title: 2015 m. gegužės 12 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/767, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų priedas

text:
13.5.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 120/58

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/767
   2015 m. gegužės 12 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų priedas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 17 d. Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimą dėl pinigų (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų (toliau – Susitarimas dėl pinigų) 8 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad Vatikano Miesto Valstybė įgyvendintų Sąjungos teisės aktus ir taisykles dėl eurų banknotų ir monetų, pinigų plovimo prevencijos, sukčiavimo ir grynųjų ir negrynųjų mokėjimo priemonių, medalių bei žetonų klastojimo prevencijos ir statistinės atskaitomybės reikalavimų. Tie aktai ir taisyklės išvardyti Susitarimo dėl pinigų priede;

               (2)

               Komisija kasmet turi iš dalies pakeisti Susitarimo dėl pinigų priedą, atsižvelgdama į naujus susijusius Sąjungos teisės aktus bei taisykles ir galiojančių teisės aktų bei taisyklių pakeitimus;

               (3)

               Susitarimo dėl pinigų priedo pakeitimu taip pat reikėtų atsižvelgti į panaikintus teisės aktus ir taisykles;

               (4)

               todėl Susitarimo dėl pinigų priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos ir Vatikano Miesto Valstybės susitarimo dėl pinigų priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 12 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL C 28, 2010 2 4, p. 13.

      PRIEDAS

            „PRIEDAS

                        Įgyvendintinos teisinės nuostatos

                        Įgyvendinimo terminas

                        Pinigų plovimo prevencija

                        1

                        2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (OL L 309, 2005 11 25, p. 15)
                        iš dalies pakeista:

                        2010 m. gruodžio 31 d.

                        2

                        2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/20/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (OL L 76, 2008 3 19, p. 46)
                        papildyta:

                        3

                        2001 m. birželio 26 d. Tarybos pamatiniu sprendimu 2001/500/TVR dėl pinigų plovimo, nusikaltimo priemonių ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų nustatymo, paieškos, įšaldymo, areštavimo ir konfiskavimo (OL L 182, 2001 7 5, p. 1)

                        4

                        2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1889/2005 dėl grynųjų pinigų, įvežamų į Bendriją ar išvežamų iš jos, kontrolės (OL L 309, 2005 11 25, p. 9)

                        5

                        2006 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos direktyva 2006/70/EB, nustatančia Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/60/EB įgyvendinimo priemones, susijusias su politikoje dalyvaujančių asmenų apibrėžimu, ir supaprastinto deramo klientų tikrinimo procedūroms taikomus techninius kriterijus bei išimtis, suteikiamas dėl to, kad finansine veikla verčiamasi retai arba labai ribotai (OL L 214, 2006 8 4, p. 29)

                        6

                        2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1781/2006 dėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas (OL L 345, 2006 12 8, p. 1)

                        7

                        2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (OL L 127, 2014 4 29, p. 39)

                        2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                        Sukčiavimo ir klastojimo prevencija

                        8

                        2001 m. gegužės 28 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2001/413/TVR, skirtas kovai su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu (OL L 149, 2001 6 2, p. 1)

                        2010 m. gruodžio 31 d.

                        9

                        2001 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2001, nustatantis priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 181, 2001 7 4, p. 6)
                        iš dalies pakeistas:

                        2010 m. gruodžio 31 d.

                        10

                        2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 1338/2001, nustatantį priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 17, 2009 1 22, p. 1)

                        11

                        2004 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų (OL L 373, 2004 12 21, p. 1)
                        iš dalies pakeistas:

                        2010 m. gruodžio 31 d.

                        12

                        2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 46/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų (OL L 17, 2009 1 22, p. 5)

                        13

                        2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/62/ES dėl euro ir kitų valiutų apsaugos nuo padirbinėjimo baudžiamosios teisės priemonėmis, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2000/383/TVR (OL L 151, 2014 5 21, p. 1)

                        2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                        Taisyklės dėl eurų banknotų ir monetų

                        14

                        1998 m. lapkričio 23 d. ir 2002 m. lapkričio 5 d. Tarybos išvados dėl kolekcinių monetų

                        2010 m. gruodžio 31 d.

                        15

                           1999 m. gegužės 10 d. Tarybos išvados dėl euro monetų kokybės valdymo sistemos

                        2010 m. gruodžio 31 d.

                        16

                           2001 m. spalio 22 d. Komisijos komunikatas 2001/C 318/03 dėl euro monetų bendro reverso dizaino autorių teisų apsaugos (C(2001) 600 galutinis) (OL C 318, 2001 11 13, p. 3)

                        2010 m. gruodžio 31 d.

                        17

                        2003 m. kovo 20 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (OL L 78, 2003 3 25, p. 20)
                        iš dalies pakeistos:

                        2010 m. gruodžio 31 d.

                        18

                        2013 m. balandžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairėmis ECB/2013/11, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (OL L 118, 2013 4 30, p. 43)

                        2014 m. gruodžio 31 d. (1)

                        19

                        2010 m. rugsėjo 16 d. Europos Centrinio Banko sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (OL L 267, 2010 10 9, p. 1)
                        iš dalies pakeistas:

                        2012 m. gruodžio 31 d.

                        20

                        2012 m. rugsėjo 7 d. Europos Centrinio Banko sprendimu ECB/2012/19, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (OL L 253, 2012 9 20, p. 19)

                        2013 m. gruodžio 31 d. (1)

                        21

                        2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1210/2010 dėl euro monetų autentiškumo tikrinimo ir apyvartai netinkamų euro monetų tvarkymo (OL L 339, 2010 12 22, p. 1)

                        2012 m. gruodžio 31 d.

                        22

                        2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 651/2012 dėl euro monetų leidimo (OL L 201, 2012 7 27, p. 135)

                        2013 m. gruodžio 31 d. (1)

                        23

                        2013 m. balandžio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (OL L 118, 2013 4 30, p. 37)

                        2014 m. gruodžio 31 d. (1)

                        24

                        2014 m. birželio 24 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 729/2014 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (OL L 194, 2014 7 2, p. 1)

                        2013 m. gruodžio 31 d. (2)

               Susitarimo dėl pinigų priedo skirsnis pagal Jungtinio komiteto ad hoc susitarimą Šventojo Sosto ir Vatikano Miesto Valstybės prašymu dėl atitinkamų taisyklių, taikomų subjektams, vykdantiems finansinę profesinę veiklą, įtraukimo

                        Atitinkamos toliau nurodytų teisinių priemonių dalys

                        Įgyvendinimo terminas

                        25

                        1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1) su pakeitimais, padarytais 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/65/EB, iš dalies keičiančia Direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB ir 86/635/EEB, dėl vertinimo taisyklių rengiant tam tikrų bendrovių, taip pat bankų ir kitų finansų įstaigų metinę ir konsoliduotą atskaitomybę (OL L 283, 2001 10 27, p. 28), 2003 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/51/EB, iš dalies keičiančia Direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB, 86/635/EEB ir 91/674/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių, bankų ir kitų finansų įstaigų bei draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 178, 2003 7 17, p. 16) ir 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/46/EB, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvas 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių, 83/349/EEB dėl konsoliduotos atskaitomybės, 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės ir 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 224, 2006 8 16, p. 1)

                        2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                        26

                        2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338)

                        2017 m. gruodžio 31 d. (2)

                        27

                        2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1)

                        2017 m. gruodžio 31 d. (2)

                        Teisės aktai dėl statistinės informacijos rinkimo

                        28

                        2013 m. liepos 25 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (OL L 2, 2014 1 7, p. 34)

                        2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                        29

                        2013 m. rugsėjo 24 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1071/2013 dėl pinigų finansų įstaigų sektoriaus balanso (ECB/2013/33) (OL L 297, 2013 11 7, p. 1)

                        2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                        30

                        2013 m. rugsėjo 24 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1072/2013 dėl pinigų finansų įstaigų taikomų palūkanų normų statistikos (ECB/2013/34) (OL L 297, 2013 11 7, p. 51)

                        2016 m. gruodžio 31 d. (2)

                        31

                        2014 m. balandžio 4 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2014/15 dėl pinigų ir finansų statistikos (OL L 340, 2014 11 26, p. 1)

                        2016 m. gruodžio 31 d. (2)

         (1)  Dėl šių terminų susitarė 2013 m. Jungtinis komitetas.

         (2)  Dėl šių terminų susitarė 2014 m. Jungtinis komitetas.“


title: 2008/871/EB: 2008 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimas dėl 1991 m. JT EEK Espo konvencijos dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste Strateginio aplinkos vertinimo protokolo patvirtinimo Bendrijos vardu

text:
19.11.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/33

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2008 m. spalio 20 d.
   dėl 1991 m. JT EEK Espo konvencijos dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste Strateginio aplinkos vertinimo protokolo patvirtinimo Bendrijos vardu
   (2008/871/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį, kartu su jos 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               2003 m. gegužės 21–23 d. Kijeve (Ukraina) vykusios penktosios ministrų konferencijos „Aplinka Europai“ metu, 2003 m. gegužės 21 d. Komisija Bendrijos vardu pasirašė 1991 m. JT EEK Espo konvencijos dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste Strateginio aplinkos vertinimo protokolą (toliau – SAV protokolas).

               (2)

               SAV protokolu prisidedama prie aplinkos apsaugos, nes jame numatytas planų bei programų galimo didelio poveikio aplinkai, įskaitant sveikatą, vertinimas ir stengiamasi užtikrinti, kad su aplinka, įskaitant sveikatą, susiję klausimai būtų svarstomi ir, kiek įmanoma, įtraukiami rengiant pasiūlymus dėl politikos krypčių bei teisės aktų.

               (3)

               Bendrija ir valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad ratifikavimo, patvirtinimo ar priėmimo dokumentai būtų deponuoti, jei įmanoma – vienu metu.

               (4)

               SEA protokolą Bendrija turėtų patvirtinti,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   1.   Espo konvencijos dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste Strateginio aplinkos vertinimo protokolas (SAV protokolas) patvirtinamas Europos bendrijos vardu.
   2.   SAV protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   1.   Tarybos pirmininkas pagal protokolo 22 straipsnį įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuriam (-iems) suteikiami įgaliojimai pritarimo SAV protokolui dokumentą atiduoti saugoti Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, atliekančiam depozitaro funkciją.
   2.   Tuo pačiu metu, kaip reikalaujama protokolo 23 straipsnio 5 dalyje, įgaliotas (-i) asmuo (-enys) deponuoja šio sprendimo priede pateiktą pareiškimą dėl kompetencijos.

      Priimta Liuksemburge, 2008 m. spalio 20 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J.-L. BORLOO

      (1)  2008 m. liepos 8 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).
   PRIEDAS
   Europos bendrijos deklaracija pagal 1991 m. JT EEK Espo konvencijos dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste Strateginio aplinkos vertinimo protokolo 23 straipsnio 5 dalį
   Europos bendrija pareiškia, kad remiantis Europos bendrijos steigimo sutartimi, ypač jos 175 straipsnio 1 dalimi, ji yra kompetentinga sudaryti tarptautinius susitarimus ir vykdyti įsipareigojimus pagal tokius susitarimus, kuriais siekiama įgyvendinti šiuos tikslus:

               —

               išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę,

               —

               saugoti žmonių sveikatą,

               —

               apdairiai ir racionaliai naudoti gamtos išteklius,

               —

               remti tarptautines priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti.

         Be to, Europos bendrija pareiškia, kad ji jau priėmė teisinius dokumentus, įskaitant valstybėms narėms privalomą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo, apimančią klausimus, kuriuos reglamentuoja šis protokolas, ir prireikus pagal protokolo 23 straipsnio 5 dalį depozitarui pateiks šių teisinių dokumentų sąrašą ir jį atnaujins.
   Europos bendrija yra atsakinga už įsipareigojimų pagal protokolą, kuriems taikoma Bendrijos teisė, vykdymą.
   Naudojimasis Bendrijos kompetencija dėl jos pobūdžio yra nuolat tobulinamas.
    ---documentbreak---

               19.11.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/35

         Konvencijos „Dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste“ strateginio padarinių aplinkai vertinimo
   PROTOKOLAS
   ŠIO PROTOKOLO ŠALYS,
   PRIPAŽINDAMOS aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, aspektų įtraukimo rengiant ir priimant planus, programas ir tam tikru mastu – politiką ir teisės aktus, svarbą,
   ĮSIPAREIGODAMOS skatinti darnų vystymąsi ir todėl remdamosi Jungtinių Tautų aplinkos ir plėtros konferencijos (1992 m., Rio de Žaneiras, Brazilija) išvadomis, ypač Rio aplinkos ir plėtros deklaracijos 4 bei 10 principais ir Darbotvarke 21, taip pat Trečiosios aplinkos ir sveikatos ministrų konferencijos (1999 m., Londonas) ir pasaulio valstybių ir Vyriausybių vadovų susitikimo darnaus vystymosi klausimais (2002 m., Johanesburgas, Pietų Afrika) rezultatais,
   TURĖDAMOS GALVOJE konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste, priimtą 1991 m. vasario 25 d. Espoo (Suomija), ir jos šalių sprendimą ii/9, priimtą 2001 m. vasario 26–27 d. Sofijoje, kuriuo buvo nuspręsta parengti teisiškai įpareigojantį strateginio padarinių aplinkai vertinimo protokolą,
   SUTIKDAMOS, kad rengiant ir priimant planus, programas ir tam tikru mastu – politiką bei teisės aktus – strateginis padarinių aplinkai vertinimas turėtų būti svarbus ir kad planams, programoms, politikai ir teisės aktams plačiau taikant poveikio aplinkai vertinimo principus būtų sustiprinta jų reikšmingų padarinių aplinkai sisteminė analizė,
   PRIPAŽINDAMOS Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais, priimtą 1998 m. birželio 25 d. Orhuse (Danija), ir atsižvelgdamos į atitinkamas Lukos deklaracijos, priimtos pirmajame Šalių susitikime, dalis,
   SUVOKDAMOS, kaip svarbu visuomenei dalyvauti strategiškai vertinant aplinką,
   PRIPAŽINDAMOS naudą dabartinės ir būsimųjų kartų sveikatai bei gerovei, jei poreikis saugoti ir gerinti žmonių sveikatą bus laikomas sudedamąja strateginio padarinių aplinkai vertinimo dalimi, ir vertindamos šioje srityje dirbamą darbą, kuriam vadovauja Pasaulio sveikatos organizacija,
   ATSIŽVELGDAMOS į poreikį gerinti tarptautinį bendradarbiavimą ir didinti jo svarbą vertinant siūlomų planų, programų ir tam tikru mastu – politikos ir teisės aktų tarpvalstybinius padarinius aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai,
   SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Tikslas
   Šio Protokolo tikslas – numatyti aukšto lygio aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, apsaugą:

               a)

               užtikrinant, kad rengiant planus ir programas būtų kruopščiai atsižvelgiama į visus aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, aspektus;

               b)

               rengiant politiką ir teisės aktus, kuriais prisidedama prie aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, tausojimo;

               c)

               nustatant aiškias, skaidrias ir veiksmingas strateginio padarinių aplinkai vertinimo procedūras;

               d)

               sudarant sąlygas visuomenei dalyvauti strategiškai vertinant aplinką; ir

               e)

               šiomis priemonėmis aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, apsaugos aspektus įtraukti į priemones ir dokumentus, kuriais siekiama skatinti darnų vystymąsi.

         2 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame Protokole:

               1)

               Konvencija – Konvencija dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste;

               2)

               Šalis – jei tekste nenurodyta kitaip, šio Protokolo Susitariančioji Šalis;

               3)

               padarinius sukelianti Šalis – šio Protokolo Šalis ar Šalys, pagal kurių jurisdikciją numatoma rengti planą arba programą;

               4)

               padarinius patirianti Šalis – šio Protokolo Šalis arba Šalys, kurių aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, gali turėti įtakos tam tikro plano arba programos tarpvalstybiniai padariniai;

               5)

               planai ir programos – planai, programos ir visi jų pakeitimai:

                           a)

                           kurie reikalingi pagal įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas; ir

                           b)

                           kuriuos rengia ir (arba) priima valdžios institucijos arba kurie yra valdžios institucijų parengti, kad juos oficialiai nustatyta tvarka priimtų parlamentas arba Vyriausybė;

               6)

               strateginis padarinių aplinkai vertinimas – galimų padarinių aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, vertinimas, į kurį įeina padarinių aplinkai ataskaitos apimties nustatymas ir jos rengimas, visuomenės dalyvavimas, konsultacijos, ir atsižvelgimas į padarinių aplinkai ataskaitos, visuomenės dalyvavimo ir konsultacijų rezultatus plane arba programoje;

               7)

               padariniai aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai – padariniai aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, florai, faunai, biologinei įvairovei, dirvožemiui, klimatui, orui, vandeniui, gamtovaizdžiui, gamtos objektams, materialiajam turtui, kultūros paveldui ir šių padarinių sąveika;

               8)

               visuomenė – vienas ar daugiau fizinių arba juridinių asmenų ir pagal nacionalinius įstatymus ar praktiką jų asociacijos, organizacijos arba grupės.

         3 straipsnis
   Bendrosios nuostatos
   1.   Kiekviena Šalis imasi būtinų teisinių, administracinių ir kitų atitinkamų priemonių šio Protokolo nuostatoms įgyvendinti aiškiai ir skaidriai.
   2.   Kiekviena Šalis stengiasi užtikrinti, kad pareigūnai ir valdžios institucijos padėtų visuomenei ir teiktų jai konsultacijas šiuo Protokolu reglamentuojamais klausimais.
   3.   Kiekviena Šalis numato asociacijų, organizacijų arba grupių, pagal šį Protokolą prisidedančių prie aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, apsaugos, tinkamą pripažinimą ir paramą joms.
   4.   Šio Protokolo nuostatos neturi poveikio Šalies teisei taikyti ar pradėti taikyti papildomas priemones šiuo Protokolu reglamentuojamiems klausimams.
   5.   Kiekviena Šalis atitinkamuose tarptautiniuose sprendimų priėmimo procesuose ir atitinkamose tarptautinėse organizacijose remia šio Protokolo tikslus.
   6.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad asmenys, naudodamiesi savo teisėmis pagal šio Protokolo nuostatas, nebūtų už savo dalyvavimą kaip nors baudžiami, persekiojami ar puolami. Ši nuostata neturi įtakos nacionalinių teismų įgaliojimams teismo proceso metu priimti sprendimus dėl reikalavimo atlyginti pagrįstas išlaidas.
   7.   Pagal atitinkamas šio Protokolo nuostatas visuomenė gali naudotis savo teisėmis be jokios diskriminacijos dėl pilietybės, tautybės ar nuolatinės gyvenamosios vietos, o juridiniai asmenys – be jokios diskriminacijos dėl jų registruotosios buveinės arba veiklos centro tikrosios buvimo vietos.
   4 straipsnis
   Taikymo sritis rengiant planus ir programas
   1.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad, rengiant šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse minimus planus ir programas, kurių padariniai gali būti reikšmingi aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, būtų atliktas strateginis padarinių aplinkai vertinimas.
   2.   Strateginis padarinių aplinkai vertinimas atliekamas rengiant žemės ūkio, miškų ūkio, žuvininkystės, energetikos, pramonės, įskaitant kasybą, transporto, regioninės plėtros, atliekų tvarkymo, vandens ūkio valdymo, telekomunikacijų, turizmo, miesto ir kaimo planavimo bei žemėtvarkos planus ir programas, kuriais remiantis ateityje bus išduodami leidimai vykdyti I priede išvardytus projektus ir II priede išvardytus kitus projektus, kurių padarinius aplinkai būtina įvertinti pagal nacionalinius įstatymus.
   3.   Rengiant kitus, nei nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, planus ir programas, kuriais remiantis nustatomi ateityje išduodamų leidimų projektams vykdyti pagrindai, strateginis padarinių aplinkai vertinimas atliekamas, kai Šalis taip nusprendžia pagal 5 straipsnio 1 dalį.
   4.   Rengiant šio straipsnio 2 dalyje nurodytus planus ir programas, kuriuose nustatomas nedidelių teritorijų naudojimas vietos lygiu ir nedideli šio straipsnio 2 dalyje nurodytų planų ir programų pakeitimai, strateginis padarinių aplinkai vertinimas atliekamas tik tais atvejais, kai Šalis taip nusprendžia pagal 5 straipsnio 1 dalį.
   5.   Šis Protokolas netaikomas tokiems planams ir programoms:

               a)

               planams ir programoms, skirtiems tik nacionalinei gynybai arba civiliniams nepaprastosios padėties atvejams;

               b)

               finansiniams arba biudžeto planams ir programoms.

         5 straipsnis
   Atranka
   1.   Kiekviena Šalis tai, ar 4 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyti planai ir programos gali turėti reikšmingų padarinių aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, nustato arba atlikdama kiekvieno atskirai atvejo tyrimą, arba nustatydama planų ir programų tipus, arba abiem būdais. Šiuo tikslu kiekviena Šalis visais atvejais atsižvelgia į III priede išdėstytus kriterijus.
   2.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad taikant šio straipsnio 1 dalyje nurodytą procedūrą būtų konsultuojamasi su 9 straipsnio 1 dalyje nurodytomis aplinkos apsaugos ir sveikatos institucijomis.
   3.   Kiek įmanoma, kiekviena Šalis stengiasi sudaryti galimybes suinteresuotiems visuomenės atstovams dalyvauti pagal šį straipsnį atliekant planų ir programų atrankas.
   4.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad pagal šio straipsnio 1 dalį padarytos išvados, įskaitant priežastis, dėl kurių nereikia reikalauti strateginio padarinių aplinkai vertinimo, visuomenei būtų prieinamos laiku, jas paskelbus oficialiais pranešimais arba kitomis atitinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, elektroninėmis.
   6 straipsnis
   Vertinimo apimties nustatymas
   1.   Kiekviena Šalis nustato būdus, kuriais, vadovaujantis 7 straipsnio 2 dalimi, nustatoma padarinių aplinkai ataskaitoje nurodytina informacija.
   2.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad, nustatant padarinių aplinkai ataskaitoje nurodytiną informaciją, būtų konsultuojamasi su 9 straipsnio 1 dalyje nurodytomis aplinkos apsaugos ir sveikatos institucijomis.
   3.   Kiek įmanoma, kiekviena Šalis stengiasi sudaryti galimybes suinteresuotiems visuomenės atstovams dalyvauti nustatant padarinių aplinkai ataskaitoje nurodytiną informaciją.
   7 straipsnis
   Padarinių aplinkai ataskaita
   1.   kiekviena Šalis užtikrina, kad rengiant planus ir programas, kurių padariniai aplinkai turi būti strategiškai įvertinti, būtų parengta padarinių aplinkai ataskaita.
   2.   Atsižvelgiant į pagal 6 straipsnį nustatytą informaciją, padarinių aplinkai ataskaitoje nurodomos, apibūdinami ir vertinami galimi plano arba programos ir jo (jos) pagrįstų alternatyvų įgyvendinimo reikšmingi padariniai aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai. Ataskaitoje IV priede nurodyta informacija, kuri pagrįstai gali būti reikalinga, pateikiama atsižvelgiant į:

               a)

               šiuolaikines žinias ir vertinimo metodus;

               b)

               plano arba programos turinį, jo išsamumą ir rengimo etapą sprendimų priėmimo procese;

               c)

               visuomenės interesus; ir

               d)

               sprendimus priimančios institucijos informacijos poreikius.

         3.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad padarinių aplinkai ataskaitos būtų pakankamai kokybiškos ir atitiktų šio Protokolo reikalavimus.
   8 straipsnis
   Visuomenės dalyvavimas
   1.   Kol dar galima pasirinkti bet kurį iš sprendimo variantų, kiekviena Šalis visuomenei užtikrina galimybes pakankamai anksti, laiku ir tinkamai dalyvauti atliekant strateginį planų ir programų padarinių aplinkai vertinimą.
   2.   Kiekviena Šalis elektroninėmis ir kitomis atitinkamomis priemonėmis užtikrina, kad visuomenė galėtų laiku susipažinti su planų bei programų projektais ir padarinių aplinkai ataskaita.
   3.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad šio straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytoms reikmėms būtų konkrečiai nurodyti atitinkami visuomenės atstovai, įskaitant nevyriausybines organizacijas.
   4.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad šio straipsnio 3 dalyje minėti visuomenės atstovai turėtų galimybę per tinkamos trukmės laikotarpį pareikšti savo nuomonę apie plano ar programos projektą ir padarinių aplinkai ataskaitą.
   5.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad būtų sukurtos ir viešai prieinamos visos suinteresuotų visuomenės atstovų informavimo ir konsultavimo priemonės. Šiuo tikslu kiekviena Šalis tinkamai atsižvelgia į V priede išvardytus elementus.
   9 straipsnis
   Konsultavimasis su aplinkos apsaugos ir sveikatos institucijomis
   1.   Kiekviena Šalis paskiria institucijas, su kuriomis būtų galima konsultuotis ir kurioms dėl jų konkrečių pareigų aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, srityje gali būti aktualūs plano ar programos įgyvendinimo padariniai aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai.
   2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytoms institucijoms sudaromos sąlygos susipažinti su plano arba programos projektas ir padarinių aplinkai ataskaita.
   3.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad šio straipsnio 1 dalyje nurodytoms institucijoms pakankamai anksti, laiku ir tinkamai būtų suteikta proga pareikšti savo nuomonę apie plano arba programos projektą ir padarinių aplinkai ataskaitą.
   4.   Kiekviena Šalis išsamiai nustato šio straipsnio 1 dalyje minėtų aplinkos apsaugos ir sveikatos institucijų informavimo ir konsultavimo priemones.
   10 straipsnis
   Tarpvalstybinės konsultacijos
   1.   Kai padarinius sukelianti Šalis mano, kad dėl plano ar programos įgyvendinimo gali būti padaryti reikšmingi tarpvalstybiniai padariniai aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, arba kai Šalis, galinti patirti tokius reikšmingus padarinius, to prašo, padarinius sukelianti Šalis kuo anksčiau prieš priimdama planą arba programą praneša apie ją (jį) padarinius patiriančiajai Šaliai.
   2.   Tokiame pranešime, inter alia, turi būti:

               a)

               plano arba programos projektas ir padarinių aplinkai ataskaita, taip pat informacija apie galimus tarpvalstybinius padarinius aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai; ir

               b)

               informacija apie sprendimų priėmimo procedūrą, kartu nurodomi pagrįsti pastabų perdavimo terminai.

         3.   Padarinius patirianti Šalis per pranešime nurodytą laiką padarinius sukeliančiai Šaliai praneša, ar ji nori pradėti konsultacijas prieš priimant planą arba programą, ir, jei ji to pageidauja, atitinkamos Šalys pradeda konsultacijas dėl galimų plano arba programos įgyvendinimo tarpvalstybinių padarinių aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, ir numato priemones, neleidžiančias kilti neigiamiems padariniams, juos sumažinančias ar sušvelninančias.
   4.   Vykstant tokioms konsultacijoms, atitinkamos Šalys nuodugniai susitaria dėl priemonių, užtikrinančių, kad padarinius patiriančioje Šalyje atitinkama visuomenės dalis ir 9 straipsnio 1 dalyje nurodytos institucijos būtų informuojamos ir joms būtų suteikta proga per pagrįstos trukmės laikotarpį atsiųsti savo nuomonę dėl plano ar programos projekto ir padarinių aplinkai ataskaitos.
   11 straipsnis
   Sprendimas
   1.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad tvirtinant planą arba programą būtų deramai atsižvelgiama į:

               a)

               padarinių aplinkai ataskaitos išvadas;

               b)

               padarinių aplinkai ataskaitoje nurodytas priemones, neleidžiančias kilti neigiamiems padariniams, juos sumažinančias ar sušvelninančias; ir

               c)

               pagal 8–10 straipsnius gautas pastabas.

         2.   Kiekviena Šalis užtikrina, kad, priėmus planą arba programą, apie tai būtų pranešta visuomenei, 9 straipsnio 1 dalyje nurodytoms institucijoms ir Šalims, su kuriomis konsultuotasi pagal 10 straipsnį, ir kad joms būtų prieinamas tas planas arba programa kartu su pareiškimu, kuriame apibendrinama, kaip į jį (ją) yra įtraukti aplinkos apsaugos ir sveikatos klausimai, kaip atsižvelgta į pastabas, gautas pagal 8–10 straipsnius, ir kodėl jie buvo priimti apsvarsčius kitas nagrinėtas pagrįstas alternatyvas.
   12 straipsnis
   Stebėsena
   1.   Kiekviena Šalis vykdo pagal 11 straipsnį priimtų planų ir programų įgyvendinimo reikšmingų padarinių aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, stebėseną, kad, inter alia, galėtų anksti nustatyti nenumatytus neigiamus padarinius ir galėtų imtis atitinkamų taisomųjų veiksmų.
   2.   Vadovaujantis nacionaliniais įstatymais, su stebėsenos rezultatais yra supažindamos 9 straipsnio 1 dalyje nurodytos institucijos ir visuomenė.
   13 straipsnis
   Politika ir teisės aktai
   1.   Kiekviena Šalis stengiasi užtikrinti, kad aplinkos apsaugos, taip pat ir žmonių sveikatos, klausimai būtų nagrinėjami ir kad į juos būtų tinkamai atsižvelgiama rengiant politikos ir teisės aktų, kurie gali turėti reikšmingų padarinių aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, pasiūlymus.
   2.   Taikydama šio straipsnio 1 dalį, kiekviena Šalis atsižvelgia į atitinkamus šio Protokolo principus ir elementus.
   3.   Prireikus kiekviena Šalis nustato, kaip, vadovaujantis šio straipsnio 1 dalimi, praktiškai svarstyti ir politiką bei teisės aktus įtraukti aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, klausimus atsižvelgiant į sprendimų priėmimo proceso skaidrumo būtinybę.
   4.   Kiekviena Šalis Konvencijos Šalių susitikimui, kuris atstoja šio Protokolo Šalių susitikimą, pateikia šio straipsnio taikymo ataskaitą.
   14 straipsnis
   Konvencijos šalių susitikimas, atstojantis šio protokolo šalių susitikimą
   1.   Konvencijos Šalių susitikimas atstoja šio Protokolo Šalių susitikimą. Pirmasis Konvencijos Šalių susitikimas, atstojantis šio Protokolo Šalių susitikimą, šaukiamas ne vėliau kaip po metų nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos kartu su Konvencijos Šalių susitikimu, jei toks susitikimas tuo laikotarpiu yra rengiamas. Kiti Konvencijos Šalių susitikimai, atstojantys šio Protokolo Šalių susitikimą, vyksta kartu su Konvencijos Šalių susitikimais, jei Konvencijos Šalių susitikimas, atstojantis šio Protokolo Šalių susitikimą, nenusprendžia kitaip.
   2.   Konvencijos Šalys, kurios nėra šio Protokolo Šalys, kaip stebėtojos gali dalyvauti bet kurios Konvencijos Šalių susitikimo, atstojančio šio Protokolo Šalių susitikimą, sesijos darbe. Konvencijos Šalių susitikime, atstojančiame šio Protokolo Šalių susitikimą, sprendimus pagal šį Protokolą priima tik šio Protokolo Šalys.
   3.   Kai Konvencijos Šalių susitikimas atstoja šio Protokolo Šalių susitikimą, bet kuris Šalių susitikimo biuro narys, atstovaujantis Konvencijos Šaliai, kuri tuo metu nėra šio Protokolo Šalis, pakeičiamas kitu nariu, kurį kitos šio Protokolo Šalys renka iš savo tarpo.
   4.   Konvencijos Šalių susitikimas, atstojantis šio Protokolo Šalių susitikimą, reguliariai prižiūri šio Protokolo įgyvendinimą ir tuo tikslu:

               a)

               persvarsto strateginio padarinių aplinkai vertinimo politiką ir metodus, kad patobulintų šiame Protokole numatytas procedūras;

               b)

               keičiasi informacija apie patirtį, įgytą atliekant strateginį padarinių aplinkai vertinimą ir įgyvendinant šį Protokolą;

               c)

               prireikus prašo kompetentingas įstaigas, išmanančias, kaip siekti šio Protokolo tikslų, teikti paslaugas ir bendradarbiauti;

               d)

               įsteigia tokias antrines struktūras, kurias mano esant reikalingas įgyvendinant šį Protokolą;

               e)

               prireikus svarsto ir priima šio Protokolo pakeitimų pasiūlymus; ir

               f)

               svarsto ir imasi papildomų veiksmų, įskaitant veiksmus, vykdytinus ir pagal šį Protokolą, ir pagal Konvenciją, kurių gali prireikti siekiant šio Protokolo tikslų.

         5.   Konvencijos Šalių susitikimo darbo tvarkos taisyklės mutatis mutandis taikomos pagal šį Protokolą, išskyrus atvejus, kai Konvencijos Šalių susitikimas, atstojantis šio Protokolo Šalių susitikimą, vieningai nusprendžia kitaip.
   6.   Pirmasis Konvencijos Šalių susitikimas, atstojantis šio Protokolo Šalių susitikimą, svarsto ir tvirtina šio Konvencijos Protokolo laikymosi priežiūros procedūrą.
   7.   Kiekviena Šalis Konvencijos Šalių susitikimo, atstojančio šio Protokolo Šalių susitikimą, nustatytu reguliarumu Konvencijos Šalių susitikimui, atstojančiam šio Protokolo Šalių susitikimą, pateikia pranešimą apie priemones, kurių ji ėmėsi šiam Protokolui įgyvendinti.
   15 straipsnis
   Ryšys su kitais tarptautiniais susitarimais
   Šio Protokolo atitinkamos nuostatos taikomos nepažeidžiant JT Europos ekonominės komisijos Konvencijos dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste ir Konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais.
   16 straipsnis
   Balsavimo teisė
   1.   Išskyrus atvejus, numatytus šio straipsnio 2 dalyje, kiekviena šio Protokolo Šalis turi vieną balsą.
   2.   Regioninės ekonominės integracijos organizacijos savo kompetencijos klausimais įgyvendindamos savo balso teisę turi tiek balsų, kiek yra jų valstybių narių, kurios yra šio Protokolo Šalys. Tokios organizacijos nesinaudoja balso teise, jei savo balso teise naudojasi jų valstybės narės, ir atvirkščiai.
   17 straipsnis
   Sekretoriatas
   Konvencijos 13 straipsniu įsteigtas sekretoriatas veikia kaip šio Protokolo sekretoriatas, ir šiame Protokole mutatis mutandis taikomi Konvencijos 13 straipsnio a–c punktai dėl sekretoriato funkcijų.
   18 straipsnis
   Priedai
   Šio Protokolo priedai yra jo sudedamoji dalis.
   19 straipsnis
   Protokolo pakeitimai
   1.   Bet kuri Šalis gali siūlyti šio Protokolo pakeitimus.
   2.   Vadovaujantis šio straipsnio 3 dalimi, Konvencijos 14 straipsnio 2–5 dalyse nustatyta Konvencijos pakeitimų siūlymo, priėmimo ir įsigaliojimo procedūra mutatis mutandis taikoma atliekant šio Protokolo pakeitimus.
   3.   Taikant šį Protokolą, trys ketvirtadaliai Šalių, kurių reikia, kad pakeitimas įsigaliotų jį ratifikavusioms, patvirtinusioms ar priėmusioms Šalims, skaičiuojami atsižvelgiant į pakeitimo priėmimo metu buvusių Šalių skaičių.
   20 straipsnis
   Ginčų sprendimas
   Konvencijos 15 straipsnio nuostatos dėl ginčų sprendimo mutatis mutandis taikomos šiam Protokolui.
   21 straipsnis
   Pasirašymas
   Šis Protokolas pateikiamas pasirašyti Europos ekonominės komisijos valstybėms narėms ir valstybėms, pagal 1947 m. kovo 28 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų Tarybos rezoliucijos 36 (IV) 8 ir 11 dalis Europos ekonomikos reikalų komisijoje turinčioms konsultantės statusą, bei regioninėms ekonominės integracijos organizacijoms, kurias sudaro Europos ekonominės komisijos nepriklausomos valstybės narės ir kurioms jų valstybės narės yra perleidusios kompetenciją šiuo Protokolu reglamentuojamais klausimais, įskaitant kompetenciją šiais klausimais sudaryti sutartis, 2003 m. gegužės 21–23 d. Kijeve (Ukraina), o po to – iki 2003 m. gruodžio 31 d. Jungtinių Tautų būstinėje Niujorke.
   22 straipsnis
   Depozitaras
   Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius yra šio Protokolo depozitaras.
   23 straipsnis
   Ratifikavimas, priėmimas, patvirtinimas ir prisijungimas
   1.   Šį Protokolą pasirašiusios valstybės ir 21 straipsnyje nurodytos regioninės ekonominės integracijos organizacijos jį ratifikuoja, priima arba patvirtina.
   2.   Valstybės ir 21 straipsnyje minėtos regioninės ekonominės integracijos organizacijos gali prie šio Protokolo prisijungti nuo 2004 m. sausio 1 d.
   3.   Kiekviena šio straipsnio 2 dalyje nenurodyta valstybė, kuri yra Jungtinių Tautų narė, gali prisijungti prie šio Protokolo, jeigu tokiam prisijungimui pritaria Konvencijos Šalių susitikimas, atstojantis šio Protokolo Šalių susitikimą.
   4.   Kiekviena 21 straipsnyje minėta regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuri tampa šio Protokolo Šalimi, net jeigu nė viena jos valstybė narė nėra šio Protokolo Šalis, privalo laikytis visų įsipareigojimų pagal šį Protokolą. Jei viena arba kelios tokios organizacijos valstybės narės yra šio Protokolo Šalys, organizacija ir jos valstybės narės sprendžia dėl savo atitinkamos atsakomybės vykdant įsipareigojimus pagal šį Protokolą. Tokiais atvejais organizacija ir jos valstybės narės neturi teisės vienu metu naudotis teisėmis pagal šį Protokolą.
   5.   Savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentuose 21 straipsnyje minėtos regioninės ekonominės integracijos organizacijos pareiškimu nurodo savo kompetenciją šiuo Protokolu reglamentuojamais klausimais. Šios organizacijos taip pat praneša depozitarui apie visus svarbius jų kompetencijos pasikeitimus.
   24 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Šis Protokolas įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai deponuojamas šešioliktasis ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentas.
   2.   Taikant šio straipsnio 1 dalį, kurios nors 21 straipsnyje minėtos regioninės ekonominės integracijos organizacijos deponuojamas dokumentas, nelaikomas papildomu prie tokios organizacijos valstybių narių deponuotų dokumentų.
   3.   Kiekvienai 21 straipsnyje minėtai valstybei arba regioninei ekonominės integracijos organizacijai, kuri ratifikuoja, priima, patvirtina šį Protokolą arba prisijungia prie jo deponavus šešioliktą ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentą, Protokolas įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai tokia valstybė ar organizacija deponuoja savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentą.
   4.   Šis Protokolas taikomas planams, programoms, politikai ir teisėms aktams, kurių pirmasis oficialus parengtinis aktas priimamas po šio Protokolo įsigaliojimo dienos. Kai Šaliai, kuri turi jurisdikciją rengti planą, programą, politiką ar teisės aktą, taikoma šio straipsnio 3 dalis, šis Protokolas taikomas planams, programoms, politikai ir teisėms aktams, kurių pirmasis oficialus parengtinis aktas priimamas po to, kai šis Protokolas įsigalioja tai Šaliai.
   25 straipsnis
   Denonsavimas
   Po ketverių metų nuo tos dienos, kai šis Protokolas įsigaliojo kuriai nors Šaliai, toji Šalis bet kuriuo metu gali denonsuoti šį Protokolą raštišku pranešimu depozitarui. Denonsavimas įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai depozitaras gauna tokį pranešimą. Toks denonsavimas neturi įtakos 5–9, 11 ir 13 straipsnių taikymui jau pradėtam strateginiam padarinių aplinkai vertinimui pagal šį Protokolą arba 10 straipsnio taikymui prieš įsigaliojant tokiam denonsavimui jau pateiktam pranešimui arba prašymui.
   26 straipsnis
   Autentiški tekstai
   Šio Protokolo originalas, kurio tekstai anglų, prancūzų ir rusų kalbomis yra autentiški, deponuojamas Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

      TAI patvirtindami, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Protokolą.
      PRIIMTA du tūkstančiai trečiųjų metų gegužės dvidešimt pirmą dieną Kijeve (Ukraina).

   I PRIEDAS
   4 straipsnio 2 dalyje minėtų projektų sąrašas

               1.

               Naftos perdirbimo gamyklos (išskyrus įmones, gaminančias tiktai tepalus iš žalios naftos) ir anglies arba bitumuotų skalūnų dujofikacijos ir suskystinimo įrenginiai, kurių pajėgumas yra 500 daugiau metrinių tonų per dieną.

               2.

               300 megavatų arba didesnės galios šiluminės elektrinės ir kiti deginimo įrenginiai, taip pat branduolinės elektrinės ir kiti įrenginiai su branduoliniais reaktoriais (išskyrus mokslinių tyrimų įrenginius skylančių ir reprodukuojamų medžiagų gamybai ir konversijai, kurių didžiausioji galia neviršija vieno kilovato, esant pastoviai šiluminei apkrovai).

               3.

               Įrenginiai, skirti tik branduoliniam kurui gaminti arba prisodrinti, panaudotam branduoliniam kurui regeneruoti arba radioaktyviosioms atliekoms surinkti, pašalinti ir perdirbti.

               4.

               Stambūs pirminio ketaus ir plieno lydymo ir spalvotųjų metalų gamybos įrenginiai.

               5.

               Asbesto gavybos ir perdirbimo, asbesto ir gaminių, kurių sudėtyje yra asbesto, perdarymo įrenginiai: asbesto-cemento gaminiai – kai pagaminama daugiau kaip 20 000 metrinių tonų per metus; frikcinės medžiagos – kai per metus pagaminama daugiau kaip 50 metrinių tonų produkcijos; kitų asbesto panaudojimo būdų – naudojant daugiau kaip 200 metrinių tonų per metus.

               6.

               Integruoti (viso ciklo) chemijos kombinatai.

               7.

               Automagistralių, greitkelių (1), tolimojo susisiekimo geležinkelių ir oro uostų (2), turinčių pagrindinį 2 100 metrų ilgio ir ilgesnį kilimo ir tūpimo taką, statyba.

               8.

               Naftotiekiai ir dujotiekiai, kurių vamzdžiai yra didelio skersmens.

               9.

               Prekybiniai uostai, taip pat vietiniai vandens keliai ir vietiniai laivybos uostai, kurie gali priimti daugiau kaip 1 350 metrinių tonų vandentalpos laivus.

               10.

               Atliekų šalinimo įrenginiai – atliekų deginimo, cheminio perdirbimo arba toksinių bei pavojingų atliekų deponavimo (sąvartyne) įrenginiai.

               11.

               Stambios užtvankos ir vandens saugyklos.

               12.

               Požeminių vandenų išgavimas, kai per metus išgaunama 10 milijonų kubinių metrų ar daugiau vandens.

               13.

               Celiuliozės ir popieriaus gamyba, kai per dieną pagaminama 200 metrinių tonų arba daugiau oru išdžiovinamos produkcijos.

               14.

               Metalų rūdų ir anglių didelio masto gavyba ir prisodrinimas vietoje.

               15.

               Angliavandenilių gavyba kontinentiniame šelfe.

               16.

               Stambūs naftos, naftos cheminių ir cheminių produktų sandėliai.

               17.

               Miškų kirtimas dideliuose plotuose.

      (1)  Šiame Protokole:

               —

               Automagistralė - kelias, specialiai suprojektuotas ir nutiestas variklinių transporto priemonių eismui ir neskirtas pakelės valdoms pasiekti, kuris:

                           a)

                           turi, išskyrus atskirus ruožus arba laikinai, atskiras važiuojamąsias abipusio eismo dalis, atskirtas viena nuo kitos eismui nenaudojama skiriamąja juosta, arba išimtiniais atvejais atskirtas kitokiomis priemonėmis;

                           b)

                           neturi tame pačiame lygyje sankirtų su keliais, geležinkelio arba tramvajaus bėgiais ir pėsčiųjų perėjomis;

                           c)

                           yra specialiai pažymėtas automagistralės ženklu.

               —

               Greitkelis - kelias, skirtas variklinių transporto priemonių eismui, į kurį įmanoma įvažiuoti tik nuo sankirtos arba reguliuojamais kelių susikirtimais ir, svarbiausia, kurio važiuojamojoje dalyje (važiuojamosiose dalyse) uždrausta sustoti bei stovėti.

      (2)  Šiame Protokole „oro uostas“ – oro uostas, kuris atitinka apibrėžimą 1944 m. Čikagos konvencijoje, įsteigiančioje Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją (14 priedas).
   II PRIEDAS
   Visi kiti 4 straipsnio 2 dalyje minėti projektai

               1.

               Kaimo žemės valdų pertvarkos projektai.

               2.

               Nedirbamos žemės ar pusiau natūralių plotų panaudojimo intensyviems žemės ūkio tikslams projektai.

               3.

               Vandens tvarkymo žemės ūkio tikslais, įskaitant drėkinimą ir žemės drenažą, projektai.

               4.

               Intensyviosios gyvulininkystės (įskaitant paukštininkystę) įrenginiai.

               5.

               Pradinis miškų apsodinimas ir kirtimas, kai siekiama pakeisti žemės panaudojimą.

               6.

               Intensyvus žuvų auginimas.

               7.

               Branduolinės jėgainės ir kiti branduoliniai reaktoriai (1), įskaitant tokių jėgainių ir reaktorių išmontavimą ir eksploatacijos nutraukimą (išskyrus mokslinių tyrimų įrenginius skylančių ir reprodukuojamų medžiagų gamybai ir konversijai, kurių didžiausia galia neviršija vieno kilovato, esant pastoviai šiluminei apkrovai), neįtraukti į I priedą.

               8.

               15 kilometrų ir ilgesnių elektros linijų (220 kilovoltų įtampos ar daugiau) bei kiti elektros perdavimo laidais ore statybos projektai.

               9.

               Elektros, garų ir karšto vandens gamybos pramoniniai įrenginiai.

               10.

               Dujų, garų ir karšto vandens transportavimo pramoniniai įrenginiai.

               11.

               Antžeminės iškastinio kuro ir gamtinių dujų saugyklos.

               12.

               Požeminės degių dujų saugyklos.

               13.

               Pramoninis akmens anglių ir lignito briketavimas.

               14.

               Hidroelektrinių įrenginiai.

               15.

               Vėjo energijos panaudojimas elektros gamybai (vėjo jėgainių parkai).

               16.

               Įrenginiai, neįtraukti į I priedą, skirti:

                           —

                           branduoliniam kurui gaminti ir sodrinti,

                           —

                           panaudotam branduoliniam kurui apdoroti,

                           —

                           galutiniam panaudoto branduolinio kuro šalinimui,

                           —

                           tik galutiniam radioaktyviųjų atliekų šalinimui,

                           —

                           tik panaudoto branduolinio kuro saugojimui (ilgiau kaip 10 metų) ne toje vietoje, kur vyksta gamyba, arba

                           —

                           radioaktyviųjų atliekų apdorojimui ir saugojimui.

               17.

               Akmens skaldyklos, atvira kasyba ir durpių gavyba, neįtrauktos į I priedą.

               18.

               Požeminė kasyba, neįtraukta į I priedą.

               19.

               Mineralų gavyba iš jūros ar upių dugno.

               20.

               Gilūs gręžiniai (ypač geoterminiai, branduolinėms atliekoms saugoti, vandens tiekimo gręžiniai), išskyrus gręžinius grunto stabilumui tirti.

               21.

               Antžeminiai pramonės įrenginiai akmens anglių, naftos, gamtinių dujų ir rūdų, taip pat bituminių skalūnų gavybai.

               22.

               Integruotos ketaus ir plieno pradinio lydymo gamyklos, neįtrauktos į I priedą.

               23.

               Ketaus luitų ir plieno gamybos (pirminio arba antrinio lydymo) įrenginiai, įskaitant nepertraukiamą liejimą.

               24.

               Juodųjų metalų apdorojimo įrenginiai (karšto valcavimo staklės, kūjus turinčios kalvės, dengimo apsaugine lydyto metalo danga įrenginiai).

               25.

               Juodųjų metalų liejyklos.

               26.

               Spalvotųjų metalų žaliavos iš rūdos, koncentratų ar antrinių žaliavų gamybos, taikant metalurginius, cheminius ar elektrolizės procesus, įrenginiai, neįtraukti į I priedą.

               27.

               Spalvotųjų metalų, išskyrus brangiuosius metalus, įskaitant regeneruotus produktus (rafinavimas, liejimas ir t. t.) lydymo, įskaitant legiravimą, įrenginiai, neįtraukti į I priedą.

               28.

               Metalų ir plastikų paviršiaus apdorojimo taikant elektrolizės arba cheminius procesus įrenginiai.

               29.

               Variklinių transporto priemonių gamyba ir surinkimas bei jų variklių gamyba.

               30.

               Laivų statyklos.

               31.

               Orlaivių gamybos ir remonto įrenginiai.

               32.

               Geležinkelių įrangos gamyba.

               33.

               Kalimas panaudojant sprogstamąsias medžiagas.

               34.

               Metalo rūdų deginimo ir aglomeracijos įrenginiai.

               35.

               Kokso krosnys (sausas akmens anglių distiliavimas).

               36.

               Cemento gamybos įrenginiai.

               37.

               Stiklo, įskaitant stiklo pluoštą, gamybos įrenginiai.

               38.

               Mineralinių medžiagų lydymo, įskaitant mineralinio pluošto gamybą, įrenginiai.

               39.

               Keramikos gaminių, ypač stoginių čerpių, plytų, ugniai atsparių plytų, plytelių, keramikos ir porceliano, degimas.

               40.

               Chemikalų gamybos ir tarpinių produktų apdorojimo įrenginiai, neįtraukti į I priedą.

               41.

               Pesticidų, farmacijos produktų, dažų ir lakų, elastomerų ir peroksidų gamyba.

               42.

               Naftos, naftos cheminių arba cheminių produktų saugyklos, neįtrauktos į I priedą.

               43.

               Augalinių ir gyvūninių aliejų bei riebalų gamyba.

               44.

               Gyvūninių ir augalinių produktų pakavimas ir konservavimas.

               45.

               Pieno produktų gamyba.

               46.

               Alaus ir salyklo gamyba.

               47.

               Konditerijos gaminių ir sirupo gamyba.

               48.

               Gyvulių skerdyklos.

               49.

               Krakmolo gamybos pramoniniai įrenginiai.

               50.

               Žuvų miltų ir žuvų taukų fabrikai.

               51.

               Cukraus fabrikai.

               52.

               Celiuliozės, popieriaus ir kartono gamybos įmonės, neįtrauktos į I priedą.

               53.

               Pluošto ar tekstilės gaminių pirminio apdorojimo ir dažymo įmonės.

               54.

               Kailių ir odų raugyklos.

               55.

               Celiuliozės perdirbimo ir gamybos įrenginiai.

               56.

               Elastomerinių gaminių gamyba ir apdorojimas.

               57.

               Dirbtinio mineralinio pluošto gamybos įrenginiai.

               58.

               Sprogstamųjų medžiagų rekuperacijos ir sunaikinimo įrenginiai.

               59.

               Asbesto ir asbesto gaminių gamybos įrenginiai, neįtraukti į I priedą.

               60.

               Kailių lupyklos.

               61.

               Variklių, turbinų ir reaktorių bandymo stendai.

               62.

               Nuolatinės variklinių transporto priemonių lenktynių ir bandymų trasos.

               63.

               Dujų ir naftos transportavimo vamzdynai, neįtraukti į I priedą.

               64.

               Chemikalų transportavimo vamzdynai, kurių skersmuo didesnis kaip 800 mm, o ilgis – daugiau kaip 40 km.

               65.

               Geležinkelių ir krovinių perkrovimo į kitos rūšies transporto priemonę įrenginių ir transporto rūšies keitimo terminalų statyba, neįtraukta į I priedą.

               66.

               Tramvajų linijų, pakeltų ir požeminių geležinkelių, kabančių ar panašių linijų, naudojamų tik keleivių vežimui arba daugiausia keleivių vežimui, statyba.

               67.

               Kelių statyba, įskaitant esamų kelių rekonstrukciją ir (arba) platinimą, neįtraukta į I priedą.

               68.

               Uostų ir uostų įrenginių, įskaitant žvejybos uostus, statyba, neįtraukta į I priedą.

               69.

               Vidaus vandens kelių ir vidaus vandens kelių uostų statyba, neįtraukta į I priedą.

               70.

               Prekybos uostai, pakrovimo ir iškrovimo prieplaukos, sujungtos su sausuma ir išoriniais uostais, neįtrauktos į I priedą.

               71.

               Kanalų tiesimas ir potvynių tvarkymo darbai.

               72.

               Oro uostų (2) ir aerodromų statyba, neįtraukta į I priedą.

               73.

               Atliekų šalinimo įrenginiai (įskaitant sąvartynus), neįtraukti į I priedą.

               74.

               Nepavojingų atliekų deginimo ar cheminio apdorojimo įrenginiai.

               75.

               Metalo laužo, įskaitant į metalo laužą išmestus automobilius, saugyklos.

               76.

               Dumblo šalinimo vietos.

               77.

               Gruntinio vandens išgavimas ir dirbtinis gruntinio vandens papildymas, neįtrauktas į I priedą.

               78.

               Darbai, susiję su vandens išteklių perkėlimu tarp upių baseinų.

               79.

               Nuotekų valymo įrenginiai.

               80.

               Užtvankos ir kiti įrenginiai, skirti vandeniui sulaikyti ar ilgalaikiam arba nuolatiniam vandens saugojimui, neįtrauktas į I priedą.

               81.

               Pakrantės darbai erozijai sustabdyti, ir jūros darbai, galintys pakeisti krantą, statant, pavyzdžiui, užtvankas, dambas, molus ir kitus jūros apsaugos įrenginius, išskyrus tokių įrenginių eksploataciją ir remontą.

               82.

               Ilgų akvedukų įrenginiai.

               83.

               Slidinėjimo trasos, slidininkų keltuvai ir lynų kelio vagonai bei su tuo susiję įrenginiai.

               84.

               Jachtų prieplaukos.

               85.

               Poilsinės gyvenvietės ir viešbučių kompleksai už miesto ribų bei su tuo susiję įrenginiai.

               86.

               Nuolatinės stovyklavietės ir namelių-autopriekabų stovyklavietės.

               87.

               Teminiai parkai.

               88.

               Pramoninės objektų statybos projektai.

               89.

               Miesto plėtros projektai, įskaitant prekybos centrų ir automobilių stovėjimo aikštelių statybą.

               90.

               Iš jūros atgautos žemės regeneracija.

      (1)  Šiame Protokole branduolinės jėgainės ir kiti branduoliniai reaktoriai nelaikomi tokiais įrenginiais, kai visas branduolinis kuras ir kiti radioaktyviosiomis medžiagomis užteršti elementai yra visam laikui pašalinti iš tokių įrenginių.

      (2)  Šiame Protokole „oro uostas“ – oro uostas, kuris atitinka apibrėžimą, pateiktą 1944 m. Čikagos konvencijoje, įsteigiančioje Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją (14 priedas).
   III PRIEDAS
   Galimų reikšmingų padarinių aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, minėtų 5 straipsnio 1 dalyje, nustatymo kriterijai

               1.

               Plano arba programos reikšmė aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, klausimų integravimui, ypač siekiant skatinti darnų vystymąsi.

               2.

               Kokiu mastu planu arba programa nustatomi projektų ir kitos veiklos vieta, pobūdis, dydis, naudojimo sąlygos ir išteklių skyrimas.

               3.

               Kokio masto poveikį planas arba programa turi kitiems planams ir programoms, įskaitant planus ir programas pagal jų hierarchiją.

               4.

               Su planu arba programa susijusios aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos problemos.

               5.

               Padarinių aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, pobūdis, pavyzdžiui, tikimybė, trukmė, dažnumas, galimybės atstatyti pirminę būklę, dydis ir mastas (kokio dydžio geografinį plotą ir kokį gyventojų skaičių gali apimti padariniai).

               6.

               Pavojai aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai.

               7.

               Padarinių tarpvalstybinis pobūdis.

               8.

               Kokius padarinius planas arba programa turės vertingoms ir pažeidžiamoms teritorijoms, įskaitant gamtovaizdį, kurios yra pripažintos saugojamomis nacionaliniu arba tarptautiniu mastu.

         IV PRIEDAS
   7 straipsnio 2 dalyje minėta informacija

               1.

               Plano arba programos turinys, svarbiausi tikslai ir ryšys su kitais planais arba programomis.

               2.

               Svarbūs dabartinės aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, aspektai ir tikėtini jų pokyčiai, jei planas arba programa nebūtų įgyvendinti.

               3.

               Aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, būklės savybės tose teritorijose, kuriose bus jaučiami reikšmingi padariniai.

               4.

               Su planu arba programa susijusios svarbios aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, problemos.

               5.

               Tarptautiniu, nacionaliniu ir kitokiu lygiu nustatyti aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, tikslai, kurie yra susiję su planu arba programa, ir tai, kaip rengiant planą arba programą buvo atsižvelgta į šiuos ir kitus aplinkos, taip pat ir žmonių sveikatos, tikslus.

               6.

               Tikėtini reikšmingi padariniai (1) aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, apibrėžti 2 straipsnio 7 dalyje.

               7.

               Priemonės, mažinančios ir švelninančios reikšmingus neigiamus padarinius aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, atsirandančius dėl plano arba programos įgyvendinimo, bei priemonės, neleidžiančios jiems atsirasti.

               8.

               Priežasčių, dėl kurių pasirinktos būtent tokios alternatyvos, apibendrinimas ir aprašymas, kaip buvo atliekamas vertinimas, įskaitant pasitaikiusius reikalaujamos informacijos pateikimo sunkumus, tokius kaip techniniai sunkumai ar žinių trūkumas.

               9.

               Numatytos plano arba programos įgyvendinimo padarinių aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai, stebėsenos priemonės.

               10.

               Tikėtini reikšmingi tarpvalstybiniai padariniai aplinkai, taip pat ir žmonių sveikatai.

               11.

               Netechninė pateiktos informacijos santrauka.

      (1)  Tai antriniai, kaupiamieji, sinerginiai, trumpalaikiai, vidutinės trukmės, ilgalaikiai, nuolatiniai ir laikini, teigiami bei neigiami padariniai.
   V PRIEDAS
   8 straipsnio 5 dalyje minėta informacija

               1.

               Siūlomas planas arba programa ir jo (jos) pobūdis.

               2.

               Už plano arba programos priėmimą atsakinga institucija.

               3.

               Numatyta procedūra, įskaitant:

                           a)

                           procedūros pradžią;

                           b)

                           galimybes dalyvauti visuomenei;

                           c)

                           numatyto viešo svarstymo posėdžio laikas ir vieta;

                           d)

                           institucija, iš kurios galima gauti atitinkamos informacijos ir kur atitinkama informacija laikoma visuomenei susipažinti;

                           e)

                           institucija, kuriai galima pateikti pastabas ar klausimus, ir tokių pastabų ar klausimų perdavimo terminai; ir

                           f)

                           kokios jau turima informacijos apie aplinką, taip pat ir žmonių sveikatą, susijusios su siūlomu planu arba programa.

               4.

               Ar planui arba programai bus taikoma tarpvalstybinio vertinimo procedūra.


title: 2006/379/EB: 2006 m. gegužės 29 d.  Tarybos sprendimas, įgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį ir panaikinantis Sprendimą 2005/930/EB

text:
31.5.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 144/21

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2006 m. gegužės 29 d.
   įgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį ir panaikinantis Sprendimą 2005/930/EB
   (2006/379/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 27 d. Reglamentą (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2005 m. gruodžio 21 d. Taryba priėmė Sprendimą 2005/930/EB, įgyvendinantį Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį ir panaikinantį Sprendimą 2005/848/EB (2).

               (2)

               Buvo nuspręsta patvirtinti atnaujintą asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2580/2001, sąrašą,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 2 straipsnio 3 dalyje pateiktas sąrašas pakeičiamas taip:

      „1.   Asmenys

                  1)

                  ABOU, Rabah Naami (dar žinomas kaip Naami Hamza; dar žinomas kaip Mihoubi Faycal; dar žinomas kaip Fellah Ahmed; dar žinomas kaip Dafri Rèmi Lahdi), gimęs 1966 2 1 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  2)

                  ABOUD, Maisi (dar žinomas kaip Šveicarų Abderrahmane), gimęs 1964 10 17 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  3)

                  AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (dar žinomas kaip ABU OMRAN; dar žinomas kaip AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), gimęs 1967 6 26 Qatif-Bab al Shamal, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis

                  4)

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, gimęs Al Ihsa, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis

                  5)

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, gimęs 1966 10 16Tarut, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis

                  6)

                  ARIOUA, Azzedine, gimęs 1960 11 20Costantine (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  7)

                  ARIOUA, Kamel (dar žinomas kaip Lamine Kamel), gimęs 1969 8 18Costantine (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  8)

                  ASLI, Mohamed (dar žinomas kaip Dahmane Mohamed), gimęs 1975 5 13Ain Taya (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  9)

                  ASLI, Rabah, gimęs 1975 5 13Ain Taya (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  10)

                  ATWA, Ali (dar žinomas kaip BOUSLIM, Ammar Mansour; dar žinomas kaip SALIM, Hassan Rostom), Libanas, gimęs 1960 m. Libane; Libano pilietis

                  11)

                  DARIB, Noureddine (dar žinomas kaip Carreto; dar žinomas kaip Zitoun Mourad), gimęs 1972 2 1 Alžyre (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  12)

                  DJABALI, Abderrahmane (dar žinomas kaip Touil), gimęs 1970 6 1 Alžyre (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  13)

                  EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (dar žinomas kaip AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; dar žinomas kaip EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), gimęs 1965 7 10 arba 1965 7 11El Dibabiya, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis

                  14)

                  FAHAS, Sofiane Yacine, gimęs 1971 9 10 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  15)

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (dar žinomas kaip GARBAYA, AHMED; dar žinomas kaip SA-ID; dar žinomas kaip SALWWAN, Samir), Libanas, gimęs 1963 m. Libane, Libano pilietis

                  16)

                  LASSASSI, Saber (dar žinomas kaip Mimiche), gimęs 1970 11 30Constantine (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  17)

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (dar žinomas kaip ALI, Salem; dar žinomas kaip BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; dar žinomas kaip HENIN, Ashraf Refaat Nabith; dar žinomas kaip WADOOD, Khalid Adbul), gimęs 1965 4 14 arba 1964 3 1 Pakistane, paso Nr. 488555

                  18)

                  MOKTARI, Fateh (dar žinomas kaip Ferdi Omar), gimęs 1974 12 26Hussein Dey (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  19)

                  MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (dar žinomas kaip MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBALLAH vyresnysis žvalgybos karininkas, gimęs 1962 12 7Tayr Dibba, Libanas, paso Nr. 432298 (Libanas)

                  20)

                  NOUARA, Farid, gimęs 1973 11 25 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  21)

                  RESSOUS, Hoari (dar žinomas kaip Hallasa Farid), gimęs 1968 9 11 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  22)

                  SEDKAOUI, Noureddine (dar žinomas kaip Nounou), gimęs 1963 6 23 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  23)

                  SELMANI, Abdelghani (dar žinomas kaip Gano), gimęs 1974 6 14 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  24)

                  SENOUCI, Sofiane, gimęs 1971 4 15Hussein Dey (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

                  25)

                  SISON, Jose Maria (dar žinomas kaip Armando Liwanag, dar žinomas kaip Joma, vadovaujantis Filipinų komunistų partijai, įskaitant NTA), gimęs 1939 2 8Cabugao, Filipinai

                  26)

                  TINGUALI, Mohammed (dar žinomas kaip Mouh di Kouba), gimęs 1964 4 21Blida (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

            2.   Grupės ir organizacijos

                  1)

                     Abu Nidal organizacija (ANO), (dar žinoma kaip Fatah Revoliucinė Taryba, Arabų revoliucinės brigados, „Juodasis rugsėjis“ Musulmonų socialistų revoliucinė organizacija)

                  2)

                     al-Aqsa kankinių brigada

                  3)

                     al-Aqsa e.V.

                  4)

                     al-Takfir ir al-Hijra

                  5)

                     Aum Shinrikyo (dar žinoma kaip AUM, dar žinoma kaip Aum Aukščiausioji Tiesa, dar žinoma kaip Aleph)

                  6)

                     Babbar Khalsa

                  7)

                  Filipinų komunistų partija, įskaitant Naują tautų armiją (NTA), Filipinuose, susijusią su Sison Jose Maria C. (dar žinomas kaip Armando Liwanag, dar žinomas kaip Joma, vadovaujantis Filipinų komunistų partijai, įskaitant NTA)

                  8)

                     Gama'a al-Islamiyya (Islamo grupė), (dar žinoma kaip Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

                  9)

                  Didysis islamo rytų karių frontas (IBDA-C)

                  10)

                     Hamas (įskaitant Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

                  11)

                  organizacija „Hizbul Mujahideen“ (HM)

                  12)

                  Šventosios Žemės paramos ir plėtros fondas

                  13)

                  Tarptautinė sikų jaunimo federacija (TSJF)

                  14)

                     Kahane Chai (Kach)

                  15)

                     Khalistano Zindabad pajėgos (KZF)

                  16)

                  Kurdistano darbininkų partija (PKK), (dar žinoma kaip KADEK; dar žinoma kaip KONGRA-GEL)

                  17)

                     Tamil Elamo išlaisvinimo tigrai (TEIT)

                  18)

                     Mujahedin-e Khalq organizacija (MEK arba MKO) (neįskaitant „Nacionalinės Irano pasipriešinimo tarybos“ (NIPT) (dar žinoma kaip Nacionalinė Irano išlaisvinimo armija (NLA, MEK karinis sparnas), Irano liaudies Mujahidin (ILM), Musulmonų iraniečių studentų bendruomenė)

                  19)

                  Nacionalinė išlaisvinimo armija (Ejército de Liberación Nacional)

                  20)

                  Palestinos išlaisvinimo frontas (PIF)

                  21)

                  Palestinos islamo Jihad (PIJ)

                  22)

                  Palestinos išlaisvinimo liaudies frontas (PILF)

                  23)

                  Palestinos išlaisvinimo žmonių fronto Aukščiausioji vadovybė, (dar žinoma kaip PILF Aukščiausioji vadovybė, dar žinoma kaip PILF-AV)

                  24)

                  Kolumbijos revoliucinės ginkluotosios pajėgos (KRGP)

                  25)

                  Revoliucinė liaudies išlaisvinimo armija/frontas/partija (DHKP/C) (dar žinoma kaip Devrimci Sol (Revoliucinė kairė), Dev Sol)

                  26)

                  Šviečiantis kelias (SL) (Sendero Luminoso)

                  27)

                     Stichting al Aqsa (dar žinoma kaip Stichting al Aqsa Nederland, dar žinoma kaip al Aqsa Nederland)

                  28)

                  Kolumbijos jungtinės savigynos pajėgos/grupė (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia).“

   2 straipsnis
   Sprendimas 2005/930/EB panaikinamas.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis įsigalioja jo paskelbimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. gegužės 29 d.

            Tarybos vardu

            Primininkas

         M. BARTENSTEIN

      (1)  OL L 344, 2001 12 28, p. 70. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1957/2005 (OL L 314, 2005 11 30, p. 16).

      (2)  OL L 340, 2005 12 23, p. 64.


title: 1995 m. birželio 28 d. Komisijos Sprendimas dėl Europos atominės energijos bendrijos, kuriai atstovauja Europos Bendrijų Komisija, ir Kanados atominės energijos bendrovės, kurią Kanados Vyriausybė paskyrė įgyvendinimo atstove, įgyvendinimo susitarimo dėl Kanados dalyvavimo Europos atominės energijos bendrijai teikiant paramą Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (TTER) inžinerinio projektavimo veiklai (IPV), sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31995D0356

Oficialusis leidinys L 211 , 06/09/1995 p. 0039 - 0039

		Komisijos Sprendimas1995 m. birželio 28 d.dėl Europos atominės energijos bendrijos, kuriai atstovauja Europos Bendrijų Komisija, ir Kanados atominės energijos bendrovės, kurią Kanados Vyriausybė paskyrė įgyvendinimo atstove, įgyvendinimo susitarimo dėl Kanados dalyvavimo Europos atominės energijos bendrijai teikiant paramą Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (TTER) inžinerinio projektavimo veiklai (IPV), sudarymo(95/356/Euratomas)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio 3 dalį,kadangi 1995 m. liepos 25 d. buvo pasirašytas Europos atominės energijos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimo memorandumas dėl bendradarbiavimo valdomos branduolinės sintezės srityje [1],kadangi 1992 m. liepos 21 d. buvo pasirašytas Europos atominės energijos bendrijos, Japonijos Vyriausybės, Rusijos Federacijos Vyriausybės ir Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybės susitarimas dėl bendradarbiavimo Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (TTER) inžinerinio projektavimo veiklos [2],NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrijos vardu sudaromas Europos atominės energijos bendrijos, kuriai atstovauja Europos Bendrijų Komisija, ir Kanados atominės energijos bendrovės, kurią Kanados Vyriausybė paskyrė įgyvendinimo atstove, įgyvendinimo susitarimas dėl Kanados dalyvavimo Europos atominės energijos bendrijai teikiant paramą Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (TTER) inžinerinio projektavimo veiklai (IPV).Įgyvendinimo susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisEuropos atominės energijos bendriją įpareigojantį Įgyvendinimo susitarimą pasirašyti įgaliojama Komisijos narė, atsakinga už mokslą, mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, arba jos paskirtas atstovas.Priimta Briuselyje, 1995 m. birželio 28 d.Komisijos varduJacques SanterPirmininkas[1] Žr. šio Oficialiojo leidinio 31 p.[2] OL L 244, 1992 8 26, p. 13.--------------------------------------------------


title: 2010/31/: 2010 m. sausio 18 d. Tarybos sprendimas dėl trijų Regionų komiteto Belgijai atstovaujančių narių ir dviejų Belgijai atstovaujančių pakaitinių narių skyrimo

text:
20.1.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 14/8

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. sausio 18 d.
   dėl trijų Regionų komiteto Belgijai atstovaujančių narių ir dviejų Belgijai atstovaujančių pakaitinių narių skyrimo
   (2010/31/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Belgijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

               (2)

               Pasibaigus Geert BOURGEOIS, Dirk VAN MECHELEN ir Jos CHABERT kadencijai tapo laisvos trys Regionų komiteto narių vietos. Pasibaigus Evelyne HUYTEBROECK ir Pascal SMET kadencijai tapo laisvos dvi pakaitinių narių vietos,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Likusiam dabartinės kadencijos laikui – iki 2010 m. sausio 25 d. – į Regionų komitetą pakartotinai skiriami:

               a)

               nariais:

                           —

                           Geert BOURGEOIS, viceminister-president van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Bestuurszaken, Binnenlands Bestuur, Inburgering, Toerisme en Vlaamse Rand (įgaliojimų pakeitimas),

                           —

                           Dirk VAN MECHELEN, Vlaams volksvertegenwoordiger (įgaliojimų pakeitimas),

                           —

                           Jos CHABERT, opvolger in het Brussels Parlement (įgaliojimų pakeitimas);

                     ir

               b)

               pakaitiniais nariais:

                           —

                           Yaron PESZTAT, Membre du Parlement de la Région de Bruxelles-Capitale,

                           —

                           Jean-Luc VANRAES, Minister van Financiën, Begroting, Openbaar Ambt en Externe Betrekkingen van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininké

         E. ESPINOSA

      (1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.


title: 2006/355/EB: 2006 m. gegužės 16 d.  Komisijos sprendimas, įsteigiantis ekspertų grupę vartotojų judumui banko sąskaitų atžvilgiu ištirti

text:
19.5.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 132/37

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2006 m. gegužės 16 d.
   įsteigiantis ekspertų grupę vartotojų judumui banko sąskaitų atžvilgiu ištirti
   (2006/355/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   kadangi:

               (1)

               Europos bendrijos steigimo sutarties 3 straipsniu Bendrijai ir valstybėms narėms paskiriama užduotis užtikrinti, kad būtų sukurta vidaus rinka, pasižyminti kliūčių laisvam prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimui tarp valstybių narių panaikinimu.

               (2)

               Komisija nori nustatyti visas teisines, kontrolės, administracines ar kitas kliūtis vartotojų judumui banko sąskaitų atžvilgiu ir gauti patarimų, kaip panaikinti šias kliūtis.

               (3)

               2005–2010 m. finansinių paslaugų politikos baltojoje knygoje (1) numatoma įsteigti ekspertų grupę vartotojų judumui banko sąskaitų atžvilgiu ištirti.

               (4)

               Grupė turi būti sudaryta iš asmenų, išmanančių vartotojų judumo bankų sąskaitų atžvilgiu sritį.

               (5)

               Todėl reikia įsteigti ekspertų grupę vartotojų judumui banko sąskaitų atžvilgiu ištirti ir nustatyti jos įgaliojimus bei apibrėžti struktūrą,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Komisija sudaro ekspertų grupę dėl vartotojų (2) judumo banko sąskaitų atžvilgiu (toliau – grupė).
   2 straipsnis
   Užduotys
   Grupės užduotis yra:

               —

               nustatyti bet kokias teisines, kontrolės, administracines ar kitas kliūtis vartotojų judumui banko sąskaitų atžvilgiu. Visų pirma grupė turėtų nustatyti bet kokias kliūtis atidaryti banko sąskaitą kitoje valstybėje, taip pat pakeisti banką tiek valstybės, tiek tarpvalstybiniu lygmeniu (pvz., sąskaitos atidarymo, aptarnavimo ir uždarymo mokesčiai, tiesiogiai su banko keitimu susijusios išlaidos ir t. t.),

               —

               teikti Komisijai rekomendacijas, kaip šalinti nustatytas kliūtis,

               —

               įvertinti ES alternatyvios standartinės banko sąskaitos sukūrimo naudingumą,

               —

               parengti ataskaitą su išvadomis ir rekomendacijomis.

         3 straipsnis
   Sudėtis – Paskyrimas
   1.   Grupės nariais Komisija skiria ekspertus, gerai išmanančius grupės įgaliojimų sritį, remdamasi:

               —

               Europos arba nacionalinių asociacijų, atstovaujančių vartotojų ir finansinių paslaugų sektoriaus interesams ir atsakiusių į kvietimą išreikšti susidomėjimą, pasiūlymais,

               —

               akademinės srities žinovų atsakymais į kvietimą išreikšti susidomėjimą.

         2.   Grupę sudaro daugiausia 20 narių.
   3.   Taikomos šios nuostatos:

               —

               Europos arba nacionalinių asociacijų, atstovaujančių vartotojų ir finansinių paslaugų sektoriaus interesams, nariai skiriami kaip suinteresuotųjų šalių atstovai,

               —

               akademinės srities žinovai skiriami atsižvelgiant į jų asmeninius gebėjimus,

               —

               grupės narių įgaliojimai pradeda veikti nuo pirmojo grupės susirinkimo ir baigiasi paskelbus ataskaitą, ne vėliau kaip 2007 m. gegužės 1 d. Jie dirba visą tą laiką, kol yra pakeičiami arba kol baigiasi jų įgaliojimai,

               —

               tuos narius, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti grupės darbe, atsistatydina arba nesilaiko šios dalies pirmoje, antroje arba trečioje įtraukoje arba Europos bendrijos steigimo sutarties 287 straipsnyje nustatytų sąlygų, gali pakeisti nauji nariai likusiam jų įgaliojimų laikotarpiui,

               —

               narių vardai ir pavardės skelbiamos Vidaus rinkos ir paslaugų generalinio direktorato interneto tinklavietėje. Narių vardai ir pavardės renkami, tvarkomi ir skelbiami pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo nuostatas,

               —

               nariai, paskirti atsižvelgiant į jų asmeninius gebėjimus, kiekvienais metais pateikia rašytinę deklaraciją, kurioje nurodo, kad jie įsipareigoja veikti vadovaudamiesi visuomenės interesais, bei deklaraciją, kurioje patvirtina, kad nėra arba yra kokių nors interesų, galinčių pažeisti jų objektyvumą.

         4 straipsnis
   Veikla
   1.   Grupei pirmininkauja Komisija.
   2.   Komisijai pritarus, konkretiems klausimams nagrinėti gali būti sudaromi pogrupiai, kurių įgaliojimus nustato grupė. Pogrupiai nutraukia veiklą iškart po to, kai įvykdoma užduotis.
   3.   Pirmininkas gali pakviesti ekspertus ar stebėtojus, turinčius išskirtinę kompetenciją darbotvarkėje numatytu klausimu, dalyvauti grupės ar pogrupio svarstymuose, jei tai yra naudinga ir (arba) būtina.
   4.   Informacijos, gautos dalyvaujant grupės ar pogrupių svarstymuose, negalima atskleisti, jei Komisija teigia, kad informacija yra konfidencialaus pobūdžio.
   5.   Grupė ir jos pogrupiai paprastai renkasi Komisijos patalpose laikydamiesi jos nustatytų procedūrų ir tvarkaraščio. Komisija teikia sekretoriato paslaugas. Šios grupės ir jos pogrupių susirinkimuose gali dalyvauti suinteresuoti Komisijos pareigūnai.
   6.   Grupė priima darbo tvarkos taisykles remdamasi standartinėmis Komisijos priimtomis darbo tvarkos taisyklėmis (3).
   7.   Komisijos tarnybos gali Vidaus rinkos ir paslaugų generalinio direktorato interneto tinklavietėje atitinkamo dokumento originalo kalba skelbti visas grupės sudarytas santraukas, išvadas ar dalines išvadas arba darbo dokumentus.
   5 straipsnis
   Išlaidų dengimas
   1.   Komisija kompensuoja narių, ekspertų ir stebėtojų kelionės ir pragyvenimo išlaidas, susijusias su grupės veikla, laikydamasi Komisijoje galiojančių nuostatų. Nariams už jų teikiamas paslaugas neatlyginama.
   2.   Susirinkimų išlaidos kompensuojamos neviršijant atitinkamam padaliniui pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų ribų.
   6 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Sprendimas įsigalioja tą dieną, kai jį priima Komisija. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. gegužės 16 d.

            Komisijos vardu

         Charlie McCREEVY

            Komisijos narys

      (1)  KOM(2005) 629 galutinis.

      (2)  Šiame sprendime vartotojas apibrėžiamas kaip individualus vartotojas arba MVĮ.

      (3)  Dokumento SEK(2005) 1004 III priedas.