title: 2002 m. lapkričio 6 d. Komisijos sprendimas, įsteigiantis Infrastruktūros ir logistikos įstaigą Liuksemburge

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D0524

Oficialusis leidinys L 183 , 22/07/2003 p. 0040 - 0044

		Komisijos Sprendimas2002 m. lapkričio 6 d.įsteigiantis Infrastruktūros ir logistikos įstaigą Liuksemburge(2003/524/EB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Komisijos darbo tvarkos taisyklių 20 straipsnį [1],kadangi:(1) 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [2], toliau – Finansinis reglamentas, numato naujo tipo administracinės įstaigos įsteigimo struktūrą.(2) 1999 m. gruodžio 13 d. Komisijos gairėse dėl eksternalizacijos politikos [3] ir Administracinės reformos baltojoje knygoje [4] apibrėžta nauja eksternalizacijos politika, pagrįsta administracijos, kurios pagrindiniai uždaviniai ir veikla perorientuoti, vizija.(3) Eksternalizavimo planavimo ir koordinavimo grupės atliktos analizės rezultatuose, atsižvelgus į padėties analizę Komisijoje ir tarpinstituciniu lygiu daugelyje sričių, išryškėjo pagrindiniai Komisijos įstaigų sukūrimo pranašumai ir pagrindinės sritys, kuriose būtinas konkretus dėmesys, kaip antai, būtinybė užtikrinti, kad veikla, vykdoma įvairiose vietose, būtų nuosekli ir nustatyti kiekvienos įstaigos minimalų kritinį dydį.(4) Pasirinktą įstaigos tipą sudaro administraciniai vienetai, skirti kitų Komisijos departamentų ir (arba) galbūt kitų Bendrijos institucijų veiklai remti.(5) Analizėje, kuri konkrečiau buvo atliekama atskirų priklausančių sumų administravimo ir mokėjimo srityje, išdėstyti pranašumai sprendimų, susijusių su administracine parama, vykdymą pavesti vienai struktūrai. Ta struktūra ypač tinka, kad ištekliai būtų naudojami veiksmingai ir ekonomiškai gerinant suteiktų paslaugų matomumą, perorientuojant veiksmingą atsakomybę už veiklą ir neatsiliekant nuo naudotojų poreikių ir paklausos.(6) Šis įstaigos tipas – tinkama priemonė pasiekti pageidautiną poslinkį į tarpinstitucinį lygį šioje srityje, kurioje kai kurios kitos Bendrijos institucijos jau pareiškė susidomėjimą.(7) Konkretūs vietos veiksniai, susiję su kai kurių infrastruktūros ir logistikos klausimų tvarkymu Liuksemburge, yra svarbūs. Dėl to būtina Liuksemburge įsteigti administracinę infrastruktūros ir logistikos įstaigą, atskirą nuo tos, kuri įsteigiama Briuselyje.(8) Labai svarbu, kad, būdama Komisijos administracine įstaiga, ji aiškiai išliktų prie Generalinio direktorato pagal 2002 m. gegužės 28 d. [5] Komisijos priimtas gaires. Atitinkamai, ji turėtų būti prie Personalo ir administracijos generalinio direktorato.(9) Būtina apibrėžti įstaigos uždavinius ir veiklą.(10) Pagal Komisijos gaires turėtų būti įsteigtas Vadybos komitetas, kurio pagrindinis vaidmuo pagal Komisijos kolegijos įgaliojimus - prižiūrėti įstaigos veiklą, apibrėžti kompetencijos ribas ir užtikrinti, kad ji būtų tinkamai įgyvendinta. Dėl to būtina nustatyti tikslią Vadybos komiteto sudėtį pagal Gaires, o taip pat jo užduotis ir vidaus organizaciją.(11) Būtina nustatyti įstaigos darbuotojų skyrimo taisykles ir užtikrinti, kad įstaigai taikomos taisyklės ir tvarka būtų tokia pati, kokia yra taikoma Komisijai.(12) Komisija turėtų apibrėžti galias, kurios suteikiamos pagal Tarnybos nuostatus įstaigos skiriančiajai institucijai ir pagal kitų tarnautojų Įdarbinimo sąlygas institucijai, kuri įgaliota sudaryti sutartis.(13) Turėtų būti nustatyti principai, reglamentuojantys įstaigos direktoriaus atsakomybę, susijusią su įstaigos darbuotojais ir jos veikla.(14) Turėtų būti reikalaujama, kad įstaigos direktorius pristatytų Vadybos komitetui savo tikslus, o taip pat rengiamas reguliarias ataskaitas ir metinę valdymo ataskaitą.(15) Finansiniuose reikalavimuose reikalaujama, kad Finansinio reglamento antros dalies V antraštinė dalis būtų taikoma įstaigai pagal bendrąjį principą, kad asmuo, atsakingas už derybas dėl asignavimų prašymų su Biudžeto generaliniu direktoratu, turėtų būti įgaliojimus suteikiantis pareigūnas delegavimo tvarka.(16) Generalinis direktoratas prie kurio yra įstaiga, turėtų talkinti Vadybos komitetui, atsakyti už reguliarių santykių su visomis įstaigomis palaikymą ir užtikrinti, kad įvairių įstaigų darbas būtų darnus. Tas vaidmuo yra ypač svarbus užtikrinant, kad pereinamasis etapas vyktų sklandžiai.(17) 2002 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimas yra papildomas ir pataisantis raštas prie 2003 m. preliminaraus biudžeto projekto ir parengia biudžetinę struktūrą įstaigai sukurti,NUSPRENDĖ:I SKYRIUSĮSTEIGIMAS, TIKSLAS, UŽDUOTYS IR VIETA1 straipsnisĮsteigimasĮsteigiama Infrastruktūros ir logistikos įstaiga Liuksemburge, toliau – įstaiga.Generalinis direktoratas, prie kurio yra įstaiga, yra Personalo ir administracijos generalinis direktoratas.Įstaiga pradės dirbti nuo 2003 m. sausio 1 d.2 straipsnisTikslas1. Įstaiga užtikrina, kad visa su darbuotojų aprūpinimu būstu, socialinės gerovės infrastruktūros objektų valdymu ir institucijos logistika susijusi veikla būtų vykdoma, kaip nustatyta 3 straipsnyje.2. Įstaiga savo tikslą įgyvendina pagal Komisijoje galiojančias administracines taisykles.3. Komisija, Personalo ir administracijos generalinio direktorato iniciatyva arba įstaigos pasiūlymu, susitarusi su Generaliniu direktoratu, priima naujas taisykles arba, kai kuriais atvejais, būtinus pakeitimus.Įstaigos Vadybos komitetas, kartu su Personalo ir administracijos generaliniu direktoratu, parengia išsamią informaciją apie tą tvarką.4. Įstaiga gali veikti kitos įstaigos ar agentūros, įsteigtos pagal steigimo sutartis arba remiantis jomis, prašymu ir jų vardu bei Vadybos komitetu sutikimu.3 straipsnisUžduotys1. Įstaiga atsako, pirmiausia Liuksemburge, už:a) Komisijos kilnojamojo ir nekilnojamojo turto įsigijimo, lizingo ir priežiūros tvarkymą, kartu su susijusiomis atsargomis bei su PVM susijusiais klausimais;b) persikraustymų organizavimą ir patalpų administravimą;c) administravimą:i) darbuotojams skirtų ir vidaus paskirties prekių transporto paslaugų,ii) gaunamos ir išsiunčiamos korespondencijos, Komisijos generaliniams direktoratams skirtų dokumentų vidaus paskirstymo,iii) dauginimo paslaugų,iv) biuro reikmenų;d) taisyklių, reglamentuojančių pastatų fizinę apsaugą, remiantis Personalo ir administracijos generalinio direktorato Apsaugos departamento nurodymais, įgyvendinimą, ypač "apsaugos sutarčių" (contrat gardiennage) administravimą;e) tokių socialinės gerovės infrastruktūros objektų kaip restoranų, savitarnos valgyklų, nedidelių parduotuvių ir sporto centrų, skirtų Bendrijos institucijų darbuotojams, administravimą;f) paslaugų, susijusių su tam tikromis socialinės gerovės paslaugomis kaip priežiūra lopšeliuose ir vaikų priežiūra po mokyklos, teikimą institucijoms;g) būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas sveikatos ir saugos reikalavimų laikymasis Komisijos pastatuose, patvirtinimą.2. Įstaiga gali teikti papildomas mokamas paslaugas 7 straipsnio 8 dalyje nustatyta tvarka.4 straipsnisVietaĮstaiga yra įsikūrusi Liuksemburge.II SKYRIUSVADYBOS KOMITETAS5 straipsnisKompetencijos ribosVadybos komitetas veikia Komisijos, kuriai jis yra atskaitingas, pavedimu savo kompetencijos ribose, ir už personalą bei administraciją atsakingo darbuotojo įgaliojimu.6 straipsnisSudėtis1. Vadybos komitetą sudaro:a) Komisijos Generalinis Sekretorius;b) Personalo ir administracijos generalinio direktorato generalinis direktorius;c) Biudžeto generalinio direktorato generalinis direktorius;d) Statistikos tarnybos generalinis direktorius;e) Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuro generalinis direktorius;f) du darbuotojų atstovai;g) kitų Bendrijos institucijų atstovas.2. Vadybos komiteto pirmininkas yra Personalo ir administracijos generalinio direktorato generalinis direktorius.3. Generalinis sekretorius ir kiekvienas generalinis direktorius gali paskirti pavaduotoją, jeigu jis yra tos pačios tarnybos A1 lygio pareigūnas.4. Du darbuotojų atstovus skiria Personalo komitetas. Jie nedalyvauja priimant sprendimus dėl vadovavimo įstaigai, jos organizacijos ar veiklos. Ši nuostata nepažeidžia esamos tvarkos dėl socialinio dialogo.5. Kitų Bendrijos institucijų atstovą skiria Administracijos vadovų grupė. Šis atstovas gali balsuoti tik tais klausimais, kurie tvarkomi tarp institucijų.6. Vadybos komitetas gali kviesti ekspertus padėti jam atlikti pareigas.7 straipsnisPareigos1. Vadybos komitetas, įstaigos direktoriaus pasiūlymu, toliau – direktorius, pagal Komisijoje galiojančią tvarką patvirtina įstaigos organizacinę struktūrą.2. Vadybos komitetas, direktoriaus pasiūlymu, priima taisykles, reglamentuojančias įstaigos veiklą ir struktūrą, o prireikus gali siūlyti tų taisyklių pakeitimus, ypač tam, kad būtų užtikrinta administracijos įstaigų, atskaitingų Personalo ir administracijos generaliniam direktoratui, darni veikla.3. Vadybos komitetas, direktoriaus pasiūlymu, nustato politikos gaires įstaigos veiklai.4. Iki kiekvienų metų sausio 31 d. Vadybos komitetas priima direktoriaus darbo programą. Darbo programa pirmiausia apima finansinę struktūrą, reguliarių ataskaitų klausimus ir laukiamus rezultatus (pagrįstus veiklos tikslais ir veiklos rodikliais). Vadybos komitetas gali pataisyti darbo programos punktus.5. Vadybos komitetas tvirtina įstaigos pajamų ir išlaidų sąmatas bei visus būtinus sandaros plano pakeitimus.6. Kiekvienų metų pirmąjį ketvirtį Vadybos komitetas parengia ir nusiunčia Komisijos kolegijai nuomonę apie visą įstaigos veiklą ir valdymą, remdamasis direktoriaus pateiktomis ataskaitomis pagal 13 straipsnį.7. Vadybos komitetas dėl aukštesniosios ir vidurinės grandies vadovų skyrimo tvarkos laikosi 14 straipsnyje nustatytos tvarkos.8. Vadybos komitetas tvirtina papildomų mokamų paslaugų, kurias įstaiga gali teikti pagal 2 straipsnio 4 dalį ir 3 straipsnio 2 dalį, tipą bei sąlygas, pagal kurias jis teikia jas. Vadybos komitetas, direktoriaus pasiūlymu, nustato paslaugų, kurias įstaiga gali teikti institucijoms, tipą ir jų įkainius bei tokiu būdu gautų pajamų paskirstymą įstaigos biudžete.9. Vadybos komitetas priima sprendimus dėl visų esminių klausimų, turinčių įtakos įstaigos veiklai, kurie nėra aiškiai numatyti šiame sprendime.8 straipsnisVidaus organizacijaVadybos komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. Šios taisyklės pirmiausia apima šiuos klausimus:a) susirinkimus: susirinkimų sušaukimo ir organizavimo dažnumą bei tvarką;b) sekretoriatą: jo vaidmenį ir organizacinę sąsają;c) dokumentų siuntimo taisykles.9 straipsnisBalsavimasVadybos komitetui priimant sprendimą, kiekvienas jo narys, turintis balsavimo teisę, turi vieną balsą. Jeigu balsai pasiskirsto po lygiai, pirmininkas turi sprendžiamąjį balsą.Visi sprendimai priimami paprasta balsų dauguma.III SKYRIUSDIREKTORIUS10 straipsnisPaskyrimas1. Įstaigai vadovauja direktorius (A1 arba A2 lygis), kurį skiria Komisija po to, kai Paskyrimų patariamasis komitetas pateikė palankią nuolaidą pagal 14 straipsnio 1 dalį.2. Direktorius skiriamas trejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsiama, bet ne ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui.3. Komisijos kolegija, gavusi Vadybos komiteto nuomonę, gali priimti sprendimą atšaukti direktorių ir paskirti direktorių ad interim.11 straipsnisGaliosDirektorius yra įstaigos skiriančioji institucija ir institucija, leidžianti sudaryti sutartis pagal Komisijoje galiojančias taisykles, neviršijant Komisijos jam suteiktų įgaliojimų.12 straipsnisPareigos1. Iki kiekvienų metų gruodžio 31 d. direktorius pateikia Vadybos komitetui savo kitų metų darbo programą, kurios turinį turi patvirtinti Komitetas.2. Direktorius atsako už sklandų įstaigos darbą. Komisijos kolegijos nustatytos atsakomybės ribose jis veikia Kolegijos įgaliojimu. Direktorius taip pat užtikrina sklandų įvairių įstaigos centrų darbą. Direktorius atsiskaito Vadybos komitetui apie savo pareigų atlikimą ir pateikia jam visus pasiūlymus dėl sklandaus įstaigos darbo.3. Direktorius teikia Vadybos komitetui savo pasiūlymus pagal 7 straipsnio 1, 2, 3 ir 8 dalis.4. Direktorius informuoja Vadybos komitetą apie paskyrimus pagal 14 straipsnio 3 dalį.13 straipsnisAtskaitomybėDirektorius pateikia Vadybos komitetui:1) reguliarią veiklos ataskaitą, kurios struktūrą ir dažnumą nustato Vadybos komitetas;2) kiekvienų metų, einančių po peržiūros metų, pirmąjį ketvirtį metinę valdymo ataskaitą, kurios struktūrą nustato Vadybos komitetas.IV SKYRIUSĮSTAIGOS DARBUOTOJAI14 straipsnisĮstaigos aukštesniosios ir vidurinės grandies vadovai1. Komisija, Vadybos komiteto pasiūlymu, parengia pranešimą apie laisvas įstaigos direktoriaus pareigas. Vadybos komitetas parengia Komisijai nuomonę apie PPK atrinktus kandidatus.2. Prieš Komisijai priimant galutinį sprendimą, Vadybos komitetas parengia nuomonę apie PPK atrinktus kandidatus tvarka, kuri taikoma Komisijoje aukštesniosios (A2 lygis) ir vidurinės grandies (A3 lygis) vadovų pareigoms.3. Direktorius informuoja Vadybos komitetą apie paskyrimus į kitas vidurinės grandies vadovų pareigas (A4 ir A5 lygiai) pagal Komisijoje galiojančias taisykles ir procedūras.15 straipsnisProcedūros1. Visos administracinės procedūros ir praktika, susijusi su vadovavimu darbuotojams, yra atliekama tomis pačiomis sąlygomis, kokios yra taikomos Komisijos pareigūnams ir kitiems tarnautojams.2. Pagal Tarnybos nuostatų 4 straipsnį apie laisvas pareigas įstaigoje pranešama institucijų darbuotojams, jeigu skiriančioji institucija nusprendžia, kad tos pareigos turi būti užimtos.3. Pagal Tarnybos nuostatų 90 straipsnį prašymai ir skundai dėl direktoriui pagal šio sprendimo 11 straipsnį suteiktų galių vykdymo pateikiami Personalo ir administracijos generaliniam direktoratui. Visi apeliaciniai skundai šiose srityse yra skundai prieš Komisiją.V SKYRIUSFINANSINĖS NUOSTATOS16 straipsnisFinansiniai klausimai1. Taikoma Finansinio reglamento antros dalies V antraštinė dalis.2. Komisija, remdamasi Vadybos komiteto pasiūlymu, dėl biudžeto asignavimų, kuriuos turi vykdyti įstaiga kaip savo užduočių ir veiklos dalį, įgaliojimus suteikiančio pareigūno galias perduoda direktoriui bei nustato ribas ir sąlygas, taikomas galių perdavimui.VI SKYRIUSKOORDINAVIMAS IR PERŽIŪRA17 straipsnisKoordinavimas1. Koordinavimo skyrius, įsteigtas Personalo ir administracijos generaliniame direktorate, atlieka šias užduotis:a) padeda Vadybos komitetui rengti susirinkimus ir veiklą po jų, bei padeda Komiteto pirmininkui reguliariai stebėti santykius su direktoriumi;b) padeda direktoriui atlikti savo pareigas laikantis kompetencijų ir prerogatyvų, ypač santykiuose su Personalo ir administracijos generaliniu direktoratu;c) užtikrina įstaigos darbo darną su kitomis Personalo ir administracijos generalinio direktorato administracijos įstaigomis bei kitomis Komisijos įstaigomis, ypač dėl jų personalo struktūros ir politikos;d) užtikrina, kad Komisijoje galiojančios taisyklės ir taikoma praktika darbuotojų politikos srityje būtų darni ir vienodai taikoma visoje įstaigoje.2. Koordinavimo skyrius, vykdydamas savo užduotis, atsiskaito Vadybos komitetui pastarajam paprašius.18 straipsnisPeržiūraVadybos komiteto pirmininkas, darbuotojo, atsakingo už personalą ir administraciją, įgaliojimu, ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams po trečiųjų įstaigos veiklos metų, teikia Komisijos kolegijai išsamią įstaigos to laikotarpio veiklos analizę. Ši analizė, kai kuriais atvejais, gali apimti pasiūlymus dėl šio sprendimo pakeitimo.Priimta Briuselyje, 2002 m. lapkričio 6 d.Komisijos varduNeil KinnockPirmininko pavaduotojas[1] OL L 308, 2000 12 8, p. 26.[2] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.[3] SEC(1999) 2051, p. 7.[4] COM(2000) 200 galutinė.[5] SEC(2002) 618 galutinė.--------------------------------------------------


title: 2012 m. liepos 16 d. Tarybos sprendimas 2012/390/BUSP, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afrikos Sąjungoje įgaliojimų terminas

text:
17.7.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/44

         TARYBOS SPRENDIMAS 2012/390/BUSP
   2012 m. liepos 16 d.
   kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afrikos Sąjungoje įgaliojimų terminas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 31 straipsnio 2 dalį ir 33 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2011 m. spalio 20 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/697/BUSP (1), kuriuo Gary QUINCE paskirtas Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Afrikos Sąjungoje (toliau – AS). ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai baigiasi 2012 m. birželio 30 d.;

               (2)

               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai turėtų būti pratęsti tolesniam 12 mėnesių laikotarpiui;

               (3)

               ES specialusis įgaliotinis vykdys įgaliojimus aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų trukdyti siekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytų Sąjungos išorės veiksmų tikslų,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
   ES specialiojo įgaliotinio Afrikos Sąjungoje Gary QUINCE įgaliojimai pratęsiami iki 2013 m. birželio 30 d. Tarybai priėmus sprendimą Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) siūlymu, ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai gali būti nutraukti anksčiau.
   2 straipsnis
   Politikos tikslai
   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Sąjungos išsamiais politikos tikslais remti Afrikos pastangas sukurti taikią, demokratinę ir klestinčią ateitį, kaip išdėstyta bendroje Afrikos ir ES strategijoje. Šie tikslai yra:

               a)

               stiprinti Sąjungos politinį dialogą ir platesnius ryšius su AS;

               b)

               stiprinti Sąjungos ir AS partnerystę visose bendroje Afrikos ir ES strategijoje nurodytose srityse, padėti rengti ir įgyvendinti bendrą Afrikos ir ES strategiją bendradarbiaujant su AS, gerbti Afrikos savarankiškumo principą, glaudžiau bendradarbiauti su Afrikos atstovais daugiašaliuose forumuose koordinuojant veiklą su daugiašaliais partneriais;

               c)

               dirbti su AS ir teikti jai paramą remiant institucijų vystymąsi ir stiprinant Sąjungos ir AS institucijų santykius, be kita ko, teikiant paramą vystymuisi, siekiant skatinti:

                           —

                           taiką ir saugumą: numatyti konfliktus, užkirsti jiems kelią, juos valdyti ir tarpininkauti juos sprendžiant bei juos išspręsti, remti pastangas skatinant taiką ir stabilumą, teikti atstatymui po konfliktų skirtą paramą,

                           —

                           žmogaus teises ir valdymą: propaguoti ir ginti žmogaus teises; skatinti pagrindines laisves ir teisinės valstybės principų laikymąsi; pasitelkiant politinį dialogą ir finansinę paramą bei techninę pagalbą, remti Afrikos pastangas stebėti ir gerinti valdymą; remti dalyvaujamosios demokratijos ir atsakomybės stiprinimą; remti kovą su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu ir toliau skatinti pastangas, skirtas visiems vaikų ir ginkluoto konflikto klausimo aspektams nagrinėti,

                           —

                           tvarų augimą, regioninę integraciją ir prekybą: remti pastangas sujungiamumo srityje ir sudaryti žmonėms geresnes galimybes naudotis vandeniu ir sanitarinėmis paslaugomis, energija ir informacinėmis technologijomis; skatinti stabilią, veiksmingą ir suderintą verslo teisinę aplinką; padėti Afrikai integruotis į pasaulio prekybos sistemą, padėti Afrikos šalims laikytis Sąjungos taisyklių ir standartų; padėti Afrikai kovoti su klimato kaitos poveikiu,

                           —

                           investavimą į žmones: remti pastangas lyčių lygybės, sveikatos, maisto pakankamumo ir švietimo srityse, remti mainų programas, universitetų ir kompetencijos centrų tinklus, ieškoti pagrindinių migracijos priežasčių panaikinimo būdų.

         Be to, ES specialiajam įgaliotiniui teks pagrindinis vaidmuo įgyvendinant bendrą Afrikos ir ES strategiją, kuria numatyta toliau plėtoti ir stiprinti Afrikos ir Sąjungos strateginę partnerystę.
   3 straipsnis
   Įgaliojimai
   Siekiant įgyvendinti 2 straipsnyje nurodytų tikslų Bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) / Bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) aspektus, ES specialiajam įgaliotiniui suteikiami šie įgaliojimai:

               a)

               stiprinti bendrą Sąjungos įtaką Adis Abeboje vykstančiame dialoge su AS ir jos komisija dėl visų BUSP / BSGP klausimų, susijusių su Sąjungos ir AS santykiais, visų pirma Taikos ir saugumo partneryste bei parama Afrikos taikos ir saugumo struktūros veikimui, bei jo koordinavimą;

               b)

               užtikrinti deramą politinio atstovavimo lygį, kuris atspindėtų Sąjungos – politinės, finansinės ir institucinės AS partnerės – svarbą ir būtinybę iš esmės keisti šią partnerystę dėl AS aktyvėjančio politinio vaidmens pasaulyje;

               c)

               jei Taryba taip nuspręstų, palaikyti Sąjungos pozicijas ir politiką, kai AS atlieka svarbų vaidmenį krizės situacijoje, kuriai nėra paskirtas ES specialusis įgaliotinis;

               d)

               padėti siekti Sąjungos politikos ir veiksmų, skirtų AS, didesnės darnos, nuoseklumo bei koordinavimo ir padėti gerinti platesnės partnerių grupės veiklos koordinavimą ir jos santykius su AS;

               e)

               prisidėti įgyvendinant AS aktualią Sąjungos žmogaus teisių politiką, įskaitant ES žmogaus teisių gaires – visų pirma ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų bei gaires dėl smurto prieš moteris ir kovos su visų formų moterų diskriminacija – ir Sąjungos politiką moterų, taikos ir saugumo srityje, taip pat ES veiksmų planą Tarptautinio baudžiamojo teismo sprendimų vykdymui užtikrinti;

               f)

               atidžiai stebėti ir pranešti apie visus svarbius AS lygiu vykstančius pokyčius;

               g)

               palaikyti glaudžius ryšius su AS komisija, kitais AS organais, Afrikos subregioninių organizacijų atstovybėmis Afrikos Sąjungoje ir AS valstybių narių atstovybėmis Afrikos Sąjungoje;

               h)

               sudaryti palankesnes sąlygas AS ir Afrikos subregioninėms organizacijoms palaikyti tarpusavio ryšius ir bendradarbiauti, ypač tose srityse, kuriose Sąjunga teikia paramą;

               i)

               AS prašymu teikti konsultacijas ir paramą bendroje Afrikos ir ES strategijoje nurodytose srityse;

               j)

               gavus prašymą, teikti konsultacijas ir paramą kuriant AS krizių valdymo pajėgumus;

               k)

               atsižvelgiant į aiškų užduočių pasidalijimą, derinti savo veiksmus su ES specialiųjų įgaliotinių, vykdančių įgaliojimus AS valstybėse narėse / regionuose, veiksmais ir juos remti; ir

               l)

               palaikyti glaudžius ryšius bei skatinti veiklos koordinavimą ne tik su pagrindiniais Adis Abeboje veikiančiais tarptautiniais AS partneriais, pirmiausia Jungtinėmis Tautomis, bet ir nevalstybiniais subjektais visais BUSP/BSGP klausimais, susijusiais su Sąjungos ir AS partneryste.

         4 straipsnis
   Įgaliojimų vykdymas
   1.   ES specialusis įgaliotinis atsakingas už įgaliojimų vykdymą, jo veiklą prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui.
   2.   Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) palaiko ypatingus ryšius su ES specialiuoju įgaliotiniu, o ES specialusis įgaliotinis su Taryba bendrauja pirmiausia pasitelkęs šį komitetą. PSK teikia ES specialiajam įgaliotiniui strategines gaires ir politinius nurodymus pagal jo įgaliojimus, nepažeisdamas vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimų.
   3.   ES specialusis įgaliotinis veikia glaudžiai derindamas veiksmus su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir jos atitinkamais padaliniais.
   5 straipsnis
   Finansavimas
   1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu laikotarpiu nuo 2012 m. liepos 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 680 000 EUR.
   2.   Išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles.
   3.   Išlaidos tvarkomos pagal ES specialiojo įgaliotinio ir Komisijos sudarytą sutartį. Už visas išlaidas ES specialusis įgaliotinis yra atskaitingas Komisijai.
   6 straipsnis
   Darbuotojų grupės sudarymas ir sudėtis
   1.   Neviršydamas ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių, ES specialusis įgaliotinis sudaro darbuotojų grupę. Pagal įgaliojimų reikalavimus į darbuotojų grupę įtraukiami specifinių politikos sričių specialistai. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas praneša Tarybai ir Komisijai apie darbuotojų grupės sudėtį.
   2.   Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir EIVT gali pasiūlyti komandiruoti darbuotojus dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Atlyginimą tokiems darbuotojams, kuriuos valstybė narė, Sąjungos institucija arba EIVT komandiruoja, moka atitinkamai ta ES valstybė narė, Sąjungos institucija arba EIVT. Valstybių narių į Sąjungos institucijas arba EIVT komandiruoti ekspertai taip pat gali būti komandiruojami dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Pagal sutartį pasamdyti kitų šalių darbuotojai turi turėti vienos iš valstybių narių pilietybę.
   3.   Visi komandiruoti darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs siunčiančiajai valstybei narei, siunčiančiajai Sąjungos institucijai arba EIVT ir vykdo savo pareigas bei veikia ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų labui.
   7 straipsnis
   ES specialiojo įgaliotinio ir jo personalo privilegijos bei imunitetai
   Atitinkamai su priimančiąja (-iosiomis) šalimi (-imis) susitariama dėl ES specialiojo įgaliotinio misijos ir ES specialiojo įgaliotinio personalo narių užduočių įvykdymui bei sklandžiam darbui užtikrinti būtinų privilegijų, imunitetų ir papildomų garantijų. Valstybės narės ir Komisija šiuo tikslu teikia visą reikalingą paramą.
   8 straipsnis
   ES įslaptintos informacijos saugumas
   ES specialusis įgaliotinis ir jo darbuotojų grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų 2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimu 2011/292/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (2).
   9 straipsnis
   Galimybė susipažinti su informacija ir logistinė parama
   1.   Valstybės narės, Komisija ir Tarybos generalinis sekretoriatas užtikrina, kad ES specialiajam įgaliotiniui būtų sudaryta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija.
   2.   Atitinkamai Sąjungos delegacijos ir (arba) valstybės narės teikia logistinę paramą regione.
   10 straipsnis
   Saugumas
   Laikydamasis Sąjungos politikos dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, neviršydamas ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį jo atsakomybei priskirtoje geografinėje teritorijoje, ES specialusis įgaliotinis imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių tiesiogiai ES specialiajam įgaliotiniui pavaldaus personalo saugumui užtikrinti, visų pirma:

               a)

               sudarydamas misijai skirtą saugumo planą, grindžiamą EIVT gairėmis, kuriame numatomos misijai skirtos fizinės, organizacinės ir procedūrinės saugumo priemonės, reglamentuojančios personalo saugaus atvykimo į misijos teritoriją ir judėjimo toje teritorijoje valdymą, taip pat saugumo incidentų valdymą, ir taip pat numatomas nenumatytų atvejų planas bei misijos evakuacijos planas;

               b)

               užtikrindamas, kad visi už Sąjungos ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu dėl misijos teritorijoje esančių sąlygų;

               c)

               užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į misijos teritoriją visiems jo grupės nariams, kurie turi būti dislokuoti už Sąjungos ribų, įskaitant vietoje pasamdytus darbuotojus, būtų organizuotas atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į EIVT nustatytą rizikos lygį misijos teritorijoje;

               d)

               užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, o Tarybai, Komisijai ir vyriausiajam įgaliotiniui raštu būtų teikiamos jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitos, sudarančios pažangos ir įgaliojimų vykdymo ataskaitų dalį.

         11 straipsnis
   Ataskaitų teikimas
   ES specialusis įgaliotinis vyriausiajam įgaliotiniui ir PSK reguliariai teikia ataskaitas žodžiu ir raštu. ES specialusis įgaliotinis taip pat prireikus teikia ataskaitas Tarybos darbo grupėms. Reguliariai teikiamos ataskaitos raštu platinamos per COREU tinklą. Vyriausiajam įgaliotiniui ar PSK rekomendavus, ES specialusis įgaliotinis gali teikti ataskaitas Užsienio reikalų tarybai.
   12 straipsnis
   Koordinavimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis prisideda prie Sąjungos veiksmų vieningumo, nuoseklumo ir veiksmingumo bei padeda užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės ir valstybių narių veiksmai būtų vykdomi suderintai, siekiant Sąjungos politikos tikslų. ES specialiojo įgaliotinio veiksmai atitinkamai derinami su Komisijos veiksmais bei su kitų tame regione veikiančių ES specialiųjų įgaliotinių veiksmais. ES specialusis įgaliotinis reguliariai informuoja valstybių narių atstovybes ir Sąjungos delegacijas.
   2.   Veiksmų vietoje palaikomas glaudus ryšys su Sąjungos delegacijų vadovais ir valstybių narių atstovybių vadovais. Jie deda visas įmanomas pastangas padėdami ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti savo įgaliojimus. ES specialusis įgaliotinis taip pat palaiko ryšius su kitais veiksmų vietoje esančiais tarptautiniais ir regioniniais subjektais.
   13 straipsnis
   Peržiūra
   Šio sprendimo įgyvendinimas ir jo suderinamumas su kita Sąjungos veikla regione yra nuolat peržiūrimi. ES specialusis įgaliotinis iki 2012 m. gruodžio mėn. pabaigos vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai ir Komisijai pateikia pažangos ataskaitą, o įgaliojimų termino pabaigoje – išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą.
   14 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2012 m. liepos 1 d.

      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 16 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         S. ALETRARIS

      (1)  OL L 276, 2011 10 21, p. 46.

      (2)  OL L 141, 2011 5 27, p. 17.


title: 2017 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/1471, kuriuo dėl valstybių narių metinių 2017–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotų patikslinimo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/162/ES (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5556)

text:
12.8.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 209/53

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/1471
   2017 m. rugpjūčio 10 d.
   kuriuo dėl valstybių narių metinių 2017–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotų patikslinimo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/162/ES

         (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5556)

   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos sprendimu 2013/162/ES (2) nustatytos valstybių narių metinės 2013–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotos, o šiuo tikslu naudotasi priimant tą sprendimą turėtais valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) apskaitos ataskaitų, parengtų pagal 1996 m. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK) gaires dėl nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ataskaitų, duomenimis;

               (2)

               priėmus Sprendimą 2013/162/ES, pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 666/2014 (3) 6 straipsnį valstybės narės turėjo pateikti šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ataskaitas, parengtas pagal 2006 m. TKKK gaires dėl nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ataskaitų ir Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) metinės apskaitos ataskaitų rengimo gaires, pateiktas JTBKKK šalių konferencijos Sprendime 24/CP.19;

               (3)

               pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (4) 27 straipsnį Komisija iki 2016 m. gruodžio mėn. turi išnagrinėti 2006 m. TKKK gairių taikymo arba naudojamų JTBKKK metodikų pakeitimų poveikį valstybių narių bendram išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, į kurį atsižvelgiama taikant Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnį; taip siekiama užtikrinti metodikų, naudojamų metinėms išmetamųjų dujų kiekio kvotoms nustatyti, ir valstybių narių metinių ataskaitų, kurias valstybės narės teiks pasibaigus to nagrinėjimo terminui, nuoseklumą;

               (4)

               vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 525/2013 27 straipsniu ir naudodamasi pagal to reglamento 19 straipsnį peržiūrėtais ŠESD apskaitos duomenimis Komisija išnagrinėjo 2006 m. TKKK gairių taikymo ir naudojamų JTBKKK metodikų pakeitimų poveikį valstybių narių ŠESD apskaitos ataskaitoms. Daugelyje valstybių narių bendro išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, į kurį atsižvelgiama taikant Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnį, skirtumas viršija 1 %. Atsižvelgiant į šio nagrinėjimo rezultatus, visų valstybių narių metinės 2017–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotos, pateiktos Sprendimo 2013/162/ES II priede, turėtų būti patikslintos, siekiant atsižvelgti į atnaujintus apskaitos duomenis (jie pateikti ir peržiūrėti pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 19 straipsnį 2016 m.). Toks patikslinimas turėtų būti atliktas taikant tokią pačią metodiką, kokia taikyta nustatant metines išmetamųjų dujų kiekio kvotas Sprendime 2013/162/ES;

               (5)

               tikslinamos turėtų būti tik metinės 2017–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotos, nes su 2013–2016 m. išmestomis šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis susijusios politikos ir priemonių valstybės narės keisti nebegali. Tačiau, siekiant aiškumo, visas Sprendimo 2013/162/ES II priedas turėtų būti pakeistas, nekeičiant metinių 2013–2016 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotų;

               (6)

               Sprendimo 2013/162/ES 2 straipsnyje daroma nuoroda į visuotinio atšilimo potencialo vertes iš 4-osios TKKK vertinimo ataskaitos, priimtos JTBKKK šalių konferencijos Sprendimu 15/CP.17. Tačiau JTBKKK šalių konferencija priėmė naują Sprendimą 24/CP.19, kuriuo atšaukiamas Sprendimas 15/CP.17 ir patvirtinamos 4-ojoje TKKK vertinimo ataskaitoje pateiktos vertės. Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 666/2014 7 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės ir Komisija, pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnio 1–5 dalis rengdamos ir teikdamos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ataskaitas, turi naudoti Sprendimo 24/CP.19 III priede nurodytas visuotinio atšilimo potencialo vertes. Siekiant aiškumo, nuoroda į Sprendimą 15/CP.17, pateikta Sprendimo 2013/162/ES 2 straipsnyje, turėtų būti pakeista nuoroda į Sprendimą 24/CP.19;

               (7)

               šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimas 2013/162/ES iš dalies keičiamas taip:

               1.

               2 straipsnyje formuluotė „Sprendimu 15/CP.17“ pakeičiama formuluote „Sprendimu 24/CP.19“;

               2.

               II priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2017 m. rugpjūčio 10 d.

            Komisijos vardu

         Miguel ARIAS CAÑETE

            Komisijos narys

      (1)  OL L 140, 2009 6 5, p. 136.

      (2)  2013 m. kovo 26 d. Komisijos sprendimas 2013/162/ES dėl valstybių narių metinių išmetamų dujų kiekio kvotų 2013–2020 m. laikotarpiu nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB (OL L 90, 2013 3 28, p. 106).

      (3)  2014 m. kovo 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 666/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 525/2013 nustatomi esminiai Sąjungos apskaitos sistemos reikalavimai ir atsižvelgiama į visuotinio atšilimo potencialo pokyčius ir tarptautiniu mastu sutartų apskaitos ataskaitų rengimo gairių pakeitimus (OL L 179, 2014 6 19, p. 26).

      (4)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13).

      PRIEDAS
      „
            II PRIEDAS

               Valstybių narių metinės 2013–2020 m. laikotarpio išmetamų dujų kiekio kvotos, apskaičiuotos taikant visuotinio atšilimo potencialo vertes iš ketvirtosios Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vertinimo ataskaitos

                        Valstybė narė

                        Metinė išmetamų dujų kiekio kvota
                        (anglies dioksido ekvivalento tonomis)

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Belgija

                        82 376 327

                        80 774 027

                        79 171 726

                        77 569 425

                        76 190 376

                        74 703 759

                        73 217 143

                        71 730 526

                        Bulgarija

                        28 661 817

                        28 897 235

                        29 132 652

                        29 368 070

                        27 481 112

                        27 670 637

                        27 860 163

                        28 049 688

                        Čekija

                        65 452 506

                        66 137 845

                        66 823 185

                        67 508 524

                        67 971 770

                        68 581 207

                        69 190 644

                        69 800 080

                        Danija

                        36 829 163

                        35 925 171

                        35 021 179

                        34 117 187

                        34 775 642

                        33 871 444

                        32 967 246

                        32 063 048

                        Vokietija

                        495 725 112

                        488 602 056

                        481 479 000

                        474 355 944

                        453 842 854

                        446 270 289

                        438 697 724

                        431 125 160

                        Estija

                        6 296 988

                        6 321 312

                        6 345 636

                        6 369 960

                        5 928 965

                        5 960 550

                        5 992 135

                        6 023 720

                        Airija

                        47 226 256

                        46 089 109

                        44 951 963

                        43 814 816

                        41 194 830

                        40 110 780

                        39 026 731

                        37 942 682

                        Graikija

                        61 003 810

                        61 293 018

                        61 582 226

                        61 871 434

                        61 029 668

                        61 298 009

                        61 566 349

                        61 834 690

                        Ispanija

                        235 551 490

                        233 489 390

                        231 427 291

                        229 365 191

                        225 664 376

                        223 560 157

                        221 455 939

                        219 351 720

                        Prancūzija

                        408 762 813

                        403 877 606

                        398 580 044

                        393 282 481

                        371 789 603

                        366 284 473

                        360 779 342

                        355 274 211

                        Kroatija

                        21 196 005

                        21 358 410

                        21 520 815

                        21 683 221

                        20 147 020

                        20 330 287

                        20 513 553

                        20 696 819

                        Italija

                        317 768 849

                        315 628 134

                        313 487 419

                        311 346 703

                        307 153 729

                        304 562 057

                        301 970 385

                        299 378 714

                        Kipras

                        5 919 071

                        5 922 555

                        5 926 039

                        5 929 524

                        4 196 633

                        4 122 837

                        4 049 042

                        3 975 247

                        Latvija

                        9 279 248

                        9 370 072

                        9 460 897

                        9 551 721

                        9 747 135

                        9 834 273

                        9 921 411

                        10 008 549

                        Lietuva

                        17 153 997

                        17 437 556

                        17 721 116

                        18 004 675

                        18 033 267

                        18 327 321

                        18 621 376

                        18 915 430

                        Liuksemburgas

                        9 814 716

                        9 610 393

                        9 406 070

                        9 201 747

                        8 992 800

                        8 780 781

                        8 568 762

                        8 356 742

                        Vengrija

                        50 796 264

                        51 906 630

                        53 016 996

                        54 127 362

                        50 432 363

                        51 347 175

                        52 261 987

                        53 176 800

                        Мalta

                        1 168 514

                        1 166 788

                        1 165 061

                        1 163 334

                        1 174 524

                        1 173 666

                        1 172 808

                        1 171 950

                        Nyderlandai

                        125 086 859

                        122 775 394

                        120 463 928

                        118 152 462

                        116 032 216

                        113 763 728

                        111 495 240

                        109 226 752

                        Austrija

                        54 643 228

                        54 060 177

                        53 477 125

                        52 894 074

                        51 372 672

                        50 751 430

                        50 130 188

                        49 508 946

                        Lenkija

                        204 579 390

                        205 621 337

                        206 663 283

                        207 705 229

                        210 107 929

                        211 642 729

                        213 177 529

                        214 712 329

                        Portugalija

                        49 874 317

                        50 139 847

                        50 405 377

                        50 670 907

                        48 431 756

                        48 811 632

                        49 191 508

                        49 571 384

                        Rumunija

                        83 080 513

                        84 765 858

                        86 451 202

                        88 136 547

                        90 958 677

                        92 739 954

                        94 521 231

                        96 302 508

                        Slovėnija

                        12 278 677

                        12 309 309

                        12 339 941

                        12 370 573

                        12 161 170

                        12 196 719

                        12 232 267

                        12 267 816

                        Slovakija

                        25 877 815

                        26 203 808

                        26 529 801

                        26 855 793

                        26 759 746

                        27 028 129

                        27 296 513

                        27 564 896

                        Suomija

                        33 497 046

                        32 977 333

                        32 457 619

                        31 937 905

                        31 771 327

                        31 185 203

                        30 599 079

                        30 012 956

                        Švedija

                        43 386 459

                        42 715 001

                        42 043 544

                        41 372 087

                        39 377 620

                        38 772 710

                        38 167 800

                        37 562 890

                        Jungtinė Karalystė

                        358 980 526

                        354 455 751

                        349 930 975

                        345 406 200

                        360 630 247

                        357 464 952

                        354 299 657

                        351 134 362

                  “


29.8.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 285/166

         P7_TA(2014)0146
   Parlamento darbo tvarkos taisyklių 166 straipsnio (galutinis balsavimas) ir 195 straipsnio 3 dalies (balsavimas komitete) dalinis keitimas
   2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 166 straipsnio („Galutinis balsavimas“) ir 195 straipsnio 3 dalies („Balsavimas komitete“) dalinio keitimo (2014/2001(REG))
   (2017/C 285/27)

      Europos Parlamentas,

               —

               atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Darbo tvarkos taisyklų pakeitimo (B7-0252/2013),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0035/2014),

               1.

               nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus;

               2.

               primena, kad šie pakeitimai įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

      Pakeitimas 3

      Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

      166 straipsnis

                  Dabartinis tekstas

                  Pakeitimas

               Kai Parlamentas
                     balsuoja dėl pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio teisės akto
                  ,
                     nesvarbu, ar tai
                   vienas balsavimas ir (arba) galutinis balsavimas
                     , balsuojama
                   vardiniu būdu
                     , naudojant elektroninę balsavimo sistemą
                  .

               Kai Parlamentas
                     priima sprendimą remdamasis pranešimu
                  ,
                     bet koks
                   vienas balsavimas ir (arba) galutinis balsavimas
                     vykdomas
                   vardiniu
                     būdu pagal 167 straipsnio 2 dalį
                  .
                     Dėl pakeitimų balsuojama vardiniu būdu tik jei pateiktas prašymas pagal 167 straipsnį.

      Pakeitimas 4

      Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

      195 straipsnio 3 dalis

                  Dabartinis tekstas

                  Pakeitimas

               3.
                     Komitete
                   balsuojama rankos pakėlimu,
                     jei viena ketvirtoji
                   komiteto narių
                     nepaprašo
                   balsuoti vardiniu būdu.
                     Šiuo atveju balsuojama
                   pagal 167 straipsnio 2 dalį.

               3.
                     Vieno balsavimo ir (arba) galutinio balsavimo dėl pranešimo atveju
                   balsuojama
                     vardiniu būdu
                   pagal 167 straipsnio 2 dalį.
                     Dėl pakeitimų ir kitais atvejais balsuojama
                   rankos pakėlimu,
                     nebent pirmininkas nusprendžia, kad bus balsuojama elektroniniu būdu, arba ketvirtadalis
                   komiteto narių
                     paprašo
                   balsuoti vardiniu būdu.


title: 2008/505/EB: 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VIII A skirsnis - Europos ombudsmenas

text:
15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/71

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2007 m. balandžio 24 d.
   dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VIII A skirsnis – Europos ombudsmenas
   (2008/505/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (1),
   atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas (I tomas), (C6-0471/2006) (2),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą ir į Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas kartu su audituotų institucijų atsakymais (3),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 10 dalį, 274, 275 bei 276 straipsnius,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0104/2007),

               1.

               suteikia patvirtinimą Europos ombudsmenui, kad Ombudsmeno 2005 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               pateikia savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos ombudsmenui bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL L 60, 2005 3 8.

      (2)  OL C 264, 2006 10 31, p. 1.

      (3)  OL C 263, 2006 10 31, p. 1.

      (4)  OL C 263, 2006 10 31, p. 10.

      (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/72

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2007 m. balandžio 24 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį, VIII A skirsnis – Europos ombudsmenas
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (1),
   atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas (I tomas), (C6-0471/2006) (2),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą ir į Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas kartu su audituotų institucijų atsakymais (3),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 10 dalį ir 274, 275 bei 276 straipsnius,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0104/2007),

               1.

               pažymi, kad 2005 m. Europos ombudsmenas (toliau – Ombudsmenas) iš viso valdė 7 224 554 EUR (2004 m. – 5 782 968 EUR) įsipareigojimų asignavimų, kurių panaudojo 84,27 proc.;

               2.

               atkreipia dėmesį į tai, kad iš Ombudsmeno 2005 m. finansinių ataskaitų paaiškėja neigiamas ekonominis finansinių metų rezultatas (98 482 EUR) ir tai, jog pasiektos tokios pat turto ir įsipareigojimų sumos (890 853 EUR);

               3.

               pažymi, kad Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinėjė ataskaitoje nurodyta, jog atlikus Ombudsmeno institucijos auditą pastabų teikti nereikėjo;

               4.

               atkreipia dėmesį į tai, jog institucijos vidaus auditorių ataskaitoje Nr. 6/81 konstatuojama, kad: i) vidaus auditoriai 2005 m. nenustatė jokių Ombudsmeno biudžeto operacijų didelės rizikos sričių; ir ii) institucijos vidaus valdymo ir kontrolės sistemos veiksmingos ir pagrįstai padeda užtikrinti, kad bus tinkamai siekiama kontrolės tikslų;

               5.

               atkreipia dėmesį į informaciją, pateiktą atsakingo įgalioto leidimus duodančio pareigūno veiklos ataskaitoje, kad Ombudsmeno tarnybų vidaus kontrolės sistemos veiksmingumo įsivertinimas buvo atliktas 2006 m. pradžioje ir kad bendras šio įsivertinimo rezultatas yra, jog vidaus kontrolės normų įgyvendinimas pakankamas (76 %); tačiau taip pat pastebi, jog kai kurioms sritims reikia patobulinimų ir trūksta veiksmingumo (rizikos vertinimas, su slaptumu susijusios funkcijos, daugiametis planavimas);

               6.

               primena, kad 2004 m. Ombudsmenas buvo nepriklausomas ir visiškai kontroliavo su jo biudžeto dalimi susijusias finansines operacijas;

               7.

               pažymi, kad 2005 m. buvo deramasi dėl naujojo pamatinio neribotos trukmės Ombudsmeno ir Europos Parlamento bendradarbiavimo susitarimo dėl tam tikrų administracinių paslaugų, įskaitant vertimą ir biuro patalpas, teikimo ir 2006 m. kovo mėn. jis buvo pasirašytas;

               8.

               konstatuoja, kad, kaip teigiama Ombudsmeno 2005 m. metiniame pranešime, metinis Ombudsmeno nagrinėjamų skundų kiekis padidėjo nuo apytikriai 800 skundų 1996 m. iki beveik 4 000 skundų 2005 m., skundų kiekiui itin padidėjus (53 %) 2003–2004 m.;

               9.

               pažymi, kad per 2005 m. Ombudsmeno institucija labai stipriai pajuto 2004 m. įvykusios plėtros poveikį ir kad 2004 ir 2005 m. biudžeto valdymo institucija leido Ombudsmenui į personalo planą įrašyti 20 naujų pareigybių, kuriomis buvo papildyta 2003 m. buvusi 31 pareigybė (darbuotojų skaičius padidėjo 65 %), o patvirtintų biudžeto asignavimų dydis išaugo nuo 4 438 653 EUR 2003 m. iki 7 312 614 EUR 2005 m. (taip pat 65 % padidėjimas);

               10.

               atkreipia dėmesį į tai, kad Ombudsmeno metiniame pranešime teigiama, jog 2005 m. jis tęsė savo informacinius vizitus į valstybes nares siekdamas pagerinti piliečių sąmoningumą dėl jų teisių, atkreipti pagrindinių teisminės, įstatymų leidžiamosios ir įstatymų vykdomosios valdžios atstovų dėmesį į Europos ombudsmeno darbo svarbą ir stiprinti bendradarbiavimą su kolegomis valstybėse narėse; pabrėžia šios informacinės kampanijos svarbą;

               11.

               be to, pažymi, kad 2005 m. Ombudsmenas ir jo darbuotojai tęsė savo pastangas pristatyti institucijos veiklą ir 2005 m. parengė 120 pristatymų konferencijose, seminaruose ir posėdžiuose bei davė 50 interviu žurnalistams;

               12.

               pažymi, kad pagal atsakymus į pranešėjo pateiktus klausimus Ombudsmenas siekia teikti informaciją toms šalims, iš kurių gauta mažiau skundų, nei galėtų būti tikimasi atsižvelgiant į gyventojų skaičių, pvz., Vokietijai ir Italijai, ir kad Ombudsmeno žiniasklaidos strategija turėtų padėti skleisti informaciją apie Ombudsmeną šiose valstybėse narėse; mano, kad, siekdamas nustatyti tikslines šalis, Ombudsmenas turėtų pasikliauti įvairiose valstybėse narėse vykdomomis apklausomis apie tai, ką piliečiai žino apie jo darbą, o ne skundų skaičiumi;

               13.

               atkreipia dėmesį į pastabą Ombudsmeno veiklos ataskaitoje, kad, atsižvelgiant į komunikacijos aspektą, 2005 m. buvo išskirtiniai metai Ombudsmenui, nes institucija be įprastinės veiklos teikti informaciją apie savo darbą surengė daug renginių, per kuriuos buvo pažymėtas Ombudsmeno 10 metų veiklos jubiliejus; be to, institucijos komunikaciniai pajėgumai buvo žymiai padidinti įdarbinus darbuotojus, kurie užėmė tris naujas komunikacijos specialistų pareigybes ir į naujai sukurtą komunikacijos sektorių iš esamų darbuotojų paskyrus dar vieną darbuotoją;

               14.

               primena, kad 1994 m. Europos Parlamento nustatytame Ombudsmeno statute Ombudsmenas neįpareigojamas skelbti savo finansinių ir ekonominių interesų;

               15.

               pažymi, kad pagal statutą Ombudsmenas prilyginamas Europos Teisingumo Teismo (ETT) teisėjui; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Parlamento siūlymu ETT sudarė darbo grupę, kuri turėtų išnagrinėti tinkamiausią būdą užtikrinti teisėjų finansinių interesų skaidrumą; prašo, kad kol nėra tyrimo rezultatų Ombudsmenas pasektų Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir jo pavaduotojo pavyzdžiu, kurie pateikė finansinių interesų deklaraciją, grindžiamą forma, kuri naudojama Europos Parlamento narių finansinių interesų registrui.

      (1)  OL L 60, 2005 3 8.

      (2)  OL C 264, 2006 10 31, p. 1.

      (3)  OL C 263, 2006 10 31, p. 1.

      (4)  OL C 263, 2006 10 31, p. 10

      (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).


title: 2011/154/ES: 2011 m. kovo 9 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypų

text:
10.3.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 63/21

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2011 m. kovo 9 d.
   kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypų
   (2011/154/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
   pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

               (1)

               2010 m. vasario 15 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo skundą dėl tam tikrų Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypų tariamai žalingo dempingo.

               (2)

               Skundą pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų Sąjungos nerūdijančio plieno strypų, vardu pateikė Europos geležies ir plieno pramonės federacija (Eurofer).

               (3)

               Skunde buvo pateikta dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako antidempingo tyrimui inicijuoti.

               (4)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbusi pranešimą (2), Komisija inicijavo antidempingo tyrimą dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypų, kurių KN kodai šiuo metu yra 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ir 7222 20 89.

               (5)

               Tą pačią dieną Komisija inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypų (3).

               (6)

               Komisija išsiuntė klausimynus Europos Sąjungos pramonės įmonėms ir visoms žinomoms Sąjungos gamintojų asociacijoms, nagrinėjamosios šalies eksportuotojams ir (arba) gamintojams, visoms eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijoms, importuotojams, visoms žinomoms importuotojų asociacijoms ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.

         B.   SKUNDO ATSIĖMIMAS IR TYRIMO NUTRAUKIMAS

               (7)

               Eurofer 2010 m. lapkričio 23 d. laišku Komisijai oficialiai atsiėmė skundą, kuriuo remiantis buvo inicijuotas antidempingo tyrimas.

               (8)

               Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį tyrimas gali būti baigtas, kai atsiimamas skundas, nebent toks baigimas prieštarautų Europos Sąjungos interesams.

               (9)

               Komisija nusprendė, kad šis tyrimas turėtų būti baigtas, nes jį atliekant nebuvo nustatyta jokių aplinkybių, įrodančių, kad baigus tyrimą būtų pažeisti Europos Sąjungos interesai. Apie tai buvo pranešta suinteresuotosioms šalims ir suteikta galimybė teikti pastabas. Pastabų, kad tyrimo baigimas prieštarautų Europos Sąjungos interesams, negauta.

               (10)

               Todėl Komisija daro išvadą, kad antidempingo tyrimas dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypų turėtų būti baigtas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Antidempingo tyrimas dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypų, kurių KN kodai šiuo metu yra 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ir 7222 20 89, baigiamas.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 9 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL C 87 A, 2010 4 1, p. 1.

      (3)  OL C 87, 2010 4 1, p. 17.


title: 2006/889/EB: 2006 m. lapkričio 24 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl monetų emisijos apimties 2007 metais patvirtinimo (ECB/2006/19)

text:
11.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 348/52

      EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS

   2006 m. lapkričio 24 d.
   dėl monetų emisijos apimties 2007 metais patvirtinimo
   (ECB/2006/19)
   (2006/889/EB)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Nuo 1999 m. sausio 1 d. Europos centrinis bankas (ECB) turi išimtinę teisę tvirtinti monetų, kurias gali išleisti eurą įsivedusios valstybės narės (toliau – dalyvaujančios valstybės narės), emisijos apimtį.

               (2)

               Pagal 2006 m. liepos 11 d. Tarybos sprendimo, pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį dėl bendros valiutos įvedimo Slovėnijoje 2007 m. sausio 1 d. (1) 1 straipsnį, Slovėnijai taikyta leidžianti nukrypti nuostata, nurodyta 2003 m. Stojimo akto (2) 4 straipsnyje, panaikinama nuo 2007 m. sausio 1 d.

               (3)

               Dvylika dabar dalyvaujančių valstybių narių ir Slovėnija pateikė ECB patvirtinti eurų monetų, kurios turi būti išleidžiamos 2007 metais, vertinimus, o taip pat pastabas, paaiškinančias šios prognozės metodologiją,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   2007 metais išleidžiamų eurų monetų emisijos apimties patvirtinimas
   ECB tvirtina eurų monetų, kurias dalyvaujančios valstybės narės gali išleisti 2007 metais, emisijos apimtį kaip nurodyta šioje lentelėje:

               (milijonais EUR)

               Apyvartai skirtų monetų ir kolekcionavimui skirtų (apyvartai neskirtų) monetų emisija 2007 metais

               Belgija

               117,5

               Vokietija

               635,0

               Graikija

               76,9

               Ispanija

               480,0

               Prancūzija

               362,0

               Airija

               81,0

               Italija

               366,9

               Liuksemburgas

               45,0

               Nyderlandai

               71,2

               Austrija

               166,0

               Portugalija

               110,0

               Slovėnija

               104,7

               Suomija

               60,0

         2 straipsnis
   Baigiamoji nuostata
   Šis sprendimas yra skirtas dalyvaujančioms valstybėms narėms.

      Pasirašyta Frankfurte prie Maino, 2006 m. lapkričio 24 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OL L 195, 2006 7 15, p. 25.

      (2)  OL L 236, 2003 9 23, p. 33.


title: 2009/482/EB: 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimo dėl trumpalaikio bevizio režimo pasirašymo ir laikino taikymo

text:
30.6.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 169/30

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2009 m. balandžio 6 d.
   dėl Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimo dėl trumpalaikio bevizio režimo pasirašymo ir laikino taikymo
   (2009/482/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 62 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1932/2006 (1) buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001 (2), nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami Europos Sąjungos išorės sienas, privalo turėti vizas („neigiamas“ sąrašas), ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas („teigiamas“ sąrašas), sąrašus; juo, inter alia, iš „neigiamo“ sąrašo į „teigiamą“ buvo perkelta Seišelių Respublika (toliau – Seišeliai). Be to, Reglamente (EB) Nr. 1932/2006 nustatyta, kad vizų režimas nebus taikomas tik nuo Europos bendrijos ir Seišelių sudarytino susitarimo dėl vizų režimo netaikymo įsigaliojimo dienos.

               (2)

               2008 m. birželio 5 d. sprendimu Taryba įgaliojo Komisiją vesti derybas dėl Europos bendrijos ir Seišelių susitarimo dėl trumpalaikio bevizio režimo.

               (3)

               Derybos dėl susitarimo buvo pradėtos 2008 m. liepos 9 d. ir baigtos 2008 m. spalio 16 d.

               (4)

               2008 m. lapkričio 12 d. Briuselyje parafuotas susitarimas turėtų būti pasirašytas, o pridėtos deklaracijos patvirtintos. Susitarimas turėtų būti taikomas laikinai, kol bus baigtos jo oficialaus sudarymo procedūros.

               (5)

               Pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius bei nepažeidžiant minėto protokolo 4 straipsnio šios valstybės narės nedalyvauja priimant šį sprendimą, neprivalo jo laikytis ir jis joms netaikomas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimo dėl trumpalaikio bevizio režimo (toliau – susitarimas) pasirašymas patvirtinamas Bendrijos vardu su sąlyga, kad jis turi būti sudarytas.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Prie šio sprendimo pridėtos deklaracijos patvirtinamos Bendrijos vardu.
   3 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti susitarimą Bendrijos vardu su sąlyga, kad jis turi būti sudarytas.
   4 straipsnis
   Susitarimas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo datos (3), kol bus baigtos jo oficialaus sudarymo procedūros.

      Priimta Liuksemburge 2009 m. balandžio 6 d..

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. POSPÍŠIL

      (1)  OL L 405, 2006 12 30, p. 23.

      (2)  OL L 81, 2001 3 21, p. 1.

      (3)  Susitarimo pasirašymo datą Tarybos Generalinis sekretoriatas paskelbs Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   BENDRA DEKLARACIJA DĖL ISLANDIJOS, NORVEGIJOS, ŠVEICARIJOS IR LICHTENŠTEINO
   Susitariančiosios Šalys atkreipia dėmesį į glaudžius Europos bendrijos ir Norvegijos, Islandijos, Šveicarijos ir Lichtenšteino santykius, visų pirma pagal 1999 m. gegužės 18 d. ir 2004 m. spalio 26 d. susitarimus dėl šių šalių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis.
   Šiomis aplinkybėmis pageidautina, kad Norvegijos, Islandijos, Šveicarijos ir Lichtenšteino valdžios institucijos bei Seišelių valdžios institucijos nedelsdamos sudarytų dvišalius susitarimus dėl trumpalaikio bevizio režimo panašiomis į šiame susitarime numatytąsias sąlygomis.
   BENDRA DEKLARACIJA DĖL ŠIO SUSITARIMO 3 STRAIPSNIO 2 DALYJE NURODYTOS ASMENŲ, KURIE VYKSTA DIRBTI MOKAMO DARBO, KATEGORIJOS AIŠKINIMO
   Siekdamos užtikrinti, kad būtų vienodai aiškinama, Susitariančiosios Šalys sutaria, kad šiame susitarime mokamą darbą dirbančių asmenų kategorijai priskiriami asmenys, kurie kaip darbuotojai ar paslaugų teikėjai atvyksta į kitos Susitariančiosios Šalies teritoriją dirbti mokamo darbo arba teikti mokamų paslaugų.
   Prie šios kategorijos neturėtų būti priskiriami:

               —

               verslininkai, tai yra, verslo reikalais vykstantys asmenys (neįdarbinti kitos Susitariančiosios Šalies šalyje),

               —

               sportininkai ir menininkai, atliekantys ad hoc veiklą,

               —

               žurnalistai, kuriuos siunčia jų gyvenamosios vietos žiniasklaidos organizacijos, ir

               —

               bendrovių vidaus stažuotojai.

         Pagal šio susitarimo 6 straipsnį už šios deklaracijos įgyvendinimo stebėjimą atsakingas Jungtinis komitetas, kuris, manydamas, kad būtina, ir atsižvelgdamas į Susitariančiųjų Šalių patirtį, gali siūlyti pakeitimus.
   BENDRA DEKLARACIJA DĖL ŠIO SUSITARIMO 4 STRAIPSNYJE NURODYTŲ TRIJŲ MĖNESIŲ PER ŠEŠIŲ MĖNESIŲ AIKOTARPĮ NUO PIRMOJO ATVYKIMO DIENOS AIŠKINIMO
   Susitariančiosios Šalys sutaria, kad šio susitarimo 4 straipsnyje nurodyti ne ilgiau kaip trys mėnesiai per šešių mėnesių laikotarpį nuo pirmojo atvykimo į Seišelių arba Šengeno erdvės teritoriją dienos reiškia nenutrūkstamą viešnagę arba kelias viešnages iš eilės, kurių bendra trukmė neviršija trijų mėnesių, bet kuriuo šešių mėnesių laikotarpiu.
   BENDRA DEKLARACIJA DĖL PILIEČIŲ INFORMAVIMO APIE VIZŲ REŽIMO ATSISAKYMO SUSITARIMĄ
   Pripažindamos skaidrumo svarbą Europos Sąjungos ir Seišelių piliečiams, Susitariančiosios Šalys sutaria užtikrinti išsamios informacijos apie vizų režimo atsisakymo susitarimo turinį ir padarinius bei susijusius klausimus, kaip antai apie atvykimo sąlygas, sklaidą.
    ---documentbreak---

               30.6.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 169/31

         Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos
   SUSITARIMAS
   dėl trumpalaikio bevizio režimo
   EUROPOS BENDRIJA (toliau – Bendrija) ir
   SEIŠELIŲ RESPUBLIKA (toliau – Seišeliai),
   toliau kartu – Susitariančiosios Šalys;
   SIEKDAMOS toliau plėtoti draugiškus Susitariančiųjų Šalių santykius ir norėdamos palengvinti keliavimą užtikrindamos savo piliečių bevizį atvykimą ir trumpalaikį buvimą,
   ATSIŽVELGDAMOS į 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1932/2006, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (1), kuriuo, inter alia, šešios trečiosios šalys, įskaitant Seišelius, buvo perkeltos į trečiųjų šalių, kurių piliečiams trumpalaikio buvimo Europos Sąjungos (ES) valstybėse narėse atveju vizų reikalavimas netaikomas, sąrašą,
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1932/2006 2 straipsnyje nurodoma, kad šioms šešioms šalims vizų reikalavimo išimtis taikytina tik nuo Europos bendrijos su susijusia šalimi sudarytino susitarimo dėl vizų reikalavimo išimčių įsigaliojimo datos,
   PRIPAŽINDAMOS, kad vizų reikalavimas netaikomas visų valstybių narių piliečiams, kurie vyksta į Seišelius ne ilgiau kaip vieno mėnesio laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas iki trijų mėnesių,
   TROKŠDAMOS užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodų sąlygų visiems ES piliečiams sudarymo principo,
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad asmenims, vykstantiems dirbti mokamo darbo, trumpalaikio buvimo metu šis susitarimas netaikomas, todėl šiai kategorijai tebetaikomos Bendrijos teisės ir valstybių narių nacionalinės teisės, taip pat Seišelių nacionalinės teisės atitinkamos taisyklės dėl vizų reikalavimo ar išimties ir galimybės įsidarbinti,
   ATSIŽVELGDAMOS į Protokolą dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos ir Protokolą dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos teisės sistemą, pridėtus prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, ir patvirtindamos, kad šio susitarimo nuostatos netaikomos Jungtinei Karalystei ir Airijai,
   SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Tikslas
   Šis susitarimas nustato bevizį režimą Europos Sąjungos ir Seišelių piliečiams, vykstantiems į kitos Susitariančiosios Šalies teritoriją ne ilgiau kaip trims mėnesiams per šešių mėnesių laikotarpį.
   2 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame susitarime:
   a)   valstybė narė– bet kuri Europos Sąjungos valstybė narė, išskyrus Jungtinę Karalystę ir Airiją;
   b)   Europos Sąjungos pilietis– a punkte apibrėžtos valstybės narės pilietis;
   c)   Seišelių pilietis– bet kuris Seišelių pilietybę turintis asmuo;
   d)   Šengeno erdvė– erdvė be vidaus sienų, kurią sudaro a punkte apibrėžtų valstybių narių, taikančių visą Šengeno acquis, teritorijos.
   3 straipsnis
   Taikymo sritis
   1.   Europos Sąjungos piliečiai, turintys valstybės narės išduotus galiojančius paprastus, diplomatinius ar tarnybinius ir (arba) pareiginius pasus, gali atvykti ir būti Seišelių teritorijoje be vizos 4 straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpį.
   Seišelių piliečiai, turintys Seišelių išduotus galiojančius paprastus, diplomatinius ar tarnybinius ir (arba) pareiginius pasus, gali atvykti ir būti valstybių narių teritorijoje be vizos 4 straipsnio 2 dalyje nurodytą laikotarpį.
   2.   1 dalis netaikoma asmenims, vykstantiems dirbti mokamo darbo.
   Kiekviena valstybė narė atskirai gali nuspręsti taikyti vizų reikalavimą Seišelių šios kategorijos piliečiams arba jį panaikinti pagal Reglamento (EB) Nr. 539/2001 4 straipsnio 3 dalį.
   Seišeliai gali atskirai nuspręsti dėl vizų reikalavimo ar bevizio režimo kiekvienos valstybės narės šios kategorijos piliečiams pagal savo nacionalinę teisę.
   3.   Šiuo susitarimu numatytas bevizis režimas taikomas nepažeidžiant Susitariančiųjų Šalių įstatymų, susijusių su atvykimo ir trumpalaikio buvimo sąlygomis. Valstybės narės ir Seišeliai pasilieka teisę neleisti atvykti į savo teritorijas arba trumpai jose būti, jeigu nesilaikoma vienos ar kelių iš šių sąlygų.
   4.   Bevizis režimas taikomas nepaisant transporto, kuriuo kertamos Susitariančiųjų Šalių sienos, rūšies.
   5.   Šiame susitarime neaptariami klausimai reglamentuojami Bendrijos teisės, valstybių narių nacionalinės teisės ar Seišelių nacionalinės teisės.
   4 straipsnis
   Buvimo trukmė
   1.   Europos Sąjungos piliečiai gali būti Seišelių teritorijoje ne ilgiau kaip tris mėnesius per šešių mėnesių laikotarpį nuo pirmojo atvykimo į šalies teritoriją dienos.
   2.   Seišelių piliečiai gali būti Šengeno erdvėje ne ilgiau kaip tris mėnesius per šešių mėnesių laikotarpį nuo pirmojo atvykimo į bet kurios valstybės narės, taikančios visą Šengeno acquis, teritoriją dienos. Šie trys mėnesiai per šešių mėnesių laikotarpį apskaičiuojami nepaisant buvimo valstybėje narėje, kuri dar netaiko visos Šengeno acquis.
   Seišelių piliečiai gali būti ne ilgiau kaip tris mėnesius per šešių mėnesių laikotarpį nuo pirmojo atvykimo į kiekvienos valstybės narės, kuri dar netaiko visos Šengeno acquis, teritoriją dienos, nepaisant apskaičiuoto buvimo Šengeno erdvėje laikotarpio.
   3.   Susitarimas neturi įtakos galimybei Seišeliams bei valstybėms narėms pratęsti buvimo laikotarpį ilgiau kaip tris mėnesius pagal nacionalinę teisę ir Bendrijos teisę.
   5 straipsnis
   Teritorinis taikymas
   1.   Šio susitarimo nuostatos taikomos tik europinėje Prancūzijos Respublikos teritorijoje.
   2.   Šio susitarimo nuostatos taikomos tik europinėje Nyderlandų Karalystės teritorijoje.
   6 straipsnis
   Jungtinis susitarimo valdymo komitetas
   1.   Susitariančiosios Šalys įsteigia Jungtinį ekspertų komitetą (toliau – Komitetas), sudarytą iš Europos bendrijos ir Seišelių atstovų. Bendrijai atstovauja Europos Komisija.
   2.   Komiteto uždaviniai, inter alia:

               a)

               stebėti, kaip įgyvendinamas šis susitarimas;

               b)

               siūlyti šio susitarimo pakeitimus arba papildymus;

               c)

               spręsti ginčus dėl šio susitarimo nuostatų aiškinimo ar taikymo.

         3.   Atsiradus būtinybei, Komitetas sušaukiamas vienos iš Susitariančiųjų Šalių prašymu.
   4.   Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles.
   7 straipsnis
   Ryšys tarp šio susitarimo ir valstybių narių beiSeišelių esamų dvišalių susitarimųdėl vizų režimo atsisakymo
   Šiam susitarimui teikiama pirmenybė prieš atskirų valstybių narių ir Seišelių bet kokių dvišalių susitarimų ar priemonių nuostatas, jeigu jos reglamentuoja šio susitarimo taikymo sričiai priklausančius klausimus.
   8 straipsnis
   Baigiamosios nuostatos
   1.   Šį susitarimą Susitariančiosios Šalys ratifikuoja arba tvirtina pagal atitinkamas vidaus procedūras, ir jis įsigalioja pirmąją antro mėnesio, einančio po datos, kurią Susitariančiosios Šalys praneša viena kitai apie minėtų procedūrų užbaigimą, dieną.
   2.   Šis susitarimas sudaromas neapibrėžtam laikotarpiui, nebent būtų nutrauktas pagal 5 dalį.
   3.   Šis susitarimas gali būti iš dalies keičiamas raštišku Susitariančiųjų Šalių susitarimu. Pakeitimai įsigalioja po to, kai Susitariančiosios Šalys viena kitai praneša apie šiam tikslui būtinų vidaus procedūrų užbaigimą.
   4.   Bet kuri Susitariančioji Šalis viešosios tvarkos, nacionalinio saugumo užtikrinimo arba visuomenės sveikatos apsaugos sumetimais, taip pat dėl neteisėtos imigracijos ar dėl kurios nors Susitariančiosios Šalies vėl įvesto vizų reikalavimo gali visiškai arba iš dalies sustabdyti šio susitarimo taikymą. Apie sprendimą sustabdyti kitai Susitariančiajai Šaliai pranešama ne vėliau kaip prieš du mėnesius iki jo įsigaliojimo. Šio susitarimo taikymą sustabdžiusi Susitariančioji Šalis nedelsdama informuoja kitą Susitariančiąją Šalį, jeigu sustabdyti priežasčių nebelieka.
   5.   Kiekviena Susitariančioji Šalis gali nutraukti šį susitarimą raštu pranešdama kitai Susitariančiajai Šaliai. Šis susitarimas netenka galios po 90 dienų nuo tokio pranešimo datos.
   6.   Seišeliai gali sustabdyti šio susitarimo taikymą arba susitarimą nutraukti tik visų valstybių narių atžvilgiu.
   7.   Bendrija gali sustabdyti šio susitarimo taikymą arba susitarimą nutraukti tik visų savo valstybių narių atžvilgiu.

      Priimta Briuselyje 2009 m. gegužės 28 d. dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis visi tekstai yra autentiški.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За Република Сейшели
         Por la República de Seychelles
         Za Seychelskou republiku
         For Republikken Seychellerne
         Für die Republik Seychellen
         Seišelli Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία των Σεϋχελλών
         For the Republic of Seychelles
         Pour la République des Seychelles
         Per la Repubblica delle Seychelles
         Seišela Salu Republikas vārdā
         Seišelių Respublikos vardu
         A Seychelle Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tas-Seychelles
         Voor de Republiek der Seychellen
         W imieniu Republiki Seszeli
         Pela República das Seicheles
         Pentru Republica Seychelles
         Za Seychelskú republiku
         Za Republiko Sejšeli
         Seychellien tasavallan puolesta
         För Republiken Seychellernas

      (1)  OL L 405, 2006 12 30, p. 23.


title: 2002 m. birÞelio 25 d. Tarybos sprendimas dël Europos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybës Susitarimo dël mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32002D0648

Oficialusis leidinys L 213 , 09/08/2002 p. 0029 - 0029

		Tarybos Sprendimas2002 m. birželio 25 d.dël Europos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybës Susitarimo dël mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo sudarymo(2002/648/EB)EUROPOS SÀJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama á Europos bendrijos steigimo sutartá, ypaè á jos 170 straipsná, siejant su 300 straipsnio 2 dalies pirmojo papunkèio pirmuoju sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirmuoju papunkèiu,atsižvelgdama į Komisijos pasiûlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento pasiûlymą [2],kadangi:(1) 1993 m. gruodžio 20 d. buvo pasirašytas Europos ekonominės bendrijos ir Indijos Respublikos bendradarbiavimo susitarimas dėl partnerystės ir plėtros [3],(2) Europos bendrija ir Indijos Respublika vykdo konkreèias mokslinų tyrimų ir technologijų plėtros programas bendros svarbos srityse.(3) Remdamosi ankstesne patirtimi, abi šalys išreiškė norą nustatyti stipresná ir platesná mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo pamatą.(4) Šis Susitarimas dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo sudaro visuotinio Europos bendrijos ir Indijos Respublikos bendradarbiavimo dalá.(5) Savo 2001 m. vasario 12 d. sprendimu Taryba ágaliojo Komisiją vesti derybas dėl Europos bendrijos ir Indijos Respublikos Susitarimo dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo.(6) Savo 2001 m. lapkrièio 15 d. sprendimu Taryba nusprendė, kad Susitarimas turi bûti pasirašomas Europos bendrijos vardu.(7) Susitarimas buvo pasirašytas 2001 m. lapkrièio 23 d.(8) Susitarimas turėtø bûti patvirtinamas,PRIĖMĖ ŠÁ SPRENDIMĄ:1 straipsnisBendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo.Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisRemdamasis Susitarimo 11 straipsniu, Tarybos pirmininkas praneša Indijos Respublikai, kad Europos bendrija užbaigė procedûras, bûtinas šio susitarimo ásigaliojimui.Priimta Liuksemburge, 2002 m. birželio 25 d.Tarybos varduPirmininkasJ. Matas i Palou[1] OL C 304 E, 2001 10 30, p. 241.[2] 2002 m. gegužės 14 d. pateikta nuomonë (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[3] OL L 223, 1994 8 27, p. 23.--------------------------------------------------


title: 2003 m. birželio 13 d. Tarybos Sprendimas dėl Europos bendrijos prisijungimo prie 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų Konvencijos Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D0507

Oficialusis leidinys L 179 , 17/07/2003 p. 0001 - 0002

		Tarybos Sprendimas2003 m. birželio 13 d.dėl Europos bendrijos prisijungimo prie 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų Konvencijos Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo(2003/507/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalies, kartu ir 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmą sakinį ir 3 dalies pirmą pastraipą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],kadangi:(1) Rūgštėjimas, eutrofikacija ir pažemio ozonas daro nepriimtiną žalą aplinkai ir žmonių sveikatai Bendrijoje.(2) 1999 m. lapkričio 30 d. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Vykdomasis organas patvirtino Protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (Geteborgo protokolas); Geteborgo protokolas kiekvienai nacionalinei šaliai nustato keturių pagrindinių į orą išmetamų teršalų prekursorių - sieros dioksido, azoto oksidų, lakiųjų organinių junginių ir amoniako - didžiausias leistinas ribas; tas didžiausias leistinas ribas reikia įgyvendinti iki 2010 m.(3) Geteborgo protokolo įgyvendinimas padės Bendrijai pasiekti aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos srityje nustatytus tikslus.(4) 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų [3] nustato privalomas aukščiausias nacionalines išmetamų į orą teršalų ribas, būtinas įvykdyti ne vėliau kaip iki 2010 m., kurios yra tokios pat arba dar griežtesnės nei ribos, kurių kiekviena valstybė narė privalo laikytis pagal Geteborgo protokolą.(5) 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/80/EB dėl tam tikrų teršalų, išmetamų į orą iš didelių kurą deginančių įrenginių, apribojimo [4] nustato naujas iš šio sektoriaus išmetamų teršalų ribines vertes, kurios atitinka vertes, nustatytas Geteborgo protokole.(6) Dėl to Bendrija turėtų prisijungti prie Geteborgo protokolo,NUSPRENDĖ:1 straipsnisŠiuo sprendimu Bendrijos vardu patvirtinamas Bendrijos prisijungimas prie 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo.Protokolo tekstas yra pateiktas šio sprendimo priede.2 straipsnisŠiuo sprendimu Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį ar asmenis, įgaliotus prisijungimo dokumentą deponuoti Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui pagal Protokolo 16 straipsnį.3 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Priimta Liuksemburge, 2003 m. birželio 13 d.Tarybos varduPirmininkasG. Papandreou[1] OL C 151 E, 2002 6 25, p. 74.[2] Nuomonė pareikšta 2002 m. liepos 4 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[3] OL L 309, 2001 11 27, p. 22.[4] OL L 309, 2001 11 27, p. 1.--------------------------------------------------


title: 2014/707/BUSP: 2014 m. spalio 9 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EULEX KOSOVO/2/2014 dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO, vadovo paskyrimo

text:
11.10.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 295/59

         POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EULEX KOSOVO/2/2014
   2014 m. spalio 9 d.
   dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (1), EULEX KOSOVO, vadovo paskyrimo

      (2014/707/BUSP)

   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 4 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO (2), ypač į jų 12 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Bendrųjų veiksmų 2008/124/BUSP 12 straipsnio 2 dalį Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX KOSOVO) politinės priežiūros ir strateginio vadovavimo jai tikslu, įskaitant sprendimą skirti misijos vadovą;

               (2)

               2014 m. birželio 17 d. PSK priėmė Sprendimą EULEX KOSOVO/1/2014 (3), kuriuo misijos EULEX KOSOVO vadovo įgaliojimai pratęsti iki 2014 m. spalio 14 d.;

               (3)

               2014 m. birželio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/349/BUSP (4), kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP ir misija EULEX KOSOVO pratęsta iki 2016 m. birželio 14 d.;

               (4)

               2014 m. rugsėjo 25 d. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė EULEX KOSOVO misijos vadovu laikotarpiui nuo 2014 m. spalio 15 d. iki 2015 m. birželio 14 d. paskirti ambasadorių Gabriele MEUCCI,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO, vadovu laikotarpiui nuo 2014 m. spalio 15 d. iki 2015 m. birželio 14 d. skiriamas ambasadorius Gabriele MEUCCI.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2014 m. spalio 15 d.

      Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 9 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         W. STEVENS

      (1)  Pavadinimas „Kosovas“ nedaro poveikio pozicijoms dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/99 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

      (2)  OL L 42, 2008 2 16, p. 92.

      (3)  2014 m. birželio 17 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EULEX KOSOVO/1/2014, kuriuo pratęsiami Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO, vadovo įgaliojimai (OL L 180, 2014 6 20, p. 17).

      (4)  2014 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas 2014/349/BUSP, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove EULEX KOSOVO (OL L 174, 2014 6 13, p. 42).