno (ir šiuo atžvilgiu labai nesiskyrė nuo aukštųjų mokyklų). Galiausiai „HIS GmbH“ įstatų 2 straipsnyje nustatyta: „Bendrovės veiklos tikslas yra remti aukštųjų mokyklų ir jų administracijų pastangas racionaliai ir ekonomiškai vykdyti aukštojo mokslo įstaigos uždavinius.“ Todėl Komisija mano, jog šiuo atveju reikalavimas, kad „HIS GmbH“ veikla „pagal jai taikomas taisykles“ būtų susijusi su viešųjų ar neekonominių viešųjų užduočių vykdymu, tenkinamas.

                     (123)

                     Aptariamas atvejis yra panašus į bylą TenderNed (73), kurioje Bendrasis Teismas nusprendė, kad norint atsakyti į klausimą, ar TenderNed veikla buvo viešųjų pareigų vykdymo dalis, taip pat reikėjo išsiaiškinti, ar veiklos rūšys, pobūdis ir joms taikomos taisyklės yra susijusios su viešųjų funkcijų atlikimu.

                     (124)

                     Kalbant apie TenderNed veiklos pobūdį ir objektą, pirmosios instancijos teismas nustatė, jog Komisija teisingai nusprendė, kad TenderNed veikla yra „priemonė“, kurią naudodamos valdžios institucijos įvykdė savo teisinę pareigą laikytis Europos ir nacionalinių taisyklių, susijusių su viešaisiais pirkimais.

                     (125)

                     Sprendimas TenderNed suteikia papildomų įrodymų, kad „HIS GmbH“ programinės įrangos ir IT paslaugų tiekimas Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms buvo neekonominio pobūdžio.

                     (126)

                     Nors buvo įrodymų, leidžiančių manyti, kad aptariamas elektroninis pirkimas tik padėjo veiksmingai teikti paslaugą, susijusią su viešųjų užduočių vykdymu (žr. sprendimo 90 punktą), Bendrasis Teismas nusprendė, jog TenderNed teikiama paslauga yra neatskiriama nuo susijusios viešosios užduoties. Panašiai kaip ir Sprendime TenderNed, šiuo atveju rinkos dalyviai taip pat siūlo dalį „HIS GmbH“ teikiamų paslaugų. Vis dėlto, remiantis Bendrojo Teismo sprendimu TenderNed, valdžios institucijos galėjo geriausiai atlikti visą viešųjų pirkimų procesą naudodamos TenderNed paslaugas (sprendimo 90 punktas). Teismo teigimu, esamos komercinės platformos neatitiko valdžios institucijų viešųjų paslaugų tikslams pasiekti būtinų sąlygų atsižvelgiant į kainą, objektyvias kokybės charakteristikas, tęstinumą ir galimybę naudotis teikiamomis paslaugomis (sprendimo 107 punktas). Šie argumentai gali būti visapusiškai taikomi šiuo atveju. Pasak kelių suinteresuotųjų šalių, joks kitas aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos tiekėjas nesiūlė visų „HIS GmbH“ teikiamų paslaugų. Pati skundo pateikėja pripažįsta, kad privatūs paslaugų teikėjai siūlo tik dalį reikalingų aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos paslaugų (74).

                     (127)

                     Apibendrinant galima teigti, kad specializuotos skirtos programinės įrangos ir IT paslaugų teikimas Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms buvo neatskiriamas nuo jų neekonominės veiklos vykdymo – valstybinio aukštojo mokslo užtikrinimo, todėl buvo neekonominio pobūdžio.

               5.1.1.2.   Paslaugos privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms

                     (128)

                     Remiantis teismų praktika, juridinis asmuo gali būti laikomas įmone tik tam tikros savo veiklos dalies atžvilgiu, jei ši veikla laikytina ekonomine veikla (75).

                     (129)

                     Kaip minėta (žr. 72 konstatuojamąją dalį), Vokietija teigia, kad „HIS GmbH“ veikla, kurią ji vykdė parduodama programinę įrangą privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, nėra valstybės pagalba dėl šių priežasčių:

                                 a)

                                 tai buvo „pagalbinė veikla“, apibrėžta MTTPI sistemoje;

                                 b)

                                 šie „HIS GmbH“ veiklos naudos gavėjai yra daugiausia ekonominės veiklos nevykdantys subjektai;

                                 c)

                                 šios „HIS GmbH“ veiklos apskaita buvo vykdoma atskirai nuo programinės įrangos teikimo Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms apskaitos.

                     (130)

                     Jei ši veikla yra ekonominė veikla, bet koks su šia veikla susijęs pagalbos elementas būtų mažesnis už Reglamente (ES) Nr. 1407/2013 nustatytą de minimis viršutinę ribą.

                     (131)

                     Komisija nesutinka su argumentu, kad šis nedidelis pardavimas privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms yra pagalbinė veikla ir todėl joks viešasis šios veiklos finansavimas neturėtų būti laikomas pagalba, dėl toliau nurodytų priežasčių.

                     (132)

                     Vokietija nepakankamai įrodė, kad šiuo atveju yra taikytina sąvoka „pagalbinė veikla“ pagal MTTPI sistemą. Pavyzdžiui, Vokietija neįrodė, kad mažos apimties pardavimas yra veikla, kuri, kaip nurodyta MTTPI sistemos 20 punkte, yra tiesiogiai susijusi su mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veikimu ir yra jam reikalinga arba yra neatsiejamai susijusi su neekonomine pagrindine veikla (žr. 72 konstatuojamosios dalies f punktą ir 43 išnašą).

                     (133)

                     Dėl apskaitos atskyrimo svarbos Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad subjektas gali vykdyti kelių rūšių veiklą – ekonominę ir neekonominę, su sąlyga, jog vykdo atskirą finansavimo iš skirtingų šaltinių apskaitą, kad būtų išvengta kryžminio subsidijavimo rizikos, t. y. kad jo ekonominė veikla bus finansuojama iš viešųjų lėšų, kurias jis gauna neekonominei veiklai vykdyti (76). Vis dėlto, skirtingai nei „Escuelas Pías“ atveju, viešoji parama šioje byloje buvo susijusi su visa „HIS GmbH“, kuriai buvo suteikta pagalba, veikla. Todėl atskira „HIS GmbH“ pardavimo privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms apskaita nerodo, kad tai nėra ekonominė veikla.

               5.1.2.   Atrankinis pranašumas, konkurencijos iškraipymas ir dotacijų poveikis prekybai

                     (134)

                     Kaip nurodyta 127 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad „HIS GmbH“ teikdama programinės įrangos paslaugas Vokietijos valstybinėms aukštosioms mokykloms veikė ne kaip įmonė. Vis dėlto, atsižvelgdama į kitus valstybės pagalbos kriterijus, Komisija mano, kad tiesioginės dotacijos, suteiktos nuo 1976 m. iki 2013 m., būtų galėjusios suteikti atrankinį pranašumą „HIS GmbH“. Jei „HIS GmbH“ būtų veikusi kaip įmonė, IT paslaugos iš esmės būtų galėjusios būti teikiamos ir kitose valstybėse narėse arba kitų valstybių narių įmonių, todėl priemonės būtų galėjusios iškreipti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

                     (135)

                     Kadangi „HIS GmbH“ buvo įmonė, užsiimanti ekonomine veikla, nes pardavė savo produktus privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, priemonė buvo naudinga ir šiai veiklai ir suteikė įmonei atrankinį ekonominį pranašumą prieš kitas įmones, kurios teikė panašias paslaugas neturėdamos tokio pranašumo. Be to, „HIS GmbH“ dėl to, kad valstybinėms aukštosioms mokykloms skirti jos produktai buvo finansuojami valstybės lėšomis, nereikėjo siekti pelno, todėl ji galėjo siūlyti savo paslaugas vien padengdama išlaidas. Kadangi šios paslaugos iš esmės galėjo būti teikiamos ir kitose valstybėse narėse arba kitų valstybių narių įmonių, priemonės galėjo iškreipti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

                     (136)

                     Todėl tiesioginės dotacijos, kurios galėjo būti naudingos „HIS GmbH“ parduodant programinę įrangą privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, buvo valstybės pagalba.

               5.1.3.   Ar atleidimas nuo mokesčių yra pagalba?

                     (137)

                     Komisija pažymi, kad oficialaus tyrimo etape skundo pateikėja nepateikė jokių argumentų dėl „HIS GmbH“ atleidimo nuo mokesčių laikotarpiu iki 2013 m. gruodžio 31 d. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą ji neužsiminė apie atleidimą nuo mokesčių. Argumentai dėl atleidimo nuo mokesčių buvo pateikti kaip atskiras skundo elementas, susijęs tik su 2014 m. pasikeitusiu HIS statusu (77). Tačiau galima valstybės pagalba „HIS eG“ nėra šio sprendimo objektas, nes ji nepatenka į sprendimo pradėti procedūrą taikymo sritį.

                     (138)

                     Sprendime pradėti procedūrą Komisija negalėjo atmesti galimybės, kad „HIS GmbH“ galėjo būti suteiktas atrankinis pranašumas, todėl ji pabrėžė, jog atrankinio pranašumo vertinimas priklauso nuo to, ar „HIS GmbH“ yra įmonė, ar ne (žr. sprendimo pradėti procedūrą 52 ir 53 konstatuojamąsias dalis). Kadangi Komisija negali atmesti galimybės, kad „HIS GmbH“, parduodama savo produktus privačioms Vokietijos aukštosioms mokykloms ir užsienio aukštosioms mokykloms, vykdė ekonominę veiklą (žr. 133 konstatuojamąją dalį), negalima atmesti tikimybės, kad aptariamos mokestinės priemonės buvo atrankinės.

                     (139)

                     Be to, šios paslaugos iš esmės galėjo būti teikiamos kitose valstybėse narėse arba kitų valstybių narių įmonių, todėl priemonės galėjo iškreipti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi „HIS GmbH“ taikytos mokestinės priemonės gali būti laikomos valstybės pagalba.

               5.2.   Esama pagalba

                     (140)

                     Komisija mano, kad jeigu 1976–2013 m. laikotarpiu „HIS GmbH“ suteiktos tiesioginės dotacijos buvo valstybės pagalba, dėl toliau nurodytų priežasčių jos laikytinos esama pagalba. Komisija mano, kad jei aptariamos mokestinės priemonės buvo valstybės pagalba (žr. 139 konstatuojamąją dalį), jos taip pat laikytinos esama pagalba (78) dėl toliau nurodytų priežasčių.

                     (141)

                     Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 (79) 1 straipsnio b punkto v papunktį pagalba yra esama pagalba, jei galima nustatyti, kad jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi, ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeista.

                     (142)

                     Esamai pagalbai taikoma teisinė apsauga, išskyrus atvejus, kai Komisija nustato (80), kad ji nesuderinama su vidaus rinka, ir nurodo būsimas tikslines priemones, kurių reikia imtis (žr. SESV 108 straipsnio 1 dalį (81) ir Reglamento (ES) 2015/1589 (82) 22 straipsnį).

                     (143)

                     Norint nustatyti, ar aptariamos priemonės (žr. 13 konstatuojamąją dalį) yra esama pagalba, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunkčio pirmame sakinyje, pirmiausia reikia įsitikinti, kad, valstybei pradėjus teikti lėšas „HIS GmbH“, nebuvo aptariamų produktų ir paslaugų rinkos.

                     (144)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija pirmiausia nagrinėja, ar pradėjus teikti institucinę paramą 1976 m. egzistavo aukštųjų mokyklų duomenų elektroninio apdorojimo (aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos) rinka. Tada ji tiria, ar dėl vėlesnių pakeitimų nepasikeitė pradinės priemonės esmė. Tokie pakeitimai galėtų būti susiję su pranašumo pobūdžiu arba finansavimo šaltiniu, pagalbos paskirtimi ar teisiniu pagrindu, gavėjais arba gavėjų veiklos sritimi. Dėl jų visa esama pagalba taptų nauja pagalba.

               5.2.1.   1976 m. nebuvo aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos rinkos

                     (145)

                     Komisija mano, jog skundo pateikėja negalėjo įrodyti, kad „HIS GmbH“ produktų, t. y. jos EDA ir (arba) IT produktų ir paslaugų (83) aukštosioms mokykloms administruoti, rinka jau egzistavo, kai 1976 m. buvo pradėtos taikyti aptariamos priemonės, įskaitant mokestines priemones. Savo pastabose didžioji dauguma aukštųjų mokyklų palaikė Vokietijos argumentą, kad aukštųjų mokyklų administravimo programinės įrangos rinka susiformavo maždaug prieš 12–14 metų ir kad tokia rinka galėjo pradėti egzistuoti ne anksčiau kaip 1993 m. Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad nors jau kurį laiką buvo tiekėjų, galėjusių pasiūlyti bent dalį aukštosioms mokykloms reikalingų taikomųjų administravimo programų, visų aukštosioms mokykloms administruoti skirtų EDA ir IT produktų ir paslaugų rinkos nebuvo. Anot jų, be „HIS GmbH“, nė viena įmonė nesiūlo viso „HIS GmbH“ produktų ir paslaugų asortimento (žr. 38 konstatuojamąją dalį).

                     (146)

                     Skundo pateikėjos 2012 m. teiginiai, kad „iki 2000 m. buvo <...> tik HIS GX (84) programinė įranga“ ir „pokyčiai per pastaruosius septynerius [išskirta tik čia] metus“ [rodo], jog privačios programinės įrangos įmonės geba ir yra pasiruošusios visoms suinteresuotoms aukštosioms mokykloms pateikti modernius integruotus specializuotus administravimo sprendimus“ (85), taip pat jos spekuliacinio pobūdžio teiginiai, kad aštuntajame dešimtmetyje vietos ir užsienio įmonės būtų galėjusios pasiūlyti [išskirta tik čia] aukštosioms mokykloms reikalingą programinę įrangą (86) (žr. 2016 m. balandžio 4 d. skundo pateikėjos pastabas, p. 4 ir 53 konstatuojamąją dalį), Komisijos nuomone, įrodo, kad 1976 m. Vokietijoje nebuvo aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos rinkos. Todėl Komisijos abejonės dėl tokios rinkos egzistavimo 1976 m. buvo išsklaidytos.

                     (147)

                     Komisija mano, kad aukštųjų mokyklų administravimo EDA ir (arba) IT produktų ir paslaugų, skirtų Vokietijos aukštojo mokslo sistemai, pokyčiai yra susiję su vidaus rinkos vystymusi, nurodytu Procedūrų reglamento 1 straipsnio b punkto v papunktyje (žr. sprendimo pradėti procedūrą 91 konstatuojamąją dalį). Šią išvadą pagrindžia daugybė pateiktų pastabų (be kita ko, Vokietijos) dėl sprendimo pradėti procedūrą, kuriose teigiama, kad tam tikru metu per pastaruosius vieną tris dešimtmečius susiformavo atitinkama bent jau kai kurių Vokietijos aukštosioms mokykloms skirtų programinės įrangos paslaugų sričių rinka (žr. 38 ir 65 konstatuojamąsias dalis).

               5.2.2.   Nebuvo reikšmingų priemonių pakeitimų

                     (148)

                     Jei 1976–2013 m. laikotarpiu priemonės iš tikrųjų tapo valstybės pagalba, būtina išsiaiškinti, ar jos buvo iš esmės pakeistos taip, kad taptų nauja pagalba.

                     (149)

                     Pagal Sprendimą Gibraltaro Vyriausybė/Komisija ne dėl kiekvieno esamos pagalbos pakeitimo ji tampa nauja pagalba. Remiantis tuo sprendimu, pradinė schema tampa nauja pagalbos schema tik tuo atveju, jeigu pakeitimas daro poveikį tikrajai pradinės schemos esmei (87). Pagalbos schemos pakeitimai yra esminiai, jei pasikeitė tokie pagrindiniai aspektai kaip finansavimo būdas, finansavimo šaltinis, teisinis pagrindas, tikslas ar pagalbos gavėjai (88).

                     (150)

                     Komisija pažymi, kad jos abejonės dėl reikšmingų HIS finansavimo pakeitimų 1976–2013 m. laikotarpiu (žr. sprendimo pradėti procedūrą 90, 92 ir 93 konstatuojamąsias dalis) buvo išsklaidytos. Priemonių pobūdis, finansavimo šaltinis, teisinis pagrindas, paramos tikslai ir gavėjų grupė nuo šių priemonių taikymo pradžios nepasikeitė dėl toliau išdėstytų priežasčių.

               5.2.2.1.   Finansavimo būdas

                     (151)

                     Sprendime Namur-Les Assurances du Crédit SA Teisingumo Teismas yra išaiškinęs taip: „Naujos pagalbos skyrimo ar esamos pagalbos pakeitimo negalima vertinti pagal pagalbos mastą ar ypač pagal jos finansinį dydį kuriuo nors įmonės veiklos laikotarpiu, jei pagalba teikiama pagal ankstesnes teisines nuostatas, kurios išliko nepakitusios“ (89). Komisija pažymi, kad pagal kelis Komisijos sprendimus dėl transliuotojų (90) dėl pagalbos sumos padidėjimo pagalba iš esmės nesikeičia, jei ji didėja proporcingai atitinkamų tos pačios veiklos išlaidų padidėjimui.

                     (152)

                     Vokietija patvirtina, kad nominali tiesioginės valstybės paramos suma padidėjo labai menkai (nuo 2 527 000 DM 1976 m. iki 6 981 000 DM 2001 m. ir 4 230 000 EUR 2013 m.), o skirtumus lėmė trūkstamų lėšų finansavimas dėl didėjančio studentų skaičiaus ir infliacijos.

                     (153)

                     Komisija mano, kad finansavimo būdas iš esmės nepasikeitė. Pirma, nepasikeitė finansavimo forma: tiesioginės dotacijos ir atleidimas nuo pelno ir verslo mokesčių. Antra, finansavimo skiriant tiesiogines dotacijas mastas iš esmės nepasikeitė. 1976–2013 m. tiesioginės dotacijos iš viso padidėjo maždaug 2,9 karto. Tuo pačiu laikotarpiu studentų skaičius padidėjo daug labiau. 1976–1977 m. Vokietijoje mokėsi 872 125 studentai (91); 2013–2014 m. šis skaičius buvo trigubai didesnis: 2 616 881 (92). 2013 m. kainos Vokietijoje buvo 2,3 karto didesnės nei 1976 m. (93) Remdamasi šia informacija, Komisija pažymi, kad finansavimo pobūdis ir dydis iš esmės nepasikeitė, nes studentų skaičius išaugo gerokai daugiau nei tiesioginių dotacijų „HIS GmbH“ veiklai mastas (taip pat atsižvelgiama į infliacijos lygį Vokietijoje 1976–2014 m. laikotarpiu).

                     (154)

                     „Finansavimo“ atleidžiant nuo mokesčių dydis reikšmingai nesikeitė, nes „HIS GmbH“ mokestinė našta, kaip teigia Vokietija 2016 m. pastabose (žr. 79 konstatuojamąją dalį), pagal Pelno mokesčio įstatymą ir pagal Verslo mokesčio įstatymą būtų buvusi lygi nuliui, jei „HIS GmbH“ būtų turėjusi šiuos mokesčius mokėti.

               5.2.2.2.   Finansavimo šaltinis ir finansavimo būdas, teisinis pagrindas

                     (155)

                     Komisija mano, kad finansavimo skiriant tiesiogines dotacijas šaltinis, pobūdis ir teisinis pagrindas per visą laikotarpį išliko tas pats: lėšos buvo gaunamos iš federalinio biudžeto ir federacinių žemių biudžetų. Aukštųjų mokyklų dalies nuo viso finansavimo padidėjimas (nuo 35,7 % iki 74,1 %) nėra esminis finansavimo pokytis dėl toliau nurodytų priežasčių. Pirma, kaip paaiškinta ankstesniame skirsnyje, nominalus „valstybės“ finansavimo mastas, tiksliau, valstybės pagalbos dalis, išliko toks pats. Antra, nuo 1976 m. teisiniu pagrindu buvo numatyta, kad prireikus finansavimą galėtų papildyti pajamos. Todėl Komisija nesutinka su skundo pateikėja, kad finansavimo būdas nuolat keitėsi. Atitinkama įstatų formuluotė bėgant metams nepasikeitė: „Akcininkai suteikia bendrovei lėšų, reikalingų įstatuose nustatytoms pareigoms vykdyti, jei neatsiranda nuosavų pajamų“ (94). Be to, Sprendime Namur Les Assurances du Crédit SA (žr. 151 konstatuojamąją dalį) Teisingumo Teismas nurodo, kad tokius pagalbos schemos pakeitimus leidžiama daryti tol, kol nesikeičia nuostatos dėl pagalbos.

                     (156)

                     Komisija nesutinka su skundo pateikėja, kad finansavimo būdas pasikeitė, nes tai buvo įvairaus dydžio dotacijos (žr. 51 konstatuojamąją dalį). Komisija mano, kad tiesioginės dotacijos sudarė esamos pagalbos schemą ir nebuvo atskiros metinės tiesioginės dotacijos. Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio d punkte nustatyta, kad „pagalbos schema – bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms netaikant kitų įgyvendinimo priemonių galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba“ (išskirta tik čia).

                     (157)

                     Remdamasi tiesioginio finansavimo ypatybėmis ir „HIS GmbH“ taikytomis mokestinėmis priemonėmis, Komisija mano, kad tai yra pagalbos schema, nes teisinis pagrindas yra „schema, pagal kurią <...> įmon[ei] [ne]gal[ėjo] būti suteikta pagalba neribotam laikui ir <...> neriboto dydžio“. Pagalbai suteikti nereikėjo kitų įgyvendinimo priemonių.

                     (158)

                     Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad tiesioginės metinės subsidijos buvo de facto esamos pagalbos schema ir kad finansavimo dydis, būdas ir šaltinis iš esmės nesikeitė, remiantis atitinkama teismo praktika (Sprendimas Gibraltaro Vyriausybė/Komisija ir Sprendimas Namur-Les Assurances du Crédit) ir 2008 m. vasario 27 d. Komisijos sprendimu C (2008) 725 galutinis, SA.21395 E8/2006 (ex CP 110/2004 ir CP 126/2004) – Belgija, visuomeninio transliuotojo VRT finansavimas.

                     (159)

                     Kadangi įstatuose teisinis pagrindas visą laikotarpį liko nepakitęs (žr. 155 konstatuojamąją dalį), Komisija mano, kad tiesioginių dotacijų teisinis pagrindas nebuvo iš esmės pakeistas.

                     (160)

                     Komisijos manymu, mokesčių lengvatų teisinis pagrindas iš esmės nepasikeitė. Pirma, formuluotė, kuria remiantis įstatuose buvo nustatytas visuomenei naudingas tikslas, bėgant metams nepakito: „Bendrovės veikla siekiama tik bendro viešojo intereso tikslų“, apibrėžtų mokesčių nuostatose dėl bendro viešojo intereso tikslų (95).

                     (161)

                     Antra, nuo „HIS GmbH“ įsteigimo 1976 m. sausio 1 d. teisės aktai, kuriais grindžiamas atleidimas nuo mokesčių, nepasikeitė arba nesikeitė iš esmės (96). Atleidimo nuo mokesčių teisinis pagrindas buvo Pelno mokesčio įstatymas, Verslo mokesčio įstatymas ir Mokesčių kodeksas. Pasak Vokietijos, atleidimas nuo mokesčių (Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnis ir Verslo mokesčio įstatymo 3 straipsnis) siejamas su Mokesčių kodekso 51 ir paskesniais straipsniais (žr. 78 konstatuojamąją dalį ir 46, 47 ir 48 išnašas). Mokesčių kodekso 52 straipsnyje nurodytos dvi veiklos rūšys, kurios pagal įstatymą laikomos ne pelno veikla: mokslo ir mokslinių tyrimų rėmimas (52 straipsnio 1 dalis) ir visuomenės švietimo ir profesinio ugdymo rėmimas (52 straipsnio 7 dalis). Pagal dabartinės redakcijos taikytinus teisės aktus nagrinėjamas atleidimas nuo mokesčių nustatytas Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnyje ir Verslo mokesčio įstatymo 3 straipsnyje, siejamuose su Mokesčių kodekso 52 straipsniu.

                     (162)

                     Dėl klausimo, ar taikomi mokesčių įstatymai galiojo „HIS GmbH“ įsteigimo metu ir, jei taip, kokia forma, Komisija padarė tokią išvadą: 1976 m. Pelno mokesčio įstatyme jau buvo nuostata dėl pelno nesiekiančių organizacijų atleidimo nuo pelno mokesčio. Pagal 1965 m. gegužės 24 d. redakcijos įstatymo 4 straipsnio 1 dalies 6 punktą (97) nuo pelno mokesčio atleidžiami „juridiniai asmenys, asmenų grupės ir turtas, kurie pagal įstatus, steigiamuosius dokumentus ar kitokį statutą ir realų valdymą tiesiogiai siekia tik religinių, viešąjį poreikį tenkinančių ar labdaros tikslų“. Tai beveik tokia pat formuluotė kaip ir dabartiniuose įstatuose (žr. 46 išnašą).

                     (163)

                     2013 m. Verslo mokesčio įstatyme buvo beveik identiška lengvata kaip ir 1965 m. gegužės 25 d. redakcijos 3 straipsnio 6 dalyje (98). Taigi mokesčių lengvatos jau galiojo „HIS GmbH“ įsteigimo metu.

                     (164)

                     Pirmoji Mokesčių kodekso redakcija buvo priimta 1976 m. kovo 23 d., praėjus maždaug trims mėnesiams po „HIS GmbH“ įsteigimo. Turbūt dėl to „HIS GmbH“ 1976–1977 m. įstatuose nurodomas prieš Mokesčių kodeksą galiojęs 1953 m. gruodžio 24 d. Įgyvendinimo teisės aktas dėl ne pelno veiklos apmokestinimo.

                     (165)

                     1953 m. gruodžio 24 d. Įgyvendinimo teisės aktu dėl ne pelno veiklos apmokestinimo įgyvendinami 1934 m. spalio 16 d. Mokesčių suderinimo įstatymo 17–19 straipsniai (99). 1934 m. įstatymo 17 straipsnyje „mokslas“ ir „švietimas“ aiškiai nurodyti kaip reikalavimus atitinkanti ne pelno veikla (100). Taigi 1934 m. įstatyme, kaip ir 1953 m. Įgyvendinimo teisės akte dėl ne pelno veiklos apmokestinimo, nustatyta, kad, kol įsigalios Mokesčių kodeksas, nuo mokesčių atleidžiamos organizacijos, vykdančios ne pelno veiklą, pavyzdžiui, švietimo rėmimą (101).

                     (166)

                     Atsižvelgdama į šią tęstinę įstatymų ir kitų teisės aktų, kuriuose aiškiai nurodomos aptariamos mokesčių lengvatos, grandinę, Komisija daro išvadą, kad teisinis pagrindas išliko toks pat, kaip nurodyta Komisijos sprendime C (2008) 725 galutinis, SA.21395 E 8/2006 (ex CP 110/2004 ir CP 126/2004) – Belgija, visuomeninio transliuotojo VRT finansavimas, ir Bendrojo Teismo sprendime Gibraltaro Vyriausybė/Komisija.

               5.2.2.3.   Valstybės paramos ir subsidijuojamų produktų bei paslaugų tikslai

                     (167)

                     Komisijos manymu, „HIS GmbH“ veikla išliko tokia pati. Sprendimo pradėti procedūrą 82 konstatuojamojoje dalyje ji pareiškė, kad valstybės paramos tikslas – parama aukštosioms mokykloms, ypač elektroninio duomenų tvarkymo ir informacinių technologijų srityje, nepasikeitė. Vokietijos poziciją, kad „HIS GmbH“ veikla, remiama valstybės lėšomis, keturiasdešimt metų išliko nepakitusi, patvirtino pastabų pateikusios suinteresuotosios šalys (žr. šio sprendimo 36 punktą).

                     (168)

                     Komisija pažymi, kad 1976–1977 m. įstatuose vartota veiklos tikslo formuluotės skyrėsi nuo vėlesnių metų įstatų, tačiau tie skirtumai buvo tik kalbiniai. 1976–1977 m. įstatuose „HIS GmbH“ tikslas buvo išreikštas taip: „a) informacinių sistemų, skirtų aukštojo mokslo sprendimų priėmimo pagrindams ir aukštųjų mokyklų racionalizavimo procedūroms sukurti, kūrimas ir plėtojimas; b) patariamasis vaidmuo diegiant ir taikant informacines sistemas.“ Vėlesniais metais formuluotė buvo šiek tiek pakeista: „Bendrovės veiklos tikslas yra remti aukštųjų mokyklų ir jų administracijų pastangas racionaliai ir ekonomiškai vykdyti aukštojo mokslo įstaigos uždavinius. To siekiama a) kuriant procedūras aukštojo mokslo įstaigų administravimui racionalizuoti ir dalyvaujant šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose; <...> d) teikiant informaciją ir organizuojant informacijos mainus.“ Komisija mano, kad abi formuluotės yra plačios, tačiau jose daugiausia dėmesio skiriama elektroninių duomenų tvarkymui. Įstatuose įgaliojimai turėjo būti suformuluoti pakankamai plačiai, kad paslaugas būtų galima pritaikyti prie pasikeitusių techninių reikalavimų. Kita vertus, formuluotė nebuvo per plati, nes uždavinys „kurti procedūras aukštųjų mokyklų administravimui racionalizuoti ir dalyvauti šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose“ negali būti aiškinamas taip, tarsi „HIS GmbH“ galėtų vykdyti kitą veiklą nei EDA ir (arba) IT produktų ir paslaugų teikimas.

                     (169)

                     Kalbant apie „HIS GmbH“ produktus ir paslaugas metams bėgant, Komisija mano, jog vykdant oficialią tyrimo procedūrą Vokietijos pateikta produktų apžvalga (žr. 94 konstatuojamąją dalį) ir tai, kad kai kurių produktų ankstyvosios versijos buvo pasiūlytos jau 1976 m., yra pakankamas „HIS GmbH“ produktų asortimento tęstinumo metams bėgant įrodymas.

                     (170)

                     Todėl Komisija daro išvadą, kad valstybės lėšomis finansuojama „HIS GmbH“ veikla nagrinėjamuoju laikotarpiu reikšmingai nepasikeitė.

               5.2.3.   Išvados dėl valstybės paramos „HIS GmbH“ 1976–2013 m. laikotarpiu

                     (171)

                     Priemonės, kurias 1976–2013 m. laikotarpiu Vokietija taikė „HIS GmbH“, jeigu laikytinos valstybės pagalba, yra esama pagalba, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje.

                     (172)

                     Kadangi „HIS eG“ 2014 m. ir vėliau taikytos priemonės nepatenka į sprendimo pradėti procedūrą taikymo sritį (sprendimo pradėti procedūrą 16 konstatuojamoji dalis), jos šiame sprendime nenagrinėjamos.

               6.   IŠVADA

                     (173)

                     Todėl Komisija konstatuoja, kad sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės yra išsklaidytos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Priemonės, kurias Vokietija 1976–2013 m. laikotarpiu taikė „Hochschul-Informationssystem GmbH“, jeigu laikytinos valstybės pagalba, yra esama pagalba, apibrėžta Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

            Priimta Briuselyje 2019 m. rugsėjo 20 d.

                  Komisijos vardu

               Margrethe VESTAGER

                  Komisijos narė

            (1)  OL C 85, 2016 3 4, p. 6.

            (2)  OL C 85, 2016 3 4, p. 6.

            (3)  „HIS GmbH“ akcininkų ir finansavimo struktūra atitiko Vokietijos aukštųjų mokyklų finansavimo principą, pagal kurį taikomas pasidalijamasis modelis: pagal Pagrindinio Įstatymo (Vokietijos konstitucijos) 30 straipsnį valstybės švietimo ir mokslo uždavinių vykdymas iš esmės perduotas žemėms; federalinė Vyriausybė finansuoja aukštąsias mokyklas tik tam tikrais atvejais.

            (4)  2014 m. sausio 28 d.„HIS GmbH“ buvo pertvarkyta į kooperatyvą („HIS eG“), kurio pajininkės yra ir valstybinės aukštosios mokyklos.

            (5)  Pagal įstatų 3 straipsnio 1 dalį bendrovės veikla siekiama tik bendro viešojo intereso tikslų, apibrėžtų Mokesčių kodekso (Abgabenordnung, AO) skirsnyje „Tikslai, kuriems taikomos mokesčių lengvatos“.

            (6)  Įstatų (2000 m.) 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Bendrovės veiklos tikslas yra remti aukštųjų mokyklų ir jų administracijų pastangas racionaliai ir ekonomiškai vykdyti aukštojo mokslo įstaigos uždavinius. To siekiama a) kuriant procedūras aukštojo mokslo įstaigų administravimui racionalizuoti ir dalyvaujant šių procedūrų diegimo ir pritaikymo darbuose; b) atliekant tyrimus ir ekspertizę sprendimų priėmimo kriterijams suformuluoti; c) rengiant aukštųjų mokyklų pastatų statybos pagrindus; d) teikiant informaciją ir organizuojant informacijos mainus.“ Šios dalies a ir d punktai yra tiesiogiai susiję su aukštųjų mokyklų IT sistemomis, programinės įrangos kūrimu ir palaikymu.

            (7)  Programinė įranga „HISinOne“ yra techniškai ir funkciškai integruota, saityno technologijų pagrindu veikianti aukštųjų mokyklų valdymo sistema, skirta visoms bet kokio tipo ir dydžio aukštųjų mokyklų procedūroms ir struktūroms. Ji buvo sukurta kaip aukštųjų mokyklų strateginio valdymo IT sprendimas ir, įtraukiant pavyzdinius modelius bei procesus, iš anksto sukonfigūruota įvairių tipų Vokietijos aukštosioms mokykloms, atsižvelgiant į kiekvienos žemės reikalavimus. Ši programinė įranga padeda studentams planuoti savo studijas, taip pat ja naudojasi aukštųjų mokyklų egzaminavimo centrai, personalo valdymo skyriai, absolventų skyriai ar studentų sekretoriatai.

            (8)  Vokietija savo atsakyme į sprendimą pradėti procedūrą patvirtino, kad bažnyčiai priklausančios aukštosios mokyklos yra prilyginamos valstybinėms.

            (9)  1965 m. gegužės 24 d. Pelno mokesčio įstatymo (vok. Körperschaftsteuergesetz) nauja redakcija, paskelbta Bundesgesetzblatt, 1965 m., I d., Nr. 24, išleistas 1965 m. birželio 11 d., Nr. 24, I, p. 449.

            (10)  1965 m. gegužės 25 d. Verslo mokesčio įstatymo (vok. Gewerbesteuergesetz) nauja redakcija, paskelbta Bundesgesetzblatt, 1965 m., I d., Nr. 24, išleistas 1965 m. birželio 11 d., Nr. 24, I, p. 458.

            (11)  Skundo pateikėjos teigimu, „HIS GmbH“ gaunamų tiesioginių dotacijų dydis įvairiais metais skyrėsi: 2011 m. siekė apie 9,2 mln. EUR, 2010 m. –8,6 mln. EUR, o 2008 m. –8,2 mln. EUR. Šias sumas kasmet „HIS GmbH“ išmokėdavo federalinės ir federacinių žemių institucijos.

            (12)  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9). Pagal 1 straipsnio b punkto v papunktį priemonės, kurios jų patvirtinimo metu nebuvo pagalba, gali ja tapti vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi.

            (13)  Žr. 19 konstatuojamąją dalį.

            (14)  Sprendimo pradėti procedūrą 38 konstatuojamojoje dalyje pacituoti 2014 m. liepos 16 d. Bendrojo Teismo sprendimo Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisija, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676‚ 70–74 punktai, pagal kuriuos faktas, kad veikla priskiriama valstybinės vidaus organizacijos veiklos sričiai, nereiškia, jog ji nėra ekonominė veikla. Šiame sprendime Bendrasis Teismas konstatavo, kad tai, ar valstybė veikia tiesiogiai per viešojo administravimo įstaigą, ar per kitą specialųjį subjektą, neturi įtakos konkurencijos taisyklių taikymui šiai veiklai. Teismas taip pat nurodė, kad tokia įstaiga vykdo ekonominę veiklą, jei ta veikla iš esmės gali būti vykdoma atviroje rinkoje, su sąlyga, kad rinka pagal susijusios valstybės narės teisės aktus nėra visiškai uždara konkurencijai.

            (15)  Sprendimo pradėti procedūrą 29 konstatuojamoji dalis, kurioje cituojamas 2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 41 punktas.

            (16)  Sprendimo pradėti procedūrą 28 konstatuojamoji dalis, kurioje cituojamas 1994 m. sausio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimo SAT Fluggesellschaft mbH/Eurokontrolė, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, 30 punktas.

            (17)  Sprendimo pradėti procedūrą 29 konstatuojamoji dalis, kurioje cituojami 2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 40 ir 41 punktai.

            (18)  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Altmark Trans GmbH, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 89 ir 90 punktai.

            (19)  2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

            (20)  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1).

            (21)  Žr. 7 išnašą.

            (22)  1989 m. gruodžio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Italija, C-3/88, ECLI:EU:C:1989:606, 13 punktas.

            (23)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 29 konstatuojamąją dalį.

            (24)  2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank/Austrija, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 41 punktas.

            (25)  2014 m. birželio 16 d. Bendrojo Teismo sprendimo Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisija, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676, 71 punktas.

            (26)  2015 m. lapkričio 26 d. Bendrojo Teismo sprendimas Ispanija/Komisija, T-461/13, ECLI:EU:T:2015:891.

            (27)  2002 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Aéroport de Paris/Komisija, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, 79 punktas.

            (28)  2013 m. gegužės 2 d. Komisijos sprendimas C(2013) 2361 final, SA.25745 (2013/NN) (ex CP 11/2008) – Vokietija – Nacionalinė aukcionų nemokumo bylose interneto svetainė (portalas ZVG) (OL C 167, 2013 6 13, p. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247954/247954_1433360_92_2.pdf.

            (29)  2009 m. sausio 28 d. Komisijos sprendimas C(2009) 211 galutinis, SA.26572 (N 467/08) – Portugalija – AWARE-P programa (OL C 106, 2009 5 8, p. 21). http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/227527/227527_946839_29_1.pdf

            (30)  2017 m. rugsėjo 28 d. Bendrojo Teismo sprendimas Aanbestedingskalender ir kt./Komisija, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675.

            (31)  Taip pat žr. 2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą (COM (2007)725 galutinis, p. 4): „<...> sprendimas dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų pobūdžio ir srities iš esmės yra tinkamo lygmens valstybės institucijų atsakomybė. Valstybės institucijos gali nuspręsti teikti paslaugas pačios arba jas patikėti kitiems viešiesiems ar privatiesiems subjektams ir siekti arba nesiekti pelno.“

            (32)  2010 m. gruodžio 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo Mehiläinen Oy, C-2015/09, ECLI:EU:C:2010:807, 31 punktas; 2009 m. birželio 9 d., Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Vokietija‚ C-480/06, ECLI:EU:C:2009:357, 45 punktas.

            (33)  2014 m. birželio 16 d. Bendrojo Teismo sprendimo Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisija, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676, 70 punktas.

            (34)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema“ (OL C 198, 2014 6 27, p. 1).

            (35)  Komisijos komunikatas dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (OL C 8, 2012 1 11, p. 4).

            (36)  Pagrindinio Įstatymo 12 straipsnio 1 dalies pirmame sakinyje nustatyta: „Visi vokiečiai gali laisvai pasirinkti profesiją, darbo ir mokymosi vietą.“

            (37)  2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 38 ir 40 punktai.

            (38)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 29, 30, 31 ir 32 konstatuojamąsias dalis, kuriose daroma nuoroda į 2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 40 ir 41 punktus.

            (39)  Žr. 37 konstatuojamąją dalį.

            (40)  Kalbant apie dviejų skundo pateikėjai pritariančių Italijos įmonių pateiktas pastabas, federalinė Vyriausybė teigia, kad jos iš dalies buvo pagrįstos labai klaidingu faktų supratimu (pvz., ar HIS ir toliau gauna valstybės paramą ir ar jos produktų asortimente taip pat yra ne aukštosioms mokykloms skirtos programinės įrangos), taip pat tuo, kad jos iš dalies rėmėsi padėtimi Italijos rinkoje. Taigi federalinė Vyriausybė mano, kad šių teiginių svarba yra menka.

            (41)  1989 m. gruodžio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimas Komisija/Italija, C-3/88, ECLI:EU:C:1989:606. Sprendimo 13 punkte dėl viešojo administravimo programinės įrangos teikimo teigiama, kad duomenų apdorojimo sistemų planavimas, programinė įranga ir valdymas yra techninio pobūdžio ir todėl nepriskirtini prie viešosios valdžios vykdomų funkcijų.

            (42)  1989 m. gruodžio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Italija, C-3/88, ECLI:EU:C:1989:606, 11 ir 13 punktai.

            (43)  MTTPI sistemos (Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema) 20 punkte nurodoma: „Jeigu mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra naudojama ir ekonominei, ir neekonominei veiklai vykdyti, valstybės pagalbos taisyklės viešajam finansavimui taikomos tik tiek, kiek tas finansavimas padengia su ekonomine veikla susijusias išlaidas. Jeigu mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra beveik išskirtinai naudojama neekonominei veiklai vykdyti, jai skirtam finansavimui gali būti iš viso netaikomos valstybės pagalbos taisyklės, jeigu naudojimas ekonominiais tikslais tėra grynai pagalbinis, t. y. susijęs su veikla, kuri yra tiesiogiai susijusi su mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veikimu ir yra jam reikalinga arba yra neatsiejama nuo pagrindinio naudojimo neekonominiais tikslais ir kuri yra riboto masto (OL C 198, 2014 6 27, p. 1).“

            (44)  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1) 3 straipsnis.

            (45)  MTTPI sistemos 2.1.2 skirsnio 22 punkte nurodoma: „<...> Komisija nelaikys mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros valstybės pagalbos gavėja, jeigu ji veikia tik kaip tarpininkė, perduodama galutiniams pagalbos gavėjams visą viešąjį finansavimą ir visus dėl tokio finansavimo įgytus pranašumus.“

            (46)  Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnio 1 dalies 9 punkte nustatyta: „Atleidžiami nuo pelno mokesčio <...> juridiniai asmenys, asmenų grupės ir turtas, kurie pagal įstatus, steigiamuosius dokumentus ar kitokį statutą ir realų valdymą tiesiogiai siekia tik viešąjį poreikį tenkinančių, labdaros ar religinių tikslų (Mokesčių kodekso 51–68 straipsniai).“

            (47)  Verslo mokesčio įstatymo 3 straipsnio 1 dalies 6 punkte nustatyta: „Atleidžiami nuo verslo mokesčio <...> juridiniai asmenys, asmenų grupės ir turtas, kurie pagal įstatus, steigiamuosius dokumentus ar kitokį statutą ir realų valdymą tiesiogiai siekia tik viešąjį poreikį tenkinančių, labdaros ar religinių tikslų (Mokesčių kodekso 51–68 straipsniai).“

            (48)  Mokesčių kodeksas (1977), Bundesgesetzblatt, 1976 m., I d., Nr. 29, išleistas 1976 m. birželio 23 d., 29, p. 613.

            (49)  Pelno mokesčio įstatymo 7 straipsnyje nustatyta: „Apmokestinimo pagrindai: 1. Pelno mokestis nustatomas pagal apmokestinamąsias pajamas. 2. Apmokestinamosios pajamos yra pajamos, apibrėžtos 8 straipsnio 1 dalyje.“ 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Tai, kas laikoma pajamomis ir kaip jos turi būti nustatomos, nustatoma pagal Pajamų mokesčio įstatymo ir šio įstatymo nuostatas.“ 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta: „Jei asmenys turi neribotą mokestinę prievolę, apibrėžtą 1 straipsnio 1 dalies 1–3 punktuose (įskaitant GmbH), visos pajamos turi būti laikomos pajamomis iš verslo.“

            (50)  Verslo mokesčio įstatymo 6 straipsnyje nustatyta: „Apmokestinimo pagrindas: apmokestinimo verslo mokesčiu pagrindas yra verslo pajamos.“ Verslo mokesčio įstatymo 7 straipsnyje nurodyta: „Verslo pajamos yra pelnas iš verslo, nustatomas pagal Pajamų mokesčio įstatymo arba Pelno mokesčio įstatymo nuostatas <...>“

            (51)  Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio b punkto v papunktyje nurodyta: „esama pagalba: pagalba, kuri yra esama pagalba, nes galima nustatyti, ar jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi, ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeista. Jeigu pagal Sąjungos teisės aktus liberalizavus veiklą tam tikros priemonės tampa pagalba, po nustatytos liberalizavimo datos esama pagalba jos nebelaikomos.“

            (52)  2002 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimo Gibraltaro Vyriausybė/Komisija, T-195/01 ir T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, 111 punktas.

            (53)  2000 m. birželio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimo Alzetta/Komisija, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, 148 punktas.

            (54)  SESV 108 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Komisija kartu su valstybėmis narėmis nuolat kontroliuoja visas tose valstybėse esamas pagalbos sistemas. Valstybėms narėms ji siūlo atitinkamas priemones, reikalingas bendrajai rinkai palaipsniui plėtoti arba jai veikti.“

            (55)  Reglamento (ES) 2015/1589 22 straipsnyje nustatyta: „Pasiūlymas taikyti atitinkamas priemones. Jeigu Komisija, vadovaudamasi valstybės narės pagal 21 straipsnį pateikta informacija, padaro išvadą, kad atitinkama pagalbos sistema yra nesuderinama arba nebesuderinama su vidaus rinka, suinteresuotajai valstybei narei ji pateikia rekomendaciją, siūlančią taikyti atitinkamas priemones. Rekomendacijoje konkrečiai gali būti siūloma: a) iš esmės pakeisti pagalbos schemą arba b) pradėti taikyti procedūrinius reikalavimus, arba c) panaikinti atitinkamą pagalbos schemą.“

            (56)  Žr. 2012 m. kovo 15 d. skundo 25 puslapį.

            (57)  2002 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimo Gibraltaro Vyriausybė/Komisija, T-195/01 ir T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, 111 punktas.

            (58)  1994 m. rugpjūčio 9 d. Teisingumo Teismo sprendimo Namur-Les Assurances du Crédit SA, C-44/93, ECLI:EU:C:1994:311, 28 punktas.

            (59)  2007 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimo C (2007) 1761 galutinis, SA.18957 (E 3/2005 (ex CP 2/2003, CP 232/2002, CP 43/2003, CP 243/2004 ir CP 195/2004) – Vokietija – Visuomeninių transliuotojų finansavimas Vokietijoje (OL C 185, 2007 8 8, p. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/198395/198395_678609_35_1.pdf, 206 konstatuojamoji dalis.

            (60)  Ten nurodyta, kad „pagalbos schema – bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms netaikant kitų įgyvendinimo priemonių galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba“ (išskirta tik čia).

            (61)  EDA (elektroninis duomenų apdorojimas) – duomenų apdorojimas kompiuteriu ir jo programomis elektroninių ryšių aplinkoje. Šiandien kalbama apie informacines paslaugas (sistemas) arba valdymo informacines paslaugas (sistemas). Žr. https://whatis.techtarget.com/definition/EDP-electronic-data-processing.

            (*1)  Įvairioms aparatinės įrangos ir (arba) operacinės sistemos versijoms.

            (*2)  „HISinOne“ produktas – integruota internetinė JAVA programa. Aukštojo mokslo įstaigų administravimo produktų sritys APP, STU, EXA ir ALU valdomos remiantis pagrindiniu segmentu, kurį sudaro produktų sritys SYS (sistemos valdymas), PSV (personalizuotos paslaugos ir katalogai), COM (bendruomenė) ir BIA (verslo analizė), apimančios pagrindines „HISinOne“ funkcijas.

            (62)  Kelios suinteresuotosios šalys taip pat išreiškė nuomonę, jog dėl „HIS GmbH“ veiklos neatsirado kliūčių įeiti į rinką: neginčijama, kad jau nuo dešimtojo dešimtmečio buvo tiekėjų, galėjusių pasiūlyti bent dalį aukštosioms mokykloms reikalingų taikomųjų administravimo programų, ir jos galėjo laisvai rinktis vieną ar kelis tiekėjus. Be to, HIS programinės įrangos atvirumas skatina konkurenciją. Kelių suinteresuotųjų šalių teigimu, „HIS GmbH“ pasitraukimas iš rinkos (dėl reikalavimo grąžinti paramą) veikiau susilpnintų konkurenciją.

            (63)  2000 m. rugsėjo 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Pavlov ir kt., C-180/98–C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, 74 punktas.

            (64)  1991 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimo Höfner ir Elser, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, 21 punktas. 1962 m. liepos 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo Mannesmann AG/Hohe Behörde der EGKS, C-19/61, ECLI:EU:C:1962:31‚ 371 punktas ir 1962 m. liepos 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo Klöckner-Werke AG ir Hoesch AG/Hohe Behörde der EGKS, C-17/61 ir C-20/61‚ ECLI:EU:C:1962:30‚ 341 punktas.

            (65)  2007 m. rugsėjo 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Vokietija‚ C-318/05, ECLI:EU:C:2007:495, 68 punktas.

            (66)  2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank/Austrija, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 41 punktas.

            (67)  Sprendimo pradėti procedūrą 28 konstatuojamoji dalis, kurioje cituojamas 1994 m. sausio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimo SAT Fluggesellschaft mbH/Eurokontrolė, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, 30 punktas.

            (68)  Sprendimo pradėti procedūrą 28 ir 29 konstatuojamosios dalys, kuriose cituojamas 2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank GmbH/Austrijos Respublika, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 41 punktas.

            (69)  Sprendime Compass-Datenbank daroma nuoroda į teisinį įmonių, kurios naudojasi paslauga (kuri greičiausiai nėra ekonominė veikla), įsipareigojimą, o ne į paslaugas teikiančios, t. y. neekonominę veiklą vykdančios, įmonės įsipareigojimą(sprendimo 40 punktas).

            (70)  Žr., pavyzdžiui, 2017 m. rugsėjo 28 d. Bendrojo Teismo sprendimo Aanbestedingskalender ir kt./Komisija, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675, 38 punktą ir Komisijos sprendimo dėl portalo ZVG 29 konstatuojamąją dalį, 2013 m. gegužės 2 d. Komisijos sprendimas C(2013) 2361 final, SA.25745 (2013/NN) (ex CP 11/2008) – Vokietija – Nacionalinė aukcionų nemokumo bylose interneto svetainė (portalas ZVG) (OL C 167, 2013 6 13, p. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247954/247954_1433359_91_2.pdf.

            (71)  Vokietija tvirtina, kad tik įsteigiant ribotos turtinės atsakomybės bendrovę buvo įmanoma atsižvelgti į konstitucijoje numatytą būtinybę atskirti Federacijos ir federacinių žemių vykdomą administravimą.

            (72)  Žr. šio sprendimo 8, 9 ir 11 konstatuojamąsias dalis.

            (73)  2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas C(2014) 9548 final, SA.34646 (2014/NN) (ex 2012/CP) – Nyderlandai – E. viešųjų pirkimų platforma TenderNed (OL C 422, 2017 12 8, p. 1), Http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/255396/255396_1614207_95_2.pdf, ir 2017 m. rugsėjo 28 d. Bendrojo Teismo sprendimas Aanbestedingskalender ir kt./Komisija, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675.

            (74)  Pavyzdžiui, savo 2016 m. balandžio 4 d. rašto 9 ir 10 puslapiuose skundo pateikėja teigia, kad aukštosios mokyklos, kurioms reikia papildomų IT sprendimų, kurių neapima standartiniai procesai, gali papildomų plėtros pajėgumų įsigyti iš HIS. Vis dėlto yra ir kitų tiekėjų.

            (75)  2012 m. liepos 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Compass-Datenbank/Austrija, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, 37 punktas.

            (76)  2017 m. birželio 27 d. Teisingumo Teismo sprendimo Escuelas Pías, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, 51 punktas.

            (77)  2013 m. gruodžio 18 d. skundo pateikėjos pastabos.

            (78)  Sprendime pradėti procedūrą kilo klausimas, ar mokestinės priemonės, jei jos būtų valstybės pagalba, būtų pagalba veiklai, nesuderinama su vidaus rinka (žr. sprendimo pradėti procedūrą 106 konstatuojamąją dalį). Vis dėlto Komisijos sprendimų priėmimo praktika pasikeitė ir buvo nustatyta, kad atleidimas nuo pelno mokesčio ir verslo mokesčio pagal Vokietijos įstatymus yra esama pagalba. Žr. 2015 m. spalio 26 d. Komisijos sprendimą C (2015) 7225 final, SA.33206 (2015/NN) – Įtariama neteisėta valstybės pagalba Vokietijos jaunimo nakvynės namų asociacijai – Mokestinės priemonės (OL C 387, 2015 11 20, p. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/260436/260436_1698295_80_2.pdf.

            (79)  „Esama pagalba: <...> v) pagalba, kuri yra esama pagalba, nes galima nustatyti, ar jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokia ji tapo vėliau dėl vidaus rinkos vystymosi, ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeista. Jeigu pagal Sąjungos teisės aktus liberalizavus veiklą tam tikros priemonės tampa pagalba, po nustatytos liberalizavimo datos esama pagalba jos nebelaikomos.“

            (80)  2000 m. birželio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimo Alzetta/Komisija, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, 148 punktas.

            (81)  Žr. 54 išnašą.

            (82)  Žr. 55 išnašą.

            (83)  EDA (elektroninis duomenų apdorojimas) – duomenų apdorojimas kompiuteriu ir jo programomis elektroninių ryšių aplinkoje. Šiandien kalbama apie informacines paslaugas (sistemas) arba valdymo informacines paslaugas (sistemas). Žr. https://whatis.techtarget.com/definition/EDP-electronic-data-processing.

            (84)  Žr. skundo 25 puslapį (2012 m. kovo 15 d.).

            (85)  Žr. 2013 m. lapkričio 20 d. skundo pateikėjos pastabas, 2 priedas, p. 6.

            (86)  Žr. 50 konstatuojamąją dalį.

            (87)  2002 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimo Gibraltaro Vyriausybė/Komisija, T-195/01 ir T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, 111 punktas.

            (88)  2018 m. gruodžio 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo Südwestrundfunk, C-492/17, ECLI:EU:C:2018:1019, 54 ir 66 punktai. 2008 m. vasario 27 d. Komisijos sprendimo C (2008) 725 galutinis, SA.21395 E8/2006 (ex CP 110/2004 ir CP 126/2004) – Belgija – Visuomeninio transliuotojo finansavimas (OL C 143, 2008 6 10, p. 7), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/215958/215958_825339_70_2.pdf, 121 konstatuojamoji dalis.

            (89)  1994 m. rugpjūčio 9 d. Teisingumo Teismo sprendimo Namur-Les Assurances du Crédit SA, C-44/93, ECLI:EU:C:1994:311, 28 punktas.

            (90)  2007 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimo C (2007) 1761 galutinis, SA.18957 E 3/2005 (ex CP 2/2003, CP 232/2002, CP 43/2003, CP 243/2004 ir CP 195/2004) –Vokietija – Visuomeninių transliuotojų finansavimas Vokietijoje (OL C 185, 2007 8 8, p. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/198395/198395_678609_35_1.pdf, 206 konstatuojamoji dalis.

            (91)  http://www.datenportal.bmbf.de/portal/de/K25.html

            (92)  http://www.datenportal.bmbf.de/portal/de/K25.html

            (93)  https://www.inflationtool.com/euro-germany?amount=100&year1=1976&year2=2013

            (94)  Žr. 1976–1977 m. ir 2000 m. įstatų 6 straipsnį.

            (95)  1976–1977 m. įstatuose nurodytas atitinkamas teisinis pagrindas, įtvirtintas 1953 m. Įgyvendinimo teisės akte dėl ne pelno veiklos apmokestinimo (vok. Gemeinnützigkeitsverordnung), o 2000 m. įstatuose – atitinkamos 1977 m. Mokesčių kodekso nuostatos. Kaip išaiškinta šio sprendimo 164 ir 165 konstatuojamosiose dalyse, šis pakeitimas yra techninis, o ne esminis.

            (96)  1976 m. sausio 1 d.„HIS GmbH“ perėmė federalinė ir žemių Vyriausybės. 1976 m. sausio 1 d. HIS steigėjomis tapo federalinė ir žemių Vyriausybės.

            (97)  1965 m. gegužės 24 d. Pelno mokesčio įstatymo redakcija, paskelbta Bundesgesetzblatt, 1965 m., I d., Nr. 24, išleistas 1965 m. birželio 11 d., p. 449.

            (98)  1965 m. gegužės 25 d. Verslo mokesčio įstatymo nauja redakcija, paskelbta Bundesgesetzblatt, 1965 m., I d., Nr. 24, išleistas 1965 m. birželio 11 d., p. 458.

            (99)  Oficialus šio teisės akto pavadinimas – 1953 m. gruodžio 24 d. Įgyvendinimo teisės aktas dėl Mokesčių suderinimo įstatymo 17–19 straipsnių įgyvendinimo (Įgyvendinimo teisės aktas dėl ne pelno veiklos apmokestinimo). Žr. https://www.bgbl.de/xaver/bgbl/start.xav?start=//*%5B@attr_id=%27bgbl153s1592.pdf%27%5D#__bgbl__%2F%2F*%5B%40attr_id%3D%27bgbl153s1592.pdf%27%5D__1564471557452.

            (100)  „Laikytinos viešąja parama sritys <...> „Mokslas“ <...> „Švietimas“ <...>“ 17 straipsnio 3 dalis. Reichsgesetzblatt, paskelbta 1934, 1 d., Nr. 115, p. 945.

            (101)  Panašiai argumentuojama 2015 m. spalio 26 d. Komisijos sprendime C (2015) 7225 final, SA.33206 (2015/NN) – Įtariama neteisėta valstybės pagalba Vokietijos jaunimo nakvynės namų asociacijai – Mokestinės priemonės“ (OL C 387, 2015 11 20, p. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/260436/260436_1698295_80_2.pdf.