29.1.2016

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  C 36/240

            P7_TA(2013)0084
      Ūkininkams skiriamos tiesioginės išmokos pagal BŽŪP paramos schemas (Sprendimas dėl tarpinstitucinių derybų pradėjimo)
      2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tarpinstitucinių derybų dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos schemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės, pradėjimo ir įgaliojimų (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP))
      (2016/C 036/39)

         Europos Parlamentas,

                  —

                  atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pasiūlymą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 70 straipsnio 2 dalį ir 70a straipsnį,

            kadangi pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto nurodytas finansinis paketas yra tik nuoroda teisėkūros institucijai ir negali būti nustatomas, kol nebus pasiektas susitarimas dėl pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa;
      nusprendžia pradėti tarpinstitucines derybas remdamasis šiais įgaliojimais:
      ĮGALIOJIMAI

         Pakeitimas 1

         Pasiūlymas dėl reglamento

         1 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (1)

                              Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“ išdėstomi galimi bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) uždaviniai, tikslai ir kryptys po 2013 m. Atsižvelgiant į diskusijas dėl minėto komunikato, BŽŪP turėtų būti reformuota nuo 2014 m. sausio 1 d. Minėta reforma turėtų apimti visas pagrindines BŽŪP priemones, įskaitant 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 73/2009, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams, iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 247/2006, (EB) Nr. 378/2007 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003. Atsižvelgiant į reformos taikymo sritį, tikslinga panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 ir jį pakeisti nauju tekstu. Be to, reforma turėtų padėti
                                    kuo labiau
                                  racionalizuoti ir supaprastinti nuostatas;

                              (1)

                              Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“ išdėstomi galimi bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) uždaviniai, tikslai ir kryptys po 2013 m. Atsižvelgiant į diskusijas dėl minėto komunikato, BŽŪP turėtų būti reformuota nuo 2014 m. sausio 1 d. Minėta reforma turėtų apimti visas pagrindines BŽŪP priemones, įskaitant 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 73/2009, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams, iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 247/2006, (EB) Nr. 378/2007 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003. Atsižvelgiant į reformos taikymo sritį, tikslinga panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 ir jį pakeisti nauju tekstu. Be to, reforma turėtų padėti racionalizuoti ir supaprastinti nuostatas;

         Pakeitimas 2

         Pasiūlymas dėl reglamento

         1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    (1a)

                                    būtina turėti tvirtą BŽŪP, finansuojamą iš pakankamo biudžeto, kuriuo 2007–2013 m. laikotarpiu būtų faktiškai padidintos lėšos, siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjunga visada gamintų reikiamą kokybiškų maisto produktų kiekį ir įvairovę ir būtų skatinamas užimtumas, išsaugomos ir kuriamos aplinkos gėrybės, kovojama su klimato kaita ir valdoma teritorija. Be to, BŽŪP turėtų būti grindžiama ūkininkams, kitiems suinteresuotiesiems subjektams ir bendrai piliečiams lengvai suprantamomis nuostatomis, kad būtų užtikrintas įgyvendinimo skaidrumas, sudaromos sąlygos priežiūrai ir sumažintos veiklos vykdytojų ir administruojančių įstaigų sąnaudos;

         Pakeitimas 3

         Pasiūlymas dėl reglamento

         1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    (1b)

                                    vienas iš pagrindinių BŽŪP reformos tikslų ir pagrindinis reikalavimas
                                  –
                                    administracinės naštos sumažinimas. Į šį tikslą reikėtų rimtai atsižvelgti formuluojant atitinkamas tiesioginės paramos schemos nuostatas. Paramos sistemų skaičius neturėtų viršyti reikiamo dydžio, o ūkininkai ir valstybės narės turėtų sugebėti įvykdyti atitinkamus reikalavimus ir pareigas, nesukurdami didelio biurokratizmo. Praktiškas tolerancijos lygmuo, pagrįsti minimalūs kiekiai ir tinkama pasitikėjimo bei kontrolės pusiausvyra turėtų padėti sumažinti būsimą administravimo naštą valstybėms narėms bei paramos gavėjams;

         Pakeitimas 4

         Pasiūlymas dėl reglamento

         8 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (8)

                              siekiant atsižvelgti į paramos schemoms skirtus naujus teisės aktus, kurie gali būti priimti įsigaliojus šiam reglamentui, Komisija turėtų būti įgaliota pagal Sutarties 290 straipsnį priimti teisės aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamas paramos schemų,
                                    kurioms taikomas šis reglamentas,
                                  sąrašas;

                              (8)

                              siekiant atsižvelgti į paramos schemoms skirtus naujus teisės aktus, kurie gali būti priimti įsigaliojus šiam reglamentui, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamas paramos schemų,
                                    numatytų šio reglamento I priede,
                                  sąrašas;

         Pakeitimas 5

         Pasiūlymas dėl reglamento

         9 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (9)

                              siekiant atsižvelgti į konkrečias naujas nuostatas ir užtikrinti paramos gavėjų teisių apsaugą, Komisija turėtų būti įgaliota pagal Sutarties 290 straipsnį priimti teisės aktus,
                                    kuriuose nustatytų kitas su galimybe pasinaudoti parama pagal šį reglamentą susijusias apibrėžtis
                                 ;
                                    sistemą, pagal kurią
                                  valstybės narės apibrėžtų ganyti arba kultivuoti natūraliai tinkamoje žemėje vykdytiną minimalią veiklą; taip pat kriterijus, kuriuos atitinkantys ūkininkai būtų laikomi įvykdžiusiais įpareigojimą užtikrinti gamybai tinkamą žemės ūkio paskirties žemės būklę,
                                    ir
                                  kriterijus,
                                    kuriais remiantis būtų nustatomas daugiametėje pievoje augančios žolės ar kitų žolinių pašarų paplitimas
                                 ;

                              (9)

                              siekiant atsižvelgti į konkrečias naujas nuostatas ir užtikrinti paramos gavėjų teisių apsaugą, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus,
                                    siekiant nustatyti kriterijus kuriais naudojantis
                                  valstybės narės apibrėžtų ganyti arba kultivuoti natūraliai tinkamoje žemėje vykdytiną minimalią veiklą; taip pat
                                    sistemą
                                 ,
                                    kurios laikantis valstybės narės nustatytų
                                  kriterijus, kuriuos atitinkantys ūkininkai būtų laikomi įvykdžiusiais įpareigojimą užtikrinti gamybai tinkamą žemės ūkio paskirties žemės būklę;

         Pakeitimas 6

         Pasiūlymas dėl reglamento

         10 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    (10)

                                    siekiant užtikrinti paramos gavėjų teisių apsaugą, Komisija turėtų būti įgaliota pagal Sutarties 290 straipsnį priimti teisės aktus, kuriuose nustatytų taisykles dėl pagrindo, kuriuo remiantis būtų apskaičiuojamas išmokų mažinimas, kurį valstybės narės pagal finansinės drausmės mechanizmą taikytų ūkininkams;

                        Išbraukta.

         Pakeitimas 7

         Pasiūlymas dėl reglamento

         13 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (13)

                              remiantis patirtimi, įgyta taikant įvairias paramos ūkininkams schemas, kai kuriais atvejais parama buvo skirta
                                    paramos gavėjams,
                                  kurių verslo tikslas – ne žemės ūkio veikla arba tokia veikla sudarė tik nedidelę jų verslo dalį, pavyzdžiui, oro uostams,
                                    geležinkelių bendrovėms
                                 , nekilnojamojo turto bendrovėms ir sporto aikšteles valdančioms bendrovėms.
                                    Siekdamos, kad parama būtų teikiama tikslingiau, valstybės narės tokiems fiziniams ir juridiniams asmenims tiesioginių išmokų neturėtų skirti.
                                  Smulkesni, dalį savo laiko žemės ūkio veiklai skiriantys ūkininkai tiesiogiai prisideda prie kaimo vietovių gyvybingumo, todėl jiems tiesioginių išmokų neturėtų būti trukdoma skirti;

                              (13)

                              remiantis patirtimi, įgyta taikant įvairias paramos ūkininkams schemas, kai kuriais atvejais parama buvo skirta
                                    fiziniams ir juridiniams asmenims,
                                  kurių verslo tikslas – ne žemės ūkio veikla arba tokia veikla sudarė tik nedidelę jų verslo dalį.
                                    Siekiant, kad parama būtų teikiama tikslingiau ir kuo tiksliau atitiktų nacionalinę padėtį, svarbu užtikrinti, kad atsakomybė nustatyti sąvokos „aktyvus ūkininkas“ apibrėžtį būtų suteikta kiekvienai valstybei narei. Tokiu būdu valstybės narės neskirtų tiesioginių išmokų tokiems subjektams, kaip antai transporto bendrovės,
                                  oro uostai, nekilnojamo turto bendrovės, sporto aikšteles valdančios bendrovės,
                                    stovyklavietes valdančios bendrovės ir kasybos bendrovės, nebent tokie subjektai gali įrodyti, kad jie atitinka termino „aktyvus ūkininkas“ apibrėžties kriterijus.
                                  Smulkesni, dalį savo laiko žemės ūkio veiklai skiriantys ūkininkai tiesiogiai prisideda prie kaimo vietovių gyvybingumo, todėl jiems tiesioginių išmokų neturėtų būti trukdoma skirti;

         Pakeitimas 8

         Pasiūlymas dėl reglamento

         15 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (15)

                              skiriant tiesioginę paramą ūkininkų pajamoms neproporcingai didelės išmokų sumos tenka gana ribotam stambių paramos gavėjų skaičiui. Dėl masto ekonomijos tokio pat dydžio vienetinė parama stambesniems paramos gavėjams nebūtina, kad būtų veiksmingai įgyvendintas ūkininkų pajamų rėmimo tikslas. Be to, stambesniems paramos gavėjams lengviau prisitaikyti ir vykdyti veiklą gaunant mažesnę vienetinę paramą. Todėl, siekiant geriau paskirstyti išmokas ūkininkams, teisinga nustatyti stambiems paramos gavėjams taikomą sistemą, pagal kurią paramos dydis būtų laipsniškai mažinamas ir galiausiai parama būtų apribota. Tačiau taikant tokią sistemą reikėtų atsižvelgti į
                                    apmokamo
                                  darbo
                                    intensyvumą,
                                  kad būtų išvengta neproporcingo poveikio dideliems ūkiams, kuriuose sukuriama daug darbo vietų. Didžiausias paramos dydis neturėtų būti taikomas išmokoms, skiriamoms už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio veiklą, kadangi dėl to galėtų sumažėti tokios veiklos teikiama nauda. Kad išmokos būtų ribojamos veiksmingai, valstybės narės turėtų nustatyti tam tikrus kriterijus, kad ūkininkai, nebandytų neteisėtais veiksmais išvengti tokio apribojimo padarinių. Pajamos, gautos sumažinus ir apribojus išmokas stambiems paramos gavėjams, turėtų likti jas gavusiose valstybėse narėse ir turėtų būti naudojamos projektams, kuriais labai prisidedama prie inovacijų diegimo, finansuoti pagal […] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. […] dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis [RDR];

                              (15)

                              skiriant tiesioginę paramą ūkininkų pajamoms neproporcingai didelės išmokų sumos tenka gana ribotam stambių paramos gavėjų skaičiui. Dėl masto ekonomijos tokio pat dydžio vienetinė parama stambesniems paramos gavėjams nebūtina, kad būtų veiksmingai įgyvendintas ūkininkų pajamų rėmimo tikslas. Be to, stambesniems paramos gavėjams lengviau prisitaikyti ir vykdyti veiklą gaunant mažesnę vienetinę paramą. Todėl, siekiant geriau paskirstyti išmokas ūkininkams, teisinga nustatyti stambiems paramos gavėjams taikomą sistemą, pagal kurią paramos dydis būtų laipsniškai mažinamas ir galiausiai parama būtų apribota. Tačiau taikant tokią sistemą reikėtų atsižvelgti į
                                    naudojamą
                                  darbo
                                    jėgą, įskaitant atlyginimus ir išlaidas rangovams
                                 , kad būtų išvengta neproporcingo poveikio dideliems ūkiams, kuriuose sukuriama daug darbo vietų. Didžiausias paramos dydis neturėtų būti taikomas išmokoms, skiriamoms už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio veiklą, kadangi dėl to galėtų sumažėti tokios veiklos teikiama nauda. Kad išmokos būtų ribojamos veiksmingai, valstybės narės turėtų nustatyti tam tikrus kriterijus, kad ūkininkai, nebandytų neteisėtais veiksmais išvengti tokio apribojimo padarinių. Pajamos, gautos sumažinus ir apribojus išmokas stambiems paramos gavėjams, turėtų likti jas gavusiose valstybėse narėse ir turėtų būti naudojamos projektams, kuriais labai prisidedama prie inovacijų diegimo
                                    ir kaimo plėtros,
                                  finansuoti pagal <…> Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. <…> dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis [RDR];
                                    Tuomet valstybės narės turės galimybę sumas, gautas apribojus išmokas, investavimo į inovacijas tikslais skirti stambesniems paramos gavėjams, kuriems buvo pritaikytas apribojimas
                                 ;

         Pakeitimas 9

         Pasiūlymas dėl reglamento

         20 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (20)

                              siekiant Sąjungoje užtikrinti geresnį paramos už žemės ūkio paskirties žemę paskirstymą, įskaitant tose valstybėse narėse, kurios taikė pagal Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 nustatytą vienkartinių išmokų už plotą schemą, 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1782/2003, nustatančiu bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančiu tam tikras paramos schemas ūkininkams, nustatytą vienkartinių išmokų už plotą schemą, kuri toliau buvo taikoma pagal Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 ir pagal kurią anksčiau galioję paramos mechanizmai buvo sujungti į vieną atsietųjų tiesioginių išmokų schemą, turėtų pakeisti nauja bazinės išmokos schema.
                                    Dėl tokio perėjimo turėtų nustoti galiojusios pagal tuos reglamentus įgytos teisės į išmokas ir turėtų būti skirtos naujos teisės į išmokas, nors jos vis dar būtų grindžiamos ūkininko turimų reikalavimus atitinkančių hektarų skaičiumi pirmaisiais schemos įgyvendinimo metais
                                 ;

                              (20)

                              siekiant Sąjungoje užtikrinti geresnį paramos už žemės ūkio paskirties žemę paskirstymą, įskaitant tose valstybėse narėse, kurios taikė pagal Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 nustatytą vienkartinių išmokų už plotą schemą, 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1782/2003, nustatančiu bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančiu tam tikras paramos schemas ūkininkams, nustatytą vienkartinių išmokų už plotą schemą, kuri toliau buvo taikoma pagal Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 ir pagal kurią anksčiau galioję paramos mechanizmai buvo sujungti į vieną atsietųjų tiesioginių išmokų schemą, turėtų pakeisti nauja bazinės išmokos schema. Valstybės narės,
                                    siekdamos atitikties šiam reglamentui, turėtų pakeisti savo esamas paramos sistemas nebūtinai atsisakydamos dabartinių savo tiesioginių išmokų modelių
                                 ;

         Pakeitimas 139

         Pasiūlymas dėl reglamento

         21 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (21)

                                    dėl vėlesnio įvairių sektorių integravimo į bendrosios išmokos schemą ir ūkininkams skirto prisitaikymo laikotarpio vis sunkiau pagrįsti didelius paramos, skiriamos
                                  už hektarą
                                    remiantis istoriškai susiklosčiusiais referenciniais išmokų dydžiais, dydžio skirtumus. Todėl mažinant ryšį su istoriškai susiklosčiusiais referenciniais išmokų dydžiais ir atsižvelgiant į bendrą Sąjungos biudžetą, tiesioginė parama pajamoms
                                  valstybėse narėse
                                    turėtų būti paskirstoma teisingiau. Siekiant užtikrinti tolygesnį tiesioginės paramos paskirstymą ir kartu atsižvelgti į vis dar esamus atlyginimų ir žaliavų kainų skirtumus
                                 ,
                                    turėtų būti palaipsniui tikslinami tiesioginės paramos už hektarą dydžiai. Valstybės narės,
                                  kurių tiesioginių išmokų dydis
                                    yra mažesnis nei 90 % vidutinio dydžio
                                 , turėtų
                                    pašalinti vieną trečdalį savo dabartinio dydžio ir šio dydžio skirtumo
                                 . Šį vienodinimą turėtų proporcingai finansuoti visos valstybės narės, kurių tiesioginių išmokų dydis viršija Sąjungos vidurkį
                                    . Be to, visų 2019 m. vienoje valstybėje narėje arba regione panaudotų teisių į išmokas vieneto vertė turėtų būti vienoda, nes ši vertė pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti palaipsniui linijiniu būdu vienodinama. Tačiau siekiant išvengti neigiamų finansinių padarinių ūkininkams, bendrąją išmokos schemą, ir visų pirma istorinį modelį taikiusioms valstybėms narėms, pirmaisiais naujosios schemos taikymo metais apskaičiuojant teisių į išmokas vertę, turėtų būti leista iš dalies atsižvelgti į istoriškai susiklosčiusius veiksnius. Diskusijose dėl kitos daugiametės finansinės programos, skirtos laikotarpiui, kurio pradžia – 2021 m., didelis dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas tikslui visiškai suvienodinti teisių į išmokas vertę, per minėtą laikotarpį visoje Europos Sąjungoje tolygiai paskirstant tiesioginę paramą.

                              (21)

                                    greta paramos išmokų vienodinimo nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, nacionaliniai finansiniai tiesioginių išmokų paketai taip pat turėtų būti patikslinti taip, kad valstybėse narėse, kurių dabartinis tiesioginių išmokų dydis
                                  už hektarą
                                    yra mažesnis negu 70 % Sąjungos vidurkio, šis skirtumas būtų sumažinamas 30 %.
                                  Valstybėse narėse, kurių tiesioginių išmokų dydis
                                    siekia 70–80 % vidurkio
                                 ,
                                    skirtumas sumažinamas 25 %, o tose valstybėse narėse, kurių išmokų dydis didesnis nei 80 % vidurkio,
                                  turėtų
                                    būti sumažinama 10 %
                                 .
                                    Pritaikius šį mechanizmą, visose valstybėse narėse pasiektas išmokų dydis 2014 m. turėtų būti ne mažesnis nei 55 % Sąjungos vidurkio, o 2019 m. – nemažesnis nei 75 % Sąjungos vidurkio. Valstybėse narėse, kurių išmokų dydis didesnis už Sąjungos vidurkį, dėl pastangų suvienodinti šis dydis neturėtų būti sumažinamas tiek, kad būtų mažesnis už vidurkį.
                                  Šį vienodinimą turėtų proporcingai finansuoti visos valstybės narės, kurių tiesioginių išmokų dydis viršija Sąjungos vidurkį;

         Pakeitimas 11

         Pasiūlymas dėl reglamento

         21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    (21a)

                                    greta paramos išmokų vienodinimo nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, nacionaliniai tiesioginių išmokų paketai taip pat turėtų būti patikslinti taip, kad valstybėse narėse, kurių dabartinis tiesioginių išmokų dydis už hektarą yra mažesnis negu 70 % Sąjungos vidurkio, šis skirtumas būtų sumažinamas 30 %. Valstybėse narėse, kurių tiesioginių išmokų dydis siekia 70–80 % vidurkio, skirtumas sumažinamas 25 %, o tose valstybėse narėse, kurių išmokų dydis didesnis nei 80 % vidurkio, turėtų būti sumažinama 10 %. Atlikus tuos patikslinimus, visose valstybėse narėse pasiektas išmokų dydis neturėtų būti mažesnis nei 65 % Sąjungos vidurkio. Valstybėse narėse, kurių išmokų dydis didesnis už Sąjungos vidurkį, dėl pastangų suvienodinti šis dydis neturėtų būti sumažinamas tiek, kad būtų mažesnis už vidurkį. Šį vienodinimą turėtų proporcingai finansuoti visos valstybės narės, kurių tiesioginių išmokų dydis viršija Sąjungos vidurkį;

         Pakeitimas 12

         Pasiūlymas dėl reglamento

         22 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (22)

                              bendrosios išmokos schemos taikymo patirtis rodo, kad reikėtų išlaikyti kai kuriuos jos pagrindinius elementus, įskaitant nacionalinės viršutinės ribos nustatymą siekiant užtikrinti, kad bendras paramos dydis neviršytų esamų biudžeto apribojimų. Be to, valstybės narės turėtų ir toliau turėti nacionalinį rezervą, kuris turėtų būti naudojamas siekiant palengvinti naujų jaunųjų ūkininkų dalyvavimą schemoje arba galėtų būti naudojamas siekiant atsižvelgti į specifinius tam tikrų regionų poreikius. Turėtų būti išlaikytos, bet, jei įmanoma, supaprastintos teisių į išmokas perdavimo ir naudojimosi jomis taisyklės;

                              (22)

                              bendrosios išmokos schemos taikymo patirtis rodo, kad reikėtų išlaikyti kai kuriuos jos pagrindinius elementus, įskaitant nacionalinės viršutinės ribos nustatymą siekiant užtikrinti, kad bendras paramos dydis neviršytų esamų biudžeto apribojimų. Be to, valstybės narės turėtų ir toliau
                                    bent pirmaisiais naujosios bazinės išmokos schemos įgyvendinimo metais
                                  turėti nacionalinį rezervą,
                                    kuris gali būti administruojamas regionų lygiu
                                  ir turėtų būti naudojamas siekiant palengvinti jaunųjų
                                    ir naujųjų
                                  ūkininkų dalyvavimą schemoje, arba galėtų būti naudojamas siekiant atsižvelgti į specifinius tam tikrų regionų poreikius. Turėtų būti išlaikytos, bet, jei įmanoma, supaprastintos teisių į išmokas perdavimo ir naudojimosi jomis taisyklės;

         Pakeitimas 13

         Pasiūlymas dėl reglamento

         22 a konstatuojamoji dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    (22a)

                                    valstybėms narėms turėtų būti leista nustatyti nulinės vertės mažinimo koeficientą, kad būtų galima turėti galimybę sumažinti finansavimo reikalavimus atitinkančius plotus, turinčius mažesnį derlingumo rodiklį, arba specifinei gamybai skirtus plotus;

         Pakeitimas 14

         Pasiūlymas dėl reglamento

         23 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (23)

                              siekiant užtikrinti paramos gavėjų teisų apsaugą ir išaiškinti konkrečius atvejus, kurie gali atsirasti taikant bazinės išmokos schemą, Komisija turėtų būti įgaliota pagal Sutarties 290 straipsnį priimti teisės aktus, kuriuose nustatytų taisykles dėl ūkininkų atitikties pagal bazinės išmokos schemą taikomiems reikalavimams ir galimybių pasinaudoti bazinės išmokos schema paveldėjimo ir numatomo paveldėjimo, paveldėjimo pagal nuomos sutartį atvejais, pasikeitus juridiniam statusui arba pavadinimui ir valdos susijungimo ar jos padalijimo atvejais; nustatytų teisių į išmokas vertės ir skaičiaus apskaičiavimo arba teisių į išmokas vertės padidinimo (atsižvelgiant į teisių į išmokas paskirstymą) taisykles, įskaitant taisykles, susijusias su galimybe nustatyti preliminarią teisių į išmokas, paskirtų remiantis ūkininko paraiška, vertę ir skaičių arba jų preliminarų padidinimą, taip pat taisykles, susijusias su teisių į išmokas preliminarios ir galutinės vertės ir skaičiaus nustatymo sąlygomis, ir taisykles, taikomas tais atvejais, kai pardavimas arba nuomos sutartis galėtų turėti įtakos teisių į išmokas paskirstymui; nustatytų teisių į išmokas, gaunamų iš nacionalinio rezervo, vertės ir skaičiaus nustatymo ir apskaičiavimo taisykles; nustatytų teisių į išmokas vieneto vertės pakeitimo teisių į išmokas padalijimo atveju taisykles, taip pat teisių į išmokas skyrimo, atsižvelgiant į nacionalinio rezervo naudojimą, ir teisių į išmokas skyrimo ūkininkams, kurie 2011 m. nepateikė paraiškos gauti paramą, kriterijus;

                              (23)

                              siekiant užtikrinti paramos gavėjų teisų apsaugą ir išaiškinti konkrečius atvejus, kurie gali atsirasti taikant bazinės išmokos schemą, Komisija turėtų būti įgaliota pagal Sutarties 290 straipsnį priimti teisės aktus, kuriuose nustatytų taisykles dėl ūkininkų atitikties pagal bazinės išmokos schemą taikomiems reikalavimams ir galimybių pasinaudoti bazinės išmokos schema paveldėjimo ir numatomo paveldėjimo, paveldėjimo pagal nuomos sutartį atvejais, pasikeitus juridiniam statusui arba pavadinimui ir valdos susijungimo ar jos padalijimo atvejais; nustatytų teisių į išmokas vertės ir skaičiaus apskaičiavimo arba teisių į išmokas vertės padidinimo (atsižvelgiant į teisių į išmokas paskirstymą) taisykles, įskaitant taisykles, susijusias su galimybe nustatyti preliminarią teisių į išmokas, paskirtų remiantis ūkininko paraiška, vertę ir skaičių arba jų preliminarų padidinimą, taip pat taisykles, susijusias su teisių į išmokas preliminarios ir galutinės vertės ir skaičiaus nustatymo sąlygomis, ir taisykles, taikomas tais atvejais, kai pardavimas arba nuomos sutartis galėtų turėti įtakos teisių į išmokas paskirstymui; nustatytų teisių į išmokas, gaunamų iš nacionalinio rezervo, vertės ir skaičiaus nustatymo ir apskaičiavimo taisykles; nustatytų teisių į išmokas vieneto vertės pakeitimo teisių į išmokas padalijimo atveju taisykles, taip pat teisių į išmokas skyrimo, atsižvelgiant į nacionalinio rezervo naudojimą, ir teisių į išmokas skyrimo ūkininkams, kurie
                                    2009–
                                 2011 m.
                                    laikotarpiu
                                  nepateikė paraiškos gauti paramą, kriterijus;

         Pakeitimas 15

         Pasiūlymas dėl reglamento

         24 a konstatuojamoji dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    (24a)

                                    valstybėms narėms turėtų būti leista nuspręsti panaudoti dalį savo nacionalinių viršutinių ribų papildomai metinei išmokai už pirmuosius hektarų plotus ūkininkams, siekiant geriau atsižvelgti į ūkių įvairovę pagal jų ekonominį dydį, gamybos pasirinkimą ir užimtumo padėtį;

         Pakeitimas 16

         Pasiūlymas dėl reglamento

         26 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (26)

                              vienas iš naujosios BŽŪP tikslų – aplinkosauginio veiksmingumo didinimas
                                    tiesiogines išmokas privalomai susiejus su ekologija; taip visoje Sąjungoje bus remiama klimatui ir aplinkai naudinga žemės ūkio veikla
                                 . Tuo tikslu valstybės narės dalį jų tiesioginėms išmokoms nustatytų nacionalinių viršutinių ribų turėtų panaudoti metinei išmokai, kuri
                                    kaip priedas prie bazinės išmokos
                                  būtų skiriama ūkininkams už privalomos veiklos, kuria visų pirma būtų siekiama klimato ir aplinkos politikos tikslų, vykdymą. Tokia veikla turėtų apimti paprastus, apibendrintus, be sutartinių įsipareigojimų kasmet atliekamus veiksmus, kurie nėra privalomi pagal kompleksinės paramos taisykles, bet yra susiję su žemės ūkiu, pavyzdžiui, sėjomaina, daugiamečių pievų ir ekologiniu požiūriu svarbių vietovių išlaikymas.
                                    Tokia veikla turėtų būti privaloma ir ūkininkams, kurių valdos dalis arba visa valda yra „Natura 2000“ vietovėse, kurioms taikoma 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos ir 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos, jei tokia veikla dera su minėtų direktyvų tikslais. Atsižvelgiant į pripažintą ekologinio ūkininkavimo sistemų naudą aplinkai, ūkininkai, kurie tenkina 2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ir panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91 sąlygas, turėtų pasinaudoti taikant ekologinį elementą teikiama nauda nebeturėdami vykdyti jokių kitų įpareigojimų.
                                    Remiantis Reglamento (ES) Nr. […] [HZR] 65 straipsniu, ekologinio elemento netaikymo atveju turėtų būti taikomos nuobaudos
                                 ;

                              (26)

                              vienas iš naujosios BŽŪP tikslų – aplinkosauginio veiksmingumo didinimas. Tuo tikslu valstybės narės dalį jų tiesioginėms išmokoms nustatytų nacionalinių viršutinių ribų turėtų panaudoti metinei išmokai, kuri būtų skiriama ūkininkams už privalomos veiklos, kuria visų pirma būtų siekiama klimato ir aplinkos politikos tikslų, vykdymą. Tokia veikla turėtų apimti paprastus, apibendrintus, be sutartinių įsipareigojimų kasmet atliekamus veiksmus, kurie nėra privalomi pagal kompleksinės paramos taisykles, bet yra susiję su žemės ūkiu, pavyzdžiui, sėjomaina, daugiamečių pievų ir
                                    ganyklų bei
                                  ekologiniu požiūriu svarbių vietovių išlaikymas. Ūkininkai, kurie tenkina 2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ir panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91 sąlygas,
                                    pagal Reglamento (ES) Nr.
                                  <…>
                                    [RDR] 29 straipsnį nustatytų išmokų pagal agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonę paramos gavėjai ir ūkininkai, kurių ūkiai yra tinklo „Natura 2020“ teritorijose,
                                  turėtų pasinaudoti taikant ekologinį elementą teikiama nauda nebeturėdami vykdyti jokių kitų įpareigojimų.
                                    Esant tam tikroms sąlygoms, ūkininkams, kurių ūkiai yra sertifikuoti pagal nacionalines aplinkosaugos sistemas, turėtų būti leista pasinaudoti taikant ekologinį elementą teikiama nauda. Tiems ūkininkams, kurių bent 75 % ūkio ploto sudaro daugiametės pievos, ganyklos ar pasėliai vandenyje, reikėtų taikyti reikalavimo, susijusio su pasėlių įvairinimu, ir su ekologiniu požiūriu svarbiomis vietovėmis susijusių reikalavimų taikymo išimtį. Ši išimtis turėtų būti taikoma tik tuo atveju, jei likęs finansavimo reikalavimus atitinkančios žemės ūkio paskirties ariamosios žemės plotas neviršija 50 hektarų
                                 ;

         Pakeitimas 17

         Pasiūlymas dėl reglamento

         28 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (28)

                              siekiant užtikrinti, kad
                                    ūkininkai
                                  išlaikytų nepakeistą daugiametės pievos plotą, Komisija turėtų būti įgaliota pagal Sutarties 290 straipsnį priimti teisės aktus, kuriais būtų priimamos su priemonės taikymu susijusios taisyklės;

                              (28)

                              siekiant užtikrinti, kad
                                    valstybės narės
                                  išlaikytų nepakeistą daugiametės pievos
                                    ir daugiamečių ganyklų
                                  plotą, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų priimamos su priemonės taikymu susijusios taisyklės;

         Pakeitimas 18

         Pasiūlymas dėl reglamento

         29 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (29)

                              siekiant užtikrinti, kad ekologiniu požiūriu svarbios vietovės priemonė būtų įgyvendinama veiksmingai ir nuosekliai ir kartu būtų atsižvelgiama į valstybių narių specifiką, Komisija turėtų būti įgaliota pagal Sutarties 290 straipsnį priimti teisės aktus, kuriuose būtų išsamiau apibrėžti pagal tą priemonę nurodyti ekologiniu požiūriu svarbių vietovių tipai ir nustatyti bei apibrėžti kiti ekologiniu požiūriu svarbių vietovių tipai, į kuriuos būtų galima atsižvelgti siekiant laikytis pagal tą priemonę nurodyto procentinio dydžio;

                              (29)

                              siekiant užtikrinti, kad ekologiniu požiūriu svarbios vietovės priemonė būtų įgyvendinama veiksmingai ir nuosekliai ir kartu būtų atsižvelgiama į valstybių narių specifiką, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriuose būtų išsamiau apibrėžti pagal tą priemonę nurodyti ekologiniu požiūriu svarbių vietovių tipai, nustatyti bei apibrėžti kiti ekologiniu požiūriu svarbių vietovių tipai, į kuriuos būtų galima atsižvelgti siekiant laikytis pagal tą priemonę nurodyto procentinio dydžio,
                                    ir nustatyti visos Sąjungos vertinimo koeficientų sistemą, naudojamą įvairių ekologiniu požiūriu svarbios vietovės tipų hektarų plotams apskaičiuoti
                                 ;

         Pakeitimas 104

         Pasiūlymas dėl reglamento

         29 a konstatuojamoji dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    (29a)

                                    kad būtų pagerinta aplinka, kovojama su klimato kaita ir pagerintos agronominės sąlygos, Komisija turėtų nedelsdama pateikti strateginį planą dėl augalinių baltymų tiekimo, kuriuo taip pat bus sudarytos sąlygos Sąjungai sumažinti didelę jos priklausomybę nuo išorės tiekimo šaltinių. Šiame plane turėtų būti nustatyta, kad pagal bendrą žemės ūkio politiką būtų auginama daugiau aliejinių ir baltyminių kultūrų ir ankštinių augalų, ir juo turėtų būti skatinami tinkamų ir produktyvių veislių agronomijos moksliniai tyrimai;

         Pakeitimas 19

         Pasiūlymas dėl reglamento

         33 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (33)

                              valstybėms narėms turėtų būti leista dalį jų tiesioginėms išmokoms taikomų nacionalinių viršutinių ribų aiškiai nustatytais atvejais panaudoti susietajai paramai tam tikruose sektoriuose skirti. Ištekliams, kuriuos galima naudoti bet kokiai susietajai paramai, turėtų būti nustatomos atitinkamos ribos, tačiau tokią paramą turėtų būti leidžiama teikti valstybėse narėse arba jų konkrečiuose regionuose susiklosčius tam tikroms aplinkybėms, kai tam tikri ūkininkavimo būdai arba konkretūs žemės ūkio sektoriai yra ypač svarbūs dėl ekonominių, aplinkosaugos ir (arba) socialinių priežasčių. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama šiai paramai panaudoti iki
                                    5 %
                                  jų nacionalinių viršutinių ribų
                                    arba 10 % tuo atveju, jei jų susietosios paramos dydis bent vienerius 2010–2013 m. laikotarpio metus viršytų 5 % Tačiau tinkamai pagrįstais atvejais, jei įrodomi itin svarbūs regiono poreikiai ir gavus Komisijos pritarimą, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama panaudoti daugiau kaip 10 % savo nacionalinės viršutinės ribos.
                                  Susietoji parama turėtų būti skiriama tiek, kiek reikia, kad tie regionai būtų paskatinti išlaikyti dabartinį gamybos lygį. Be to, šia parama turėtų būti suteiktos galimybės pasinaudoti ūkininkams, kurie turi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ir Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 2013 m. gruodžio 31 d. jiems skirtas specialiąsias teises į išmokas, bet neturi reikalavimų atitinkančių hektarų, kad galėtų pasinaudoti teisėmis į išmokas. Siekiant patvirtinti savanorišką susietąją paramą,
                                    kuri viršija 10 % metinės nacionalinės kiekvienai valstybei narei nustatytos ribos
                                 ,
                                    Komisija taip pat turėtų būti įgaliota priimti įgyvendinimo aktus, netaikydama Reglamento (ES) Nr. 182/2011
                                 ;

                              (33)

                              valstybėms narėms turėtų būti leista dalį jų tiesioginėms išmokoms taikomų nacionalinių viršutinių ribų aiškiai nustatytais atvejais panaudoti susietajai paramai tam tikruose sektoriuose skirti. Ištekliams, kuriuos galima naudoti bet kokiai susietajai paramai, turėtų būti nustatomos atitinkamos ribos, tačiau tokią paramą turėtų būti leidžiama teikti valstybėse narėse arba jų konkrečiuose regionuose susiklosčius tam tikroms aplinkybėms, kai tam tikri ūkininkavimo būdai arba konkretūs žemės ūkio sektoriai yra ypač svarbūs dėl ekonominių, aplinkosaugos ir (arba) socialinių priežasčių. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama šiai paramai panaudoti iki
                                    15 %
                                  jų nacionalinių viršutinių ribų.
                                    Ši minima nacionalinė viršutinė riba gali būti padidinama 3 % tose valstybėse narėse, kurios nusprendžia bent 3 % nuo savo nacionalinės viršutinės ribos, panaudoti baltymingų augalų gamybai.
                                  Susietoji parama turėtų būti skiriama tiek, kiek reikia, kad tie regionai būtų paskatinti išlaikyti dabartinį gamybos lygį,
                                    išskyrus atvejus kai jos reikia aplinkos apsaugai.
                                  Be to, šia parama turėtų būti suteiktos galimybės pasinaudoti ūkininkams, kurie turi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ir Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 2013 m. gruodžio 31 d. jiems skirtas specialiąsias teises į išmokas, bet neturi finansavimo reikalavimų atitinkančių hektarų, kad galėtų pasinaudoti teisėmis į išmokas.
                                    Siekiant patvirtinti savanorišką susietąją paramą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus vadovaujantis SESV 290 straipsniu
                                 ;

         Pakeitimas 20

         Pasiūlymas dėl reglamento

         38 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (38)

                              siekiant mažinti su tiesioginės paramos valdymu ir kontrole susijusias administracines sąnaudas,
                                    reikėtų
                                  sukurti paprastą ir konkrečiai smulkiems ūkininkams skirtą schemą. Todėl reikėtų nustatyti vienkartinę išmoką, kuri pakeistų visas tiesiogines išmokas. Reikėtų nustatyti taisykles, kuriomis būtų siekiama supaprastinti formalumus, be kita ko, mažinant smulkiems ūkininkams taikomus įpareigojimus, pavyzdžiui, susijusius su paraiškomis gauti paramą, klimatui ir aplinkai naudinga žemės ūkio veikla, kompleksine parama ir kontrole, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. […] [HZR], tačiau netrukdant siekti bendrų reformos tikslų, suprantant, kad Reglamento (ES) Nr. […] [HZR] II priede nurodyti Sąjungos teisės aktai taikomi smulkiesiems ūkininkams. Tos schemos tikslas turėtų būti remti dabartinę Sąjungos mažų ūkių žemės ūkio struktūrą, netrukdant jiems vystytis formuojant konkurencingesnes struktūras. Todėl galimybės dalyvauti schemoje turėtų būti suteikiamos tik jau esančioms valdoms;

                              (38)

                                    valstybėms narėms,
                                  siekiant mažinti su tiesioginės paramos valdymu ir kontrole susijusias administracines sąnaudas, turėtų būti
                                    leista
                                  sukurti paprastą ir konkrečiai smulkiems ūkininkams skirtą schemą. Todėl
                                    valstybėms narėms
                                  reikėtų
                                    leisti
                                  nustatyti vienkartinę išmoką
                                    ar vienam paramos gavėjui nustatytą metinę išmoką
                                 , kuri pakeistų visas tiesiogines išmokas.
                                    Ūkininkai, kurių metinių išmokų suma neviršija 1 500 EUR, turėtų būti automatiškai įtraukiami į šią schemą.
                                  Reikėtų nustatyti taisykles, kuriomis būtų siekiama supaprastinti formalumus, be kita ko, mažinant smulkiems ūkininkams taikomus įpareigojimus, pavyzdžiui, susijusius su paraiškomis gauti paramą, klimatui ir aplinkai naudinga žemės ūkio veikla, kompleksine parama ir kontrole, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. <…> [HZR], tačiau netrukdant siekti bendrų reformos tikslų, suprantant, kad Reglamento (ES) Nr. <…> [HZR] II priede nurodyti Sąjungos teisės aktai taikomi smulkiesiems ūkininkams. Tos schemos tikslas turėtų būti remti dabartinę Sąjungos mažų ūkių žemės ūkio struktūrą, netrukdant jiems vystytis formuojant konkurencingesnes struktūras. Todėl galimybės dalyvauti schemoje turėtų būti suteikiamos tik jau esančioms valdoms;

         Pakeitimas 21

         Pasiūlymas dėl reglamento

         40 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (40)

                              supaprastinimo tikslais ir siekiant atsižvelgti į konkrečią atokiausių regionų padėtį, tiesiogines išmokas tuose regionuose reikėtų valdyti pagal Reglamentu (EB) Nr. 247/2006 nustatytas paramos programas. Todėl tiems regionams neturėtų būti taikomos šio reglamento nuostatos, susijusios su bazinės išmokos schema bei pagal ją skiriamomis išmokomis ir su susietąja parama;

                              (40)

                              supaprastinimo tikslais ir siekiant atsižvelgti į konkrečią atokiausių regionų padėtį, tiesiogines išmokas tuose regionuose reikėtų valdyti pagal Reglamentu (EB) Nr. 247/2006 nustatytas paramos programas. Todėl tiems regionams neturėtų būti taikomos šio reglamento nuostatos, susijusios su bazinės išmokos schema bei pagal ją skiriamomis išmokomis ir su susietąja parama;
                                    Tačiau turėtų būti atliktas bet kokių šio reglamento pakeitimų poveikio šiems regionams vertinimas
                                 ;

         Pakeitimas 22

         Pasiūlymas dėl reglamento

         40 a konstatuojamoji dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    (40a)

                                    dėl ūkininkavimo sektoriaus įvairovės kai kuriose izoliuotose vietovėse, kuriose taikomos neveiksmingos gamybos sistemos, būtina imtis konkrečių žemės ūkio politikos priemonių – o šioje srityje Europos Sąjunga turi pakankamai patirties – kad sektorius taptų labiau orientuotas į rinką, kad atsisakant ūkinės veiklos būtų sumažintas poveikis aplinkai ir kad būtų išsaugotos kaimo bendruomenės vadovaujantis tvarumo tikslu. Turi būti nuodugniai išstudijuoti specialūs veiksmai, numatyti toms Sąjungos salų teritorijoms, kurių bruožai panašūs į teritorijų, kur šios žemės ūkio politikos priemonės buvo pritaikytos sėkmingai;

         Pakeitimas 23

         Pasiūlymas dėl reglamento

         43 konstatuojamoji dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              (43)

                              siekiant sustiprinti valstybių narių kaimo plėtros politiką, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė tiesioginėms išmokoms taikomai viršutinei ribai skirtas lėšas pervesti kaimo plėtrai skirtoms paramos priemonėms. Be to, valstybėms narėms, kurių tiesioginės paramos dydis išlieka žemesnis nei 90 % Sąjungos vidutinio paramos dydžio, turėtų būti suteikta galimybė jų kaimo plėtrai skiriamos paramos lėšas skirti tiesioginėms išmokoms taikomai viršutinei ribai. Tokia pasirinkimo galimybe, taikant tam tikrus apribojimus, turėtų būti galima pasinaudoti
                                    vieną kartą per visą šio reglamento taikymo laikotarpį
                                 ;

                              (43)

                              siekiant sustiprinti valstybių narių kaimo plėtros politiką, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė tiesioginėms išmokoms taikomai viršutinei ribai skirtas lėšas pervesti kaimo plėtrai skirtoms paramos priemonėms.
                                    Visos valstybės narės turėtų turėti galimybę papildyti pervestas lėšas suma, proporcingai atitinkančia nepanaudotas ekologijai skirtas lėšas, tokiu būdu siekiant papildomai skatinti žemės ūkio, aplinkos apsaugos ir klimato priemones.
                                  Be to, valstybėms narėms, kurių tiesioginės paramos dydis išlieka žemesnis nei 90 % Sąjungos vidutinio paramos dydžio, turėtų būti suteikta galimybė jų kaimo plėtrai skiriamos paramos lėšas skirti tiesioginėms išmokoms taikomai viršutinei ribai. Turėtų būti galima pasinaudoti tokia pasirinkimo galimybe, taikant tam tikrus apribojimus,
                                    o šią galimybę reikėtų persvarstyti iki 2015 m. rugpjūčio 1 d. arba 2017 m. rugpjūčio 1 d.
                                 ;

         Pakeitimas 24

         Pasiūlymas dėl reglamento

         1 straipsnio pirmos pastraipos b punkto iii a papunktis (naujas)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    iiia)

                                    nauja Sąjungos finansuojama išmokų, skirtų bičių kolonijoms, schema bitininkystės sektoriuje;

         Pakeitimas 25

         Pasiūlymas dėl reglamento

         2 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     Komisija įgaliojama pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamas I priede pateikiamas paramos schemų sąrašas.

                        Siekdama užtikrinti teisinį tikrumą,

                     Komisijai pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priede pateikiamas paramos schemų sąrašas
                        tiek, kiek būtina norint atsižvelgti į naujus teisėkūros procedūra priimamus aktus dėl paramos schemų, kurie gali būti priimti įsigaliojus šiam reglamentui.

         Pakeitimas 26

         Pasiūlymas dėl reglamento

         4 straipsnio 1 dalies c punkto pirma įtrauka

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              —

                              žemės ūkio produktų
                                    auginimas
                                 , įskaitant derliaus nuėmimą, melžimą, gyvulių veisimą ir laikymą ūkininkavimo tikslais,

                              —

                                    žemės ūkio produktų gamyba, apimanti
                                  žemės ūkio produktų
                                    auginimą,
                                  įskaitant derliaus nuėmimą, melžimą, gyvulių veisimą ir laikymą ūkininkavimo tikslais,

         Pakeitimas 27

         Pasiūlymas dėl reglamento

         4 straipsnio 1 dalies c punkto antra įtrauka

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              —

                              žemės ūkio paskirties žemės laikymas tokios būklės, kad ji būtų tinkama ganyti arba kultivuoti
                                    be jokios konkrečios parengiamosios veiklos, kurią vykdant nebūtų apsiribota tradiciniais žemės ūkio metodais ir įrenginiais, arba

                              —

                              žemės ūkio paskirties žemės laikymas tokios būklės, kad ji būtų tinkama ganyti arba kultivuoti;
                                    su sąlyga, kad žemės ūkio paskirties žemė natūraliai laikoma tokios būklės, „laikymas“ reiškia, kad valstybės narės yra nustačiusios minimalią veiklą;

         Pakeitimas 28

         Pasiūlymas dėl reglamento

         4 straipsnio 1 dalies c punkto trečia įtrauka

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              —

                              minimalios veiklos, kurią turi nustatyti valstybės narės, vykdymas ganyti arba kultivuoti tinkamos būklės natūraliai laikomoje žemės ūkio paskirties žemėje;

                              —

                              minimalios veiklos
                                    , prireikus atsižvelgiant į minimalų gyvūnų laikymo tankį,
                                  kurią turi nustatyti valstybės narės, vykdymas ganyti arba kultivuoti tinkamos būklės natūraliai laikomoje žemės ūkio paskirties žemėje;

         Pakeitimas 29

         Pasiūlymas dėl reglamento

         4 straipsnio 1 dalies e punktas

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              e)

                              žemės ūkio paskirties žemė – bet koks žemės plotas, naudojamas kaip ariamoji žemė, daugiametė pieva arba daugiamečiams pasėliams auginti;

                              e)

                              žemės ūkio paskirties žemė – žemės plotas, naudojamas kaip ariamoji žemė, daugiametė pieva
                                    ir ganykla
                                  arba daugiamečiams pasėliams auginti;

         Pakeitimas 30

         Pasiūlymas dėl reglamento

         4 straipsnio 1 dalies g punktas

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              g)

                              daugiamečiai pasėliai – ne sėjomainos būdu auginami pasėliai (išskyrus daugiametes pievas), kuriais žemė apsėta penkerius ar daugiau metų ir iš kurių gaunamas kartotinis derlius, įskaitant daigynus, ir trumpos rotacijos želdiniai;

                              g)

                              daugiamečiai pasėliai – ne sėjomainos būdu auginami pasėliai (išskyrus daugiametes pievas
                                    ir ganyklas
                                 ), kuriais žemė apsėta penkerius ar daugiau metų ir iš kurių gaunamas kartotinis derlius, įskaitant daigynus,
                                    tradiciniai vaismedžių sodai
                                  ir trumpos rotacijos želdiniai;

         Pakeitimas 31

         Pasiūlymas dėl reglamento

         4 straipsnio 1 dalies h punktas

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              h)

                              daugiametė pieva – žemė, kurioje natūraliai auga (t. y. nesėjama) arba specialiai auginama (t. y. pasėta)
                                    žolė ar kitokie žoliniai pašarai
                                  ir kuri
                                    penkerius

                                 metus ar ilgiau neįtraukta į valdos sėjomainą; joje gali augti
                                    kitos ganykloms tinkamų augalų rūšys, tačiau joje ir toliau turi vyrauti žolės ir kiti žoliniai pašariniai augalai
                                 ;

                              h)

                              daugiametė pieva
                                    ir ganykla
                                  – žemė, kurioje natūraliai auga (t. y. nesėjama) arba specialiai auginama (t. y. pasėta)
                                    pašarui skirti žoliniai augalai, krūmokšniai ir (arba) medžiai ar bet kurios kitos ganykloms tinkamų augalų rūšys
                                  ir kuri neįtraukta į valdos sėjomainą
                                    ar neariama septynerius
                                  ar daugiau metų; joje gali augti
                                    kiti augalai, kurių savybės yra svarbios žemėms, kurios laikomos daugiametėmis ganyklomis, apibūdinti;

         Pakeitimas 32

         Pasiūlymas dėl reglamento

         4 straipsnio 1 dalies i punktas

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    i)

                                    žolė ar kitokie žoliniai pašarai – visi žoliniai augalai, kurie auga natūraliose ganyklose arba paprastai valstybėse narėse dedami į sėklų mišinius ganykloms ar lankoms (nepaisant to, ar jos skirtos gyvuliams ganyti);

                        Išbraukta.

         Pakeitimas 33

         Pasiūlymas dėl reglamento

         4 straipsnio 1 dalies j a punktas (naujas)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    ja)

                                    tradicinis vaismedžių sodas – žemė, kurioje auga aplinkosauginiu ir kultūriniu požiūriais svarbūs vaismedžiai;

         Pakeitimas 34

         Pasiūlymas dėl reglamento

         4 straipsnio 2 dalies a punktas

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    a)

                                    nustatytų kitas su galimybe pasinaudoti parama pagal šį reglamentą susijusias apibrėžtis;

                        Išbraukta.

         Pakeitimas 35

         Pasiūlymas dėl reglamento

         4 straipsnio 2 dalies b punktas

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              b)

                              nustatytų
                                    sistemą, pagal kurią
                                  valstybės narės apibrėžtų minimalią veiklą, kuri turi būti vykdoma ganyti ir kultivuoti tinkamos būklės natūraliai laikomoje žemėje;

                              b)

                              nustatytų
                                    kriterijus, pagal kuriuos
                                  valstybės narės turi apibrėžti minimalią veiklą, kuri turi būti vykdoma ganyti ir kultivuoti tinkamos būklės natūraliai laikomoje žemėje;

         Pakeitimas 36

         Pasiūlymas dėl reglamento

         4 straipsnio 2 dalies c punktas

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              c)

                              nustatytų kriterijus, kuriuos atitinkantys ūkininkai būtų laikomi įvykdžiusiais įpareigojimą užtikrinti 1 dalies c punkte nurodytą ganyti ir kultivuoti tinkamą žemės ūkio paskirties žemės būklę.

                              c)

                              nustatytų
                                    sistemą, pagal kurią valstybės narės turi apibrėžti
                                  kriterijus, kuriuos atitinkantys ūkininkai būtų laikomi įvykdžiusiais įpareigojimą užtikrinti 1 dalies c punkte nurodytą ganyti ir kultivuoti tinkamą žemės ūkio paskirties žemės būklę.

         Pakeitimas 37

         Pasiūlymas dėl reglamento

         4 straipsnio 2 dalies d punktas

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    d)

                                    nustatytų kriterijus, kuriais remiantis 1 dalies h punkto tikslais būtų nustatomas žolės ir kitų žolinių pašarų vyravimas.

                        Išbraukta.

         Pakeitimas 38

         Pasiūlymas dėl reglamento

         7 straipsnio 2 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  2.   Apribojus paramą numatomos gauti lėšos, nurodytos 11 straipsnyje, kurių suma lygi II priede nustatytų nacionalinių viršutinių ribų, pridėjus pagal 44 straipsnį skiriamą sumą, ir III priede nustatytų grynųjų viršutinių ribų skirtumui, kiekvienais metais skiriamos kiekvienai valstybei narei kaip Sąjungos parama priemonėms pagal kaimo plėtros programas, finansuojamas iš EŽŪFKP, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr. […] [RDR].

                  2.   Apribojus paramą numatomos gauti lėšos, nurodytos 11 straipsnyje, kurių suma lygi II priede nustatytų nacionalinių viršutinių ribų, pridėjus pagal 44 straipsnį skiriamą sumą, ir III priede nustatytų grynųjų viršutinių ribų skirtumui, kiekvienais metais skiriamos kiekvienai valstybei narei kaip Sąjungos parama priemonėms,
                        kurias turi pasirinkti valstybė narė,
                      pagal kaimo plėtros programas, finansuojamas iš EŽŪFKP, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr. <…> [RDR].

         Pakeitimas 197

         Pasiūlymas dėl reglamento

         8 straipsnio 1 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  1.   Pagal Reglamento (ES) Nr. […] [HZR] 25 straipsnį nustatytas korekcijos koeficientas taikomas
                        tik
                      atitinkamais kalendoriniais metais ūkininkams išmokėtinoms tiesioginėms išmokoms
                        , kurių suma viršija 5 000 EUR
                     .

                  1.   Pagal Reglamento (ES) Nr. […] [HZR] 25 straipsnį nustatytas korekcijos koeficientas taikomas atitinkamais kalendoriniais metais ūkininkams išmokėtinoms
                        visoms
                      tiesioginėms išmokoms.

         Pakeitimas 39

         Pasiūlymas dėl reglamento

         8 straipsnio 3 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        3.

                        Komisija įgaliojama pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, susijusius su taisyklėmis dėl pagrindo, kuriuo remiantis būtų apskaičiuojamas išmokų mažinimas, kurį valstybės narės, vadovaudamosi šio straipsnio 1 ir 2 dalimis, taikytų ūkininkams.

                        Išbraukta.

         Pakeitimas 40

         Pasiūlymas dėl reglamento

         9 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     9 straipsnis

                     9 straipsnis

                  Aktyvus ūkininkas

                  Aktyvus ūkininkas

                  1.
                        Tiesioginės išmokos neskiriamos fiziniams ar juridiniams asmenims arba fizinių ar juridinių asmenų grupėms, jei:

                  1.
                        Valstybės narės parengia teisinę sistemą ir apibrėžtis, pagrįstas objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, siekiant garantuoti, kad prireikus būtų užtikrintas tiesioginių išmokų skyrimas tik tiems ūkininkams, kurių žemės ūkio paskirties žemę daugiausia sudaro ganyti ar kultivuoti tinkamos būklės natūraliai laikoma žemė, su sąlyga, kad šie ūkininkai vykdo minimalią valstybių narių pagal 4 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą veiklą.

                                    a)

                                    metinė tiesioginių išmokų suma sudaro mažiau nei 5 % jų bendrų per paskutinius finansinius metus vykdant ne žemės ūkio veiklą gautų pajamų arba

                                    b)

                                    jų žemės ūkio paskirties žemę sudaro daugiausia ganyti ar kultivuoti tinkamos būklės natūraliai laikoma žemė ir toje žemėje jie nevykdo minimalios valstybių narių pagal 4 straipsnio 1 punkto c dalį nustatytos veiklos.

                        Tokie subjektai kaip antai transporto bendrovės, oro uostai, nekilnojamojo turto bendrovės, sporto aikšteles valdančios bendrovės, stovyklavietes valdančios bendrovės ir kasybos bendrovės ar kitos ne žemės ūkio veikla besiverčiančios įmonės, kurias atitinkamai nustato valstybės narės, remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, a priori neturi būti laikomi aktyviais ūkininkais ir negali gauti jokių tiesioginių išmokų. Valstybės narės gali nuspręsti, kad tie subjektai gali pretenduoti gauti tiesiogines išmokas, jei jie gali pateikti patikrinamų įrodymų, kad jų žemės ūkio veikla sudaro didelę visos jų ekonominės veiklos dalį, arba kad jų pagrindiniai veiklos ar bendrovės tikslai yra žemės ūkio veiklos vykdymas.

                        Tinkamai informavusios Komisiją valstybės narės gali nuspręsti prie antroje pastraipoje išvardytų finansavimo reikalavimus atitinkančių subjektų arba kitų subjektų įrašyti kitų kategorijų subjektus arba juos išbraukti, pateikdamos objektyvias ir nediskriminacines priežastis, pagrindžiančias savo sprendimą.

                  2.
                        1 dalis netaikoma
                      ūkininkams, kurie už ankstesnius metus gavo mažesnę kaip 5 000 EUR tiesioginių išmokų sumą.

                  2.
                        Valstybės narės gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio
                      ūkininkams, kurie už ankstesnius metus gavo mažesnę kaip 5 000 EUR tiesioginių išmokų sumą.

                  3.   Komisija įgaliojama pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatytų:

                  3.   Komisijai pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant nustatyti

                        kriterijus, kuriais remiantis nustatomi atvejai, kai ūkininko turima žemės ūkio paskirties žemė turi būti laikoma daugiausia ganyti ar kultivuoti tinkamos būklės natūraliai laikoma žeme.

                                    a)

                                    kriterijus, kuriais remiantis būtų nustatoma su 1 ir 2 dalių taikymu susijusi tiesioginių išmokų suma, visų pirma taikoma pirmaisiais teisių į išmokas skyrimo metais, kuriais dar nėra galutinai nustatyta teisių į išmokas vertė, taip pat taikoma ir naujiesiems ūkininkams;

                                    b)

                                    taisyklės, pagal kurią turi būti atsižvelgiama į paskutiniais finansiniais metais gautas pajamas, išimtis, jei tokių duomenų neturima, ir

                                    c)

                                    kriterijus, kuriais remiantis būtų nustatomi atvejai, kai ūkininko turima žemės ūkio paskirties žemė turi būti laikoma daugiausia ganyti ar kultivuoti tinkamos būklės natūraliai laikoma žeme.

         Pakeitimas 41

         Pasiūlymas dėl reglamento

         11 straipsnio 1 dalies trečia a įtrauka (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              —

                                    po šių sumažinimų pritaikymo gaunama suma negali viršyti 300 000 EUR.

         Pakeitimas 42

         Pasiūlymas dėl reglamento

         11 straipsnio 1 dalies ketvirta įtrauka

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              —

                                    100 %, jei išmokų dalis yra didesnė kaip 300 000 EUR.

                        Išbraukta.

         Pakeitimas 43

         Pasiūlymas dėl reglamento

         11 straipsnio 1 a dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        1a.

                        1 dalis netaikoma kooperatyvams ir kitiems juridiniams subjektams, kurie kartu jungia keletą tiesiogines išmokas gaunančių ūkininkų, ir kurie gauna bei nukreipia reikiama kryptimi išmokas prieš jas visapusiškai paskirstydami savo nariams, kuriems, kaip asmenims, taikoma 1 dalis.

         Pakeitimai 44 ir 105

         Pasiūlymas dėl reglamento

         11 straipsnio 2 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  2.   1 dalyje nurodyta suma apskaičiuojama iš bendros pradinės ūkininkui skirtinos tiesioginių išmokų sumos, neatsižvelgiant į išmokas, teiktinas pagal šio reglamento III antraštinės dalies 2 skyrių, atimant ankstesniais metais ūkininko faktiškai išmokėtus ir deklaruotus atlyginimus, įskaitant su darbu susijusius mokesčius ir socialines įmokas.

                  2.   1 dalyje nurodyta suma apskaičiuojama iš bendros pradinės ūkininkui skirtinos tiesioginių išmokų sumos, neatsižvelgiant į išmokas, teiktinas pagal šio reglamento III antraštinės dalies 2 skyrių, atimant ankstesniais metais ūkininko faktiškai išmokėtus ir deklaruotus atlyginimus, įskaitant su darbu susijusius mokesčius ir socialines įmokas,
                        taip pat išlaidas, patirtas dėl pasinaudojimo rangovų paslaugomis konkrečiai ūkininkavimo veiklai įvykdyti.

         Pakeitimas 45

         Pasiūlymas dėl reglamento

         11 straipsnio 3 a dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        3a.

                        Visos lėšos, gautos taikant laipsnišką sumažinimą ar ribų nustatymą, lieka regione ar valstybėje narėje, kurioje jos buvo gautos, ir naudojamos priemonėms pagal antrąjį ramstį finansuoti.

         Pakeitimas 46

         Pasiūlymas dėl reglamento

         14 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     14 straipsnis

                     14 straipsnis

                  Lankstus lėšų pervedimas tarp ramsčių

                  Lankstus lėšų pervedimas tarp ramsčių

                  1.   Iki2013 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės gali nuspręsti skirti papildomą paramą priemonėms pagal kaimo plėtros programas, finansuojamas iš EŽŪFKP, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr. […] [RDR], kuri 2014–2019 kalendoriniais metais sudarytų iki
                        10 %
                      šio reglamento II priede nustatytų valstybių narių metinių nacionalinių viršutinių ribų. Todėl atitinkama suma nebegali būti naudojama tiesioginėms išmokoms skirti.

                  1.   Anksčiau nei2013 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės gali nuspręsti skirti papildomą paramą priemonėms pagal kaimo plėtros programas, finansuojamas iš EŽŪFKP, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr. <…> [RDR], kuri 2014–2019 kalendoriniais metais sudarytų iki
                        15 %
                      šio reglamento II priede nustatytų valstybių narių metinių nacionalinių viršutinių ribų. Todėl atitinkama suma nebegali būti naudojama tiesioginėms išmokoms skirti.

                        Apie pirmoje pastraipoje nurodytą sprendimą Komisijai pranešama iki toje pastraipoje nurodytos datos.

                        Pirmoje pastraipoje nurodytais metais procentinis dydis, apie kurį pranešama pagal antrą pastraipą, yra tas pats.

                        1a.

                        Valstybės narės, taikydamos 33 straipsnį, nepaskirstytas lėšas gali pridėti prie pervedimų, skirtų kaimo plėtros priemonėms, nurodytoms 1 dalyje, kaip agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonėms skirtą Sąjungos paramą pagal kaimo plėtros programas, finansuojamas pagal EŽŪFKP, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr.
                      <…>
                        [RDR].

                  2.   Iki2013 m. rugpjūčio 1 d. Bulgarija, Estija, Ispanija, Jungtinė Karalystė, Latvija, Lenkija, Lietuva, Portugalija, Rumunija, Slovakija, Suomija ir Švedija gali nuspręsti pagal šį reglamentą tiesioginėms išmokoms skirti iki
                        5 %
                      paramos priemonėms pagal kaimo plėtros programas, 2015–2020 m. finansuojamas iš EŽŪFKP, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr. […] [RDR], skiriamos sumos. Todėl atitinkama suma nebegali būti naudojama paramos priemonėms pagal kaimo plėtros programas.

                  2.   Anksčiau nei2013 m. rugpjūčio 1 d. Bulgarija, Estija, Ispanija, Jungtinė Karalystė, Latvija, Lenkija, Lietuva, Portugalija, Rumunija, Slovakija, Suomija ir Švedija gali nuspręsti pagal šį reglamentą tiesioginėms išmokoms skirti iki
                        10 %
                      paramos priemonėms pagal kaimo plėtros programas, 2015–2020 m. finansuojamas iš EŽŪFKP, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr. <…> [RDR], skiriamos sumos. Todėl atitinkama suma nebegali būti naudojama paramos priemonėms pagal kaimo plėtros programas.

                  Apie pirmoje pastraipoje nurodytą sprendimą Komisijai pranešama iki toje pastraipoje nurodytos datos.

                  Apie pirmoje pastraipoje nurodytą sprendimą Komisijai pranešama iki toje pastraipoje nurodytos datos.

                        1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytais metais procentinis dydis, apie kurį pranešama pagal antrą pastraipą, yra tas pats.

                        2a.

                        Įgyvendinimo regionų lygmeniu atveju kiekvienam regionui gali būti taikomas skirtingas procentinis dydis.

                        2b.

                        Ne vėliau kaip 2015 m. rugpjūčio 1 d. arba iki 2017 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės gali nuspręsti peržiūrėti savo šiame straipsnyje nurodytus sprendimus, kurie įsigalios nuo kitų metų.

         Pakeitimas 47

         Pasiūlymas dėl reglamento

         15 straipsnio - 1 dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        - 1.

                        Siekiant įvertinti naująją BŽŪP, ne vėliau kaip 2017 m. pabaigoje Komisija turi atlikti reformų įgyvendinimo ir jų poveikio aplinkai bei žemės ūkio gamybai peržiūrą.

         Pakeitimas 48

         Pasiūlymas dėl reglamento

         15 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  I priede išvardytos paramos schemos taikomos neapribojant galimybės bet kuriuo metu
                        jas peržiūrėti
                      atsižvelgiant į ekonominius pokyčius ir biudžeto būklę.

                  I priede išvardytos paramos schemos taikomos nedarant poveikio galimybei bet kuriuo metu
                        atlikti jų peržiūrą teisėkūros procedūra priimamu aktu,
                      atsižvelgiant į ekonominius pokyčius ir biudžeto padėtį.

         Pakeitimas 49

         Pasiūlymas dėl reglamento

         18 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     18 straipsnis

                     18 straipsnis

                  Teisės į išmokas

                  Teisės į išmokas

                  1.   Ūkininkai gali pasinaudoti pagal bazinės išmokos schemą teikiama parama, jei teises į išmokas pagal šį reglamentą jie įgyja, jas skyrus pagal 17b straipsnio 4 dalį, pasinaudodami pirmuoju teisių į išmokas skyrimu pagal 21 straipsnį, jas skyrus iš nacionalinio rezervo pagal 23 straipsnį arba perdavus pagal 27 straipsnį.

                  1.   Ūkininkai gali pasinaudoti pagal bazinės išmokos schemą teikiama parama, jei teises į išmokas pagal šį reglamentą jie įgyja, jas skyrus pagal 17b straipsnio 4 dalį, pasinaudodami pirmuoju teisių į išmokas skyrimu pagal 21 straipsnį, jas skyrus iš nacionalinio rezervo pagal 23 straipsnį arba perdavus pagal 27 straipsnį.

                  2.
                        Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ir Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 taikant bendrosios išmokos schemą įgytos teisės į išmokas baigia galioti 2013 m. gruodžio 31 d.

                  2.
                        Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatų:

                                    a)

                                    valstybės narės, kuriose 2013 m. gruodžio 31 d. bendrosios išmokos schema veikia pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 59 straipsnyje nustatytą suskirstymo regionais planą, ne vėliau kaip 2013 m. rugpjūčio 1 d. gali nuspręsti palikti galioti teises į išmokas, kurios skirtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ir (arba) Reglamentą (EB) Nr. 73/2009;

                                    b)

                                    valstybės narės, kuriose 2013 m. gruodžio 31 d. veikia vienkartinės išmokos už plotus schema, gali ne vėliau kaip 2013 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti palikti galioti turimas schemas kaip pereinamojo laikotarpio sistemą iki 2020 m. gruodžio 31 d.

         Pakeitimas 50

         Pasiūlymas dėl reglamento

         19 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     19 straipsnis

                     19 straipsnis

                  Bazinės išmokos schemos viršutinė riba

                  Bazinės išmokos schemos viršutinė riba

                  1.   Komisija įgyvendinimo
                        aktais
                      nustato bazinės išmokos schemos metinę nacionalinę viršutinę ribą, iš II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos atimdama pagal 33, 35, 37 ir 39 straipsnius nustatytinas metines sumas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 56 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

                  1.   Komisija
                        priima įgyvendinimo
                      aktus,
                        kuriais kiekvienai valstybei narei nustato
                      bazinės išmokos schemos metinę nacionalinę viršutinę ribą, iš II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos atimdama pagal 33, 35, 37 ir 39 straipsnius nustatytinas metines sumas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 56 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

                  2.   Kiekvienais metais kiekvienos valstybės narės bendra visų skirtų teisių į išmokas ir nacionalinio rezervo vertė turi būti lygi Komisijos pagal 1 dalį nustatytai atitinkamai nacionalinei viršutinei ribai.

                  2.   Kiekvienais metais kiekvienos valstybės narės bendra visų skirtų teisių į išmokas ir nacionalinio rezervo vertė turi būti lygi Komisijos pagal 1 dalį nustatytai atitinkamai nacionalinei viršutinei ribai.

                  3.   Jei Komisijos pagal 1 dalį nustatyta viršutinė riba pakinta, palyginti su ankstesniais metais, valstybės narės sumažina linijiniu būdu arba padidina visų teisių į išmokas vertę, kad užtikrintų 2 dalies laikymąsi.

                  3.   Jei Komisijos pagal 1 dalį nustatyta viršutinė riba pakinta, palyginti su ankstesniais metais, valstybės narės sumažina linijiniu būdu arba padidina visų teisių į išmokas vertę, kad užtikrintų 2 dalies laikymąsi.

                  Pirma pastraipa netaikoma, jei toks pokytis susidaro taikant 17b straipsnio 2 dalį.

                  Pirma pastraipa netaikoma, jei toks pokytis susidaro taikant 17b straipsnio 2 dalį.

         Pakeitimas 51

         Pasiūlymas dėl reglamento

         20 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     20 straipsnis

                     20 straipsnis

                  Nacionalinės viršutinės ribos paskirstymas regionų lygmeniu

                  Nacionalinės viršutinės ribos paskirstymas regionų lygmeniu

                  1.   Iki2013 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės gali nuspręsti bazinės išmokos schemą taikyti regionų lygmeniu. Tuo atveju jos nustato regionus remdamosi tokiais objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais kaip jų agronominės bei ekonominės savybės, regioninis žemės ūkio potencialas arba jų institucinė ar administracinė struktūra.

                  1.   Anksčiau nei2013 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės gali nuspręsti bazinės išmokos schemą taikyti regionų lygmeniu. Tuo atveju jos nustato regionus remdamosi tokiais objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais kaip antai jų agronominės,
                        aplinkos ir socialinės bei
                      ekonominės savybės, regioninis žemės ūkio potencialas arba jų institucinė ar administracinė struktūra.

                  2.   Valstybės narės 19 straipsnio 1 dalyje nurodytą nacionalinę viršutinę ribą paskirsto regionams remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais.

                  2.   Valstybės narės 19 straipsnio 1 dalyje nurodytą nacionalinę viršutinę ribą paskirsto regionams remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais.

                  3.   Valstybės narės gali nuspręsti, kad regioninės viršutinės ribos būtų kasmet laipsniškai keičiamos iš anksto nustatytais metiniais etapais ir remiantis tokiais objektyviais bei nediskriminaciniais kriterijais kaip žemės ūkio potencialas arba aplinkosaugos kriterijai.

                  3.   Valstybės narės gali nuspręsti, kad regioninės viršutinės ribos būtų kasmet laipsniškai keičiamos iš anksto nustatytais metiniais etapais ir remiantis tokiais objektyviais bei nediskriminaciniais kriterijais kaip žemės ūkio potencialas arba aplinkosaugos kriterijai.

                  4.   Valstybės narės kiekvieno savo regiono teisių į išmokas vertę linijiniu būdu sumažina arba padidina tiek, kiek būtina, kad būtų laikomasi pagal 2 arba 3 dalį nustatytų regionams taikomų viršutinių ribų.

                  4.   Valstybės narės kiekvieno savo regiono teisių į išmokas vertę linijiniu būdu sumažina arba padidina tiek, kiek būtina, kad būtų laikomasi pagal 2 arba 3 dalį nustatytų regionams taikomų viršutinių ribų.

                  5.   Iki2013 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės praneša Komisijai apie 1 dalyje nurodytą sprendimą ir priemones, kurių imtasi taikant 2 ir 3 dalis.

                  5.   Ne vėliau kaip2013 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės praneša Komisijai apie 1 dalyje nurodytą sprendimą ir priemones, kurių imtasi taikant 2 ir 3 dalis.

         Pakeitimas 52 ir 161

         Pasiūlymas dėl reglamento

         21 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     21 straipsnis

                     21 straipsnis

                  Pirmasis teisių į išmokas skyrimas

                  Pirmasis teisių į išmokas skyrimas

                  1.   Atsižvelgiant į 2 dalį, teisės į išmokas ūkininkams skiriamos, jei jie paraišką skirti teises į išmokas pagal bazinės išmokos schemą pateikia iki2014 m. gegužės 15 d., išskyrus force majeure atvejus ir išskirtines aplinkybes.

                  1.   Atsižvelgiant į
                        šio straipsnio
                      2 dalį
                        ir nedarant poveikio 18 straipsnio 2 dalies taikymui,
                      teisės į išmokas ūkininkams skiriamos, jei jie paraišką skirti teises į išmokas pagal bazinės išmokos schemą pateikia ne vėliau kaip2014 m. gegužės 15 d., išskyrus force majeure atvejus ir išskirtines aplinkybes.

                  2.   Ūkininkai, kurie
                        2011 m.,
                      o Kroatijos atveju – 2013 m., pagal bendrosios išmokos schemą pasinaudojo bent viena teise į išmokas arba pagal vienkartinės išmokos už plotus schemą prašė paramos, abiem atvejais vadovaudamiesi Reglamentu (EB) Nr. 73/2009, teises į išmokas gauna pirmaisiais bazinės išmokos schemos taikymo metais su sąlyga, kad pagal 9 straipsnį jie turi teisę gauti tiesiogines išmokas.

                  2.   Ūkininkai, kurie:

                              —

                                    bet kuriais iš trejų metų: 2009, 2010 ar 2011 m.(valstybių narių pasirinkimas),
                                  o Kroatijos atveju – 2013 m., pagal bendrosios išmokos schemą pasinaudojo bent viena teise į išmokas arba pagal vienkartinės išmokos už plotus schemą prašė paramos, abiem atvejais vadovaudamiesi Reglamentu (EB) Nr. 73/2009,
                                    arba

                              —

                                    2012 m. gavo teises į išmokas pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 41 ir 63 straipsnį, arba

                              —

                                    pateikė įrodymų, kad vykdo aktyvią ūkio gamybą, ir kurie 2011 m. augino žemės ūkio produktus, įskaitant derliaus nuėmimą, melžimą, gyvulių veisimą ar laikymą ūkininkavimo tikslais
                                 , teises į išmokas gauna pirmaisiais bazinės išmokos schemos taikymo metais su sąlyga, kad pagal 9 straipsnį jie turi teisę gauti tiesiogines išmokas.

                  Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, ūkininkai gauna teises į išmokas pirmaisiais bazinės išmokos schemos taikymo metais su sąlyga, kad jie pagal 9 straipsnį turi teisę gauti tiesiogines išmokas ir 2011 m.:

                  Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, ūkininkai gauna teises į išmokas pirmaisiais bazinės išmokos schemos taikymo metais su sąlyga, kad jie pagal 9 straipsnį turi teisę gauti tiesiogines išmokas ir 2011 m.:

                              a)

                              jie nepasinaudojo jokia teise į išmokas pagal bendrosios išmokos schemą, bet išskirtinai augino vaisius, daržoves ir (arba) veisė vynuogynus;

                              a)

                              jie nepasinaudojo jokia teise į išmokas pagal bendrosios išmokos schemą, bet augino tik vaisius, daržoves,
                                    sėklas, maistines bulves, dekoratyvinius augalus
                                  ir (arba) veisė vynuogynus;

                              b)

                              jie neprašė jokios paramos pagal vienkartinės išmokos už plotus schemą ir turėjo tik žemės ūkio paskirties žemę, kuri 2003 m. birželio 30 d. nebuvo geros agrarinės būklės, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 124 straipsnio 1 dalyje.

                              b)

                              jie neprašė jokios paramos pagal vienkartinės išmokos už plotus schemą ir turėjo tik žemės ūkio paskirties žemę, kuri 2003 m. birželio 30 d. nebuvo geros agrarinės būklės, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 124 straipsnio 1 dalyje.

                  Išskyrus force majeure atvejus ar išskirtines aplinkybes, vienam ūkininkui skiriamų teisių į išmokas skaičius yra lygus reikalavimus atitinkančių hektarų, apibrėžtų 25 straipsnio 2 dalyje, skaičiui, kurį ūkininkas pagal 26 straipsnio 1 dalį deklaruoja už 2014 metus.

                  Išskyrus force majeure atvejus ar išskirtines aplinkybes, vienam ūkininkui skiriamų teisių į išmokas skaičius yra lygus finansavimo reikalavimus atitinkančių hektarų, apibrėžtų 25 straipsnio 2 dalyje, skaičiui, kurį ūkininkas pagal 26 straipsnio 1 dalį deklaruoja už 2014 metus.

                        Nukrypstant nuo ankstesnės pastraipos, jeigu bendras valstybėje narėje pagal 26 straipsnio 1 dalį už 2014 m. deklaruotų hektarų skaičius yra daugiau kaip 45 proc. didesnis už bendrą reikalavimus atitinkančių 2009 m. pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 35 straipsnį deklaruotų hektarų skaičių, valstybės narės gali apriboti teisių į išmokas, kurios bus skirtos 2014 m., skaičių iki 145 proc. bendro 2009 m. pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 35 straipsnį deklaruotų hektarų skaičiaus.

                        Kai naudojasi šia galimybe, valstybės narės ūkininkams skiria mažesnį teisių į išmokas skaičių, kuris apskaičiuojamas taikant proporcingą mažinimo metodą papildomam kiekvieno ūkininko už 2014 m. deklaruotų hektarų skaičiui palyginti su reikalavimus atitinkančių hektarų pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 34 straipsnio 2 dalį skaičiumi, kurį ūkininkas nurodė savo paraiškoje dėl paramos 2011 m. pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 19 straipsnį.

                  3.   Jei
                        fiziniai ar juridiniai asmenys,
                      kurie atitinka 2 dalies reikalavimus, pagal sutartį, pasirašytą iki2014 m. gegužės 15 d., parduoda ar išnuomoja savo valdą arba jos dalį, jie teisę gauti 1 dalyje nurodytas teises į išmokas perduoda
                        tik vienam ūkininkui,
                      su sąlyga, kad
                        pastarasis
                      atitinka 9 straipsnyje nustatytas sąlygas.

                  3.   Jei
                        ūkininkai,
                      kurie atitinka 2 dalies reikalavimus, pagal sutartį, pasirašytą anksčiau nei2014 m. gegužės 15 d., parduoda,
                        sujungia, padalija
                      ar išnuomoja savo valdą arba jos dalį, jie teisę gauti 1 dalyje nurodytas teises į išmokas perduoda
                        ūkininkams, įsigyjantiems valdą ar jos dalį
                     , su sąlyga, kad
                        pastarieji
                      atitinka 9 straipsnyje nustatytas sąlygas.

                  4.   Komisija įgyvendinimo aktais priima taisykles dėl paraiškų skirti teises į išmokas, pateiktų teisių į išmokas skyrimo metais, kai tos teisės į išmokas dar negali būti galutinai nustatytos ir kai tam skyrimui turi įtakos specifinės aplinkybės. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 56 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

                  4.   Komisija įgyvendinimo aktais priima taisykles dėl paraiškų skirti teises į išmokas, pateiktų teisių į išmokas skyrimo metais, kai tos teisės į išmokas dar negali būti galutinai nustatytos ir kai tam skyrimui turi įtakos specifinės aplinkybės. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 56 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

         Pakeitimas 53

         Pasiūlymas dėl reglamento

         22 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     22 straipsnis

                     22 straipsnis

                  Teisių į išmokas vertė ir jos vienodinimas

                  Teisių į išmokas vertė ir jos vienodinimas

                  1.   Kiekvienais atitinkamais metais teisių į išmokas vieneto vertė apskaičiuojama, pagal 19 ar 20 straipsnį nustatytą nacionalinę ar regionų lygmens viršutinę ribą, kuriai prieš tai pritaikomas 23 straipsnio 1 dalyje numatytas linijinis mažinimas, padalijant iš teisių į išmokas, kurios 2014 m. pagal 21 straipsnio 2 dalį skiriamos nacionaliniu ar regionų lygmeniu, skaičiaus.

                  1.   Kiekvienais atitinkamais metais teisių į išmokas vieneto vertė apskaičiuojama, pagal 19 ar 20 straipsnį nustatytą nacionalinę ar regionų lygmens viršutinę ribą, kuriai prieš tai pritaikomas 23 straipsnio 1 dalyje numatytas linijinis mažinimas, padalijant iš teisių į išmokas, kurios 2014 m. pagal 21 straipsnio 2 dalį skiriamos nacionaliniu ar regionų lygmeniu, skaičiaus.

                  2.   Valstybės narės, kurios taikė Reglamente (EB) Nr. 73/2009 numatytą bendrosios išmokos schemą, apskaičiuodamos 1 dalyje numatytą teisių į išmokas vieneto vertę gali apsiriboti nustatydamos sumą, kuri sudarytų ne mažiau kaip
                        40 %
                      nacionalinės ar regionams taikomos viršutinės ribos, kuri nustatyta pagal 19 ar 20 straipsnius ir kuriai prieš tai pritaikomas 23 straipsnio 1 dalyje numatytas linijinis mažinimas.

                  2.   Valstybės narės, kurios taikė Reglamente (EB) Nr. 73/2009 numatytą bendrosios išmokos schemą, apskaičiuodamos 1 dalyje numatytą teisių į išmokas vieneto vertę gali apsiriboti nustatydamos sumą, kuri sudarytų ne mažiau kaip
                        10 %
                      nacionalinės ar regionams taikomos viršutinės ribos, kuri nustatyta pagal 19 ar 20 straipsnius ir kuriai prieš tai pritaikomas 23 straipsnio 1 dalyje numatytas linijinis mažinimas.

                  3.   Valstybės narės, besinaudojančios 2 dalyje numatyta galimybe, dalį viršutinės ribos, likusios pritaikius minėtą straipsnio dalį, naudoja teisių į išmokas vertei padidinti tais atvejais, kai bendra pagal bazinės išmokos schemą ūkininko turimų teisių į išmokas vertė, apskaičiuota pagal 2 dalį, yra mažesnė už bendrą 2013 m. gruodžio 31 d., pagal Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 taikant bendrosios išmokos schemą, jo turimų teisių į išmokas, įskaitant specialiąsias teises į išmokas, vertę. Todėl kiekvienų susijusio ūkininko teisių į išmokas vieneto vertė nacionaliniu ar regionų lygmeniu padidinama bendros teisių į išmokas pagal bazinės išmokos schemą vertės, apskaičiuotos pagal 2 dalį, ir bendros 2013 m. gruodžio 31 d. ūkininko, pagal Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 taikant bendrosios išmokos schemą, turimų teisių į išmokas, įskaitant specialiąsias teises į išmokas, vertės skirtumo dalimi.

                  3.   Valstybės narės, besinaudojančios 2 dalyje numatyta galimybe, dalį viršutinės ribos, likusios pritaikius minėtą straipsnio dalį, naudoja teisių į išmokas vertei padidinti tais atvejais, kai bendra pagal bazinės išmokos schemą ūkininko turimų teisių į išmokas vertė, apskaičiuota pagal 2 dalį, yra mažesnė už bendrą 2013 m. gruodžio 31 d., pagal Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 taikant bendrosios išmokos schemą, jo turimų teisių į išmokas, įskaitant specialiąsias teises į išmokas, vertę. Todėl kiekvienų susijusio ūkininko teisių į išmokas vieneto vertė nacionaliniu ar regionų lygmeniu padidinama bendros teisių į išmokas pagal bazinės išmokos schemą vertės, apskaičiuotos pagal 2 dalį, ir bendros 2013 m. gruodžio 31 d. ūkininko, pagal Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 taikant bendrosios išmokos schemą, turimų teisių į išmokas, įskaitant specialiąsias teises į išmokas, vertės skirtumo dalimi.

                  Valstybė narė, apskaičiuodama padidinimą, taip pat gali atsižvelgti į 2013 kalendoriniais metais pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 52 straipsnį, 53 straipsnio 1 dalį ir 68 straipsnio 1 dalies b punktą skirtą paramą, jei valstybė narė pagal šio reglamento IV antraštinę dalį atitinkamiems sektoriams nusprendžia netaikyti savanoriškos susietosios paramos.

                  Valstybė narė, apskaičiuodama padidinimą, taip pat gali atsižvelgti į 2013 kalendoriniais metais pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 52 straipsnį, 53 straipsnio 1 dalį ir 68 straipsnio 1 dalies b punktą skirtą paramą, jei valstybė narė pagal šio reglamento IV antraštinę dalį atitinkamiems sektoriams nusprendžia netaikyti savanoriškos susietosios paramos.

                  Taikant pirmą pastraipą, 2013 m. gruodžio 31 d. teises į išmokas turintis ūkininkas – tai ūkininkas, kuriam iki tos datos teisės į išmokas buvo skirtos arba galutinai perduotos.

                  Taikant pirmą pastraipą, 2013 m. gruodžio 31 d. teises į išmokas turintis ūkininkas – tai ūkininkas, kuriam iki tos datos teisės į išmokas buvo skirtos arba galutinai perduotos.

                  4.   Taikydama 3 dalį valstybė narė, remdamasi objektyviais kriterijais, gali numatyti, kad tais atvejais, kai visa žemės ūkio paskirties žemės nuomos sutartis ar jos dalis parduodama ar perduodama, arba jos galiojimo terminas pasibaigia po dienos, nustatytos pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 35 straipsnį, ir iki dienos, nustatytos pagal šio reglamento 26 straipsnį, teisių į išmokas, kurios būtų suteiktos atitinkamam ūkininkui, padidinta vertė arba jos dalis grąžinama į nacionalinį rezervą, jei dėl padidinimo atitinkamas ūkininkas gautų nenumatytą pelną.

                  4.   Taikydama 3 dalį valstybė narė, remdamasi objektyviais kriterijais, gali numatyti, kad tais atvejais, kai visa žemės ūkio paskirties žemės nuomos sutartis ar jos dalis parduodama ar perduodama, arba jos galiojimo terminas pasibaigia po dienos, nustatytos pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 35 straipsnį, ir iki dienos, nustatytos pagal šio reglamento 26 straipsnį, teisių į išmokas, kurios būtų suteiktos atitinkamam ūkininkui, padidinta vertė arba jos dalis grąžinama į nacionalinį rezervą, jei dėl padidinimo atitinkamas ūkininkas gautų nenumatytą pelną.

                  Tie objektyvūs kriterijai nustatomi siekiant užtikrinti ūkininkams vienodas sąlygas ir išvengti rinkos ir konkurencijos iškraipymo, ir jie apima bent:

                  Tie objektyvūs kriterijai nustatomi siekiant užtikrinti ūkininkams vienodas sąlygas ir išvengti rinkos ir konkurencijos iškraipymo, ir jie apima bent:

                              a)

                              trumpiausią nuomos sutarties laikotarpį,

                              a)

                              trumpiausią nuomos sutarties laikotarpį,

                              b)

                              į nacionalinį rezervą grąžinamą gautų išmokų dalį.

                              b)

                              į nacionalinį rezervą grąžinamą gautų išmokų dalį.

                  5.   Ne vėliau kaip 2019 paraiškų teikimo metais visų valstybės narės arba, jei taikomas 20 straipsnis, regiono teisių į išmokas vieneto vertė
                        turi būti vienoda.

                  5.   Ne vėliau kaip 2019 paraiškų teikimo metais visų valstybės narės arba, jei taikomas 20 straipsnis, regiono teisių į išmokas vieneto vertė:

                                    a)

                                    turi būti vienoda;

                                    b)

                                    gali skirtis nuo vidutinės vieneto vertės ne daugiau kaip 20 %.

                        Valstybės narės, taikydamos šio straipsnio 2, 3 ir 5 dalis, gali imtis priemonių siekdamos užtikrinti, kad mažinant teisių į išmokas dydį ūkių lygmeniu 2019 m. panaudotų teisių į išmokas dydis būtų ne daugiau kaip 30 % mažesnis, nei tų teisių, kurios buvo panaudotos 2014 m.

                  6.   Taikydamos 2 ir 3 dalis ir vadovaudamosi bendraisiais Sąjungos teisės principais, valstybės narės siekia nacionaliniu arba regionų lygmeniu apytikriai sulyginti teisių į išmokas vertę. Todėl iki 2013 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės nustato veiksmus, kurių turi imtis. Tie veiksmai turi apimti vadovaujantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais atliekamus metinius laipsniškus su teisėmis į išmokas susijusius pakeitimus.

                  6.   Taikydamos 2 ir 3 dalis ir vadovaudamosi bendraisiais Sąjungos teisės principais, valstybės narės siekia nacionaliniu arba regionų lygmeniu apytikriai sulyginti teisių į išmokas vertę. Todėl iki 2013 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės nustato veiksmus, kurių turi imtis. Tie veiksmai turi apimti vadovaujantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais atliekamus metinius laipsniškus su teisėmis į išmokas susijusius pakeitimus.

                  Apie pirmoje pastraipoje nurodytus veiksmus Komisija informuojama iki toje pastraipoje nurodytos datos.

                  Apie pirmoje pastraipoje nurodytus veiksmus Komisija informuojama iki toje pastraipoje nurodytos datos.

         Pakeitimas 54

         Pasiūlymas dėl reglamento

         22 a straipsnis (naujas)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        22a straipsnis

                        Vidaus vienodinimas

                        1.

                        Nukrypdamos nuo 22 straipsnio, valstybės narės gali apytikriai derinti teisių į išmokas vertę nacionaliniu ar regioniniu lygmenimis, kad teisių į išmokas vieneto vertė būtų šiek tiek vienodesnė, tačiau nebūtų visiškai vienoda, kaip vienodos nacionalinės ar regioninės vertės 2021 paraiškų teikimo metais. Valstybės narės, pasinaudodamos šia galimybe, gali naudoti valstybių narių išorės vienodinimo formulę. Šis vienodinimas finansuojamas mažinant 2013 m. teisių į išmokas, kurios viršija valstybių narių nustatytą ribą arba nacionalinį vidurkį, vertes.

                        2.

                        Valstybės narės, naudodamosi 1 dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata, gali nuspręsti, kad už III antraštinės dalies 2 skyriuje nurodytą klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio veiklą skiriama išmoka, kuri turi sudaryti 30 % nacionalinio finansinio paketo pagal 33 straipsnio 1 dalį, turi atitikti ūkininkams mokėtinos bazinės išmokos procentinę dalį.

                        3.

                        Taikydamos 1 dalyje nurodytą nukrypti leidžiančią nuostatą ir vadovaudamosi bendraisiais Sąjungos teisės principais, valstybės narės ne vėliau kaip 2013 m. rugpjūčio 1 d. nustato veiksmus, kurių turi būti imtasi. Tie veiksmai turi apimti vadovaujantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais atliekamus laipsniškus su teisėmis į išmokas susijusius pakeitimus.

                        Apie pirmoje pastraipoje nurodytus veiksmus Komisijai pranešama ne vėliau kaip 2013 m. rugpjūčio 1 d.

         Pakeitimas 55

         Pasiūlymas dėl reglamento

         23 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     23 straipsnis

                     23 straipsnis

                  Nacionalinio rezervo sudarymas ir naudojimas

                  Nacionalinio rezervo sudarymas ir naudojimas

                  1.   Kiekviena valstybė narė sudaro nacionalinį rezervą. Tuo tikslu valstybės narės, siekdamos sudaryti nacionalinį rezervą, pirmaisiais bazinės išmokos schemos taikymo metais bazinės išmokos schemos viršutinei ribai nacionaliniu lygmeniu taiko linijinį procentinio dydžio mažinimą. Šis mažinimas neturi viršyti 3 %, išskyrus atvejus, jei reikia patenkinti 4 dalyje nustatytus 2014 m. išmokų skyrimo poreikius.

                  1.   Kiekviena valstybė narė sudaro nacionalinį rezervą. Tuo tikslu valstybės narės, siekdamos sudaryti nacionalinį rezervą, pirmaisiais bazinės išmokos schemos taikymo metais bazinės išmokos schemos viršutinei ribai nacionaliniu lygmeniu taiko linijinį procentinio dydžio mažinimą. 2014 m. šis mažinimas neturi viršyti 3 %, išskyrus atvejus, jei reikia patenkinti 4 dalyje nustatytus išmokų skyrimo poreikius.
                        Kitais metais valstybės narės kiekvienais metais mažinimo ribą gali nustatyti pagal išmokų skyrimo poreikius.

                  2.   Valstybės narės nacionalinį rezervą gali administruoti regionų lygmeniu.

                  2.   Valstybės narės nacionalinį rezervą gali administruoti regionų lygmeniu.

                  3.   Valstybės narės teises į išmokas iš nacionalinio rezervo nustato vadovaudamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos užtikrinti vienodas sąlygas ūkininkams ir išvengti rinkos bei konkurencijos iškraipymo.

                  3.   Valstybės narės teises į išmokas iš nacionalinio rezervo nustato vadovaudamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos užtikrinti vienodas sąlygas ūkininkams ir išvengti rinkos bei konkurencijos iškraipymo.

                  4.   Valstybės narės nacionalinį rezervą naudoja siekdamos teises į išmokas pirmiausia skirti žemės ūkio veiklą pradedantiems jauniesiems ūkininkams.

                  4.   Valstybės narės nacionalinį rezervą naudoja siekdamos teises į išmokas pirmiausia skirti žemės ūkio veiklą pradedantiems jauniesiems
                        ir naujiesiems
                      ūkininkams.

                  Taikant pirmą pastraipą, „žemės ūkio veiklą pradedantys jaunieji ūkininkai“ – ūkininkai, atitinkantys 36 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas, savo vardu ir savo paties rizika nevykdę jokios žemės ūkio veiklos arba penkerius metus iki naujos žemės ūkio veiklos pradžios nekontroliavę žemės ūkio veiklą vykdančio juridinio asmens. Juridinį asmenį kontroliuojantis (-ys) fizinis (-iai) asmuo (-enys) savo vardu ir savo paties (-čių) rizika negali būti vykdęs (-ę) jokios žemės ūkio veiklos arba penkerius metus iki juridinio asmens vykdomos žemės ūkio veiklos pradžios negali būti kontroliavęs (-ę) žemės ūkio veiklą vykdančio juridinio asmens.

                  Taikant pirmą pastraipą, „žemės ūkio veiklą pradedantys jaunieji ūkininkai“ – ūkininkai, atitinkantys 36 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas, savo vardu ir savo paties rizika nevykdę jokios žemės ūkio veiklos arba penkerius metus iki naujos žemės ūkio veiklos pradžios nekontroliavę žemės ūkio veiklą vykdančio juridinio asmens. Juridinį asmenį kontroliuojantis (-ys) fizinis (-iai) asmuo (-enys) savo vardu ir savo paties (-čių) rizika negali būti vykdęs (-ę) jokios žemės ūkio veiklos arba penkerius metus iki juridinio asmens vykdomos žemės ūkio veiklos pradžios negali būti kontroliavęs (-ę) žemės ūkio veiklą vykdančio juridinio asmens.

                        Taikant pirmą pastraipą, „žemės ūkio veiklą pradedantys naujieji ūkininkai“ – fiziniai asmenys, kuriems niekada nebuvo suteiktos teisės į išmokas. Valstybės narės gali nustatyti papildomus objektyvius ir nediskriminacinius kriterijus, kuriuos turi atitikti naujieji ūkininkai, visų pirma dėl tinkamų įgūdžių, patirties ir (arba) mokymo reikalavimų.

                  5.   Valstybės narės nacionalinį rezervą gali naudoti siekdamos:

                  5.   Valstybės narės nacionalinį rezervą gali naudoti siekdamos:

                              a)

                              teises į išmokas skirti ūkininkams vietovėse, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, susijusios su tam tikromis valstybės intervencinėmis priemonėmis, taip siekdamos užtikrinti, kad žemė nebūtų apleista, ir (arba) kompensuoti ūkininkams nuostolius dėl specifinių sunkumų tose vietovėse,

                              a)

                              teises į išmokas skirti ūkininkams vietovėse, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, susijusios su tam tikromis valstybės intervencinėmis priemonėmis, taip siekdamos užtikrinti, kad žemė nebūtų apleista, ir (arba) kompensuoti ūkininkams nuostolius dėl specifinių sunkumų tose vietovėse,

                                    aa)

                                    teises į išmokas skirti ūkininkams, kurių valdos yra tose valstybėse narėse, kurios nusprendė pasinaudoti 18 straipsnio 2 dalyje nustatoma galimybe, ir jeigu jie negavo teisių į išmokas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ar Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 arba abu šiuos reglamentus, kai 2014 m. šie ūkininkai deklaruoja finansavimo reikalavimus atitinkančios žemės ūkio paskirties žemės plotus;

                                    ab)

                                    teises į išmokas skirti ūkininkams, kurie pradėjo žemės ūkio veiklą po 2011 m. ir kurie ją vykdo specifiniuose žemės ūkio sektoriuose, valstybių narių nustatytuose pagal objektyvius ir nediskriminacinius kriterijus,

                                    ac)

                                    padidinti teisių į išmokas pagal bazinės išmokos schemą vertę iki vidutinės teisių į išmokas vieneto vertės nacionaliniu ar regionų lygmeniu ūkininkams, kurie dėl perėjimo prie bazinės išmokos schemos atsiduria ypatingoje padėtyje, kurią lemia žema jų ankstesnių teisių į išmokas vertė, kurias jie turėjo taikant bendrosios išmokos schemą pagal Reglamentą (EB) Nr. 73/2009, arba padidinti teises į išmokas ūkininkams, kurie turėjo specialias teises 2013 m. gruodžio 31 d.;

                                    ad)

                                    kasmet teikti ūkininkams kompensaciją, kuri gali būti padidinta skyrus papildomą išmoką smulkiesiems ūkininkams už tai, kad panaikinama Reglamento (EB) Nr. 73/2009 7 straipsnio 1 dalyje numatyta 5 000 EUR išmoka;

                              b)

                              linijiniu būdu padidinti teisių į išmokas pagal bazinės išmokos schemą vertę nacionaliniu ar regionų lygmeniu, jei konkrečiais metais nacionalinis rezervas yra didesnis kaip 3 %, su sąlyga, kad liktų pakankama suma, kurią būtų galima panaudoti teisėms į išmokas skirti pagal 4 dalį, šios dalies a punktą ir 7 dalį.

                              b)

                              linijiniu būdu padidinti teisių į išmokas pagal bazinės išmokos schemą vertę nacionaliniu ar regionų lygmeniu, jei konkrečiais metais nacionalinis rezervas yra didesnis kaip 3 %, su sąlyga, kad liktų pakankama suma, kurią būtų galima panaudoti teisėms į išmokas skirti pagal 4 dalį, šios dalies a punktą ir 7 dalį.
                                    Vis dėlto valstybės narės, didindamos išmokų vertę pagal šį punktą, gali nuspręsti vietoj linijinio metodo taikyti alternatyvųjį metodą.

                  6.   Taikydamos 4 dalį ir 5 dalies a punktą, valstybės narės ūkininkams skiriamų teisių į išmokas vertę nustato remdamosi nacionalinio arba regionų lygmens vidutine teisių į išmokas verte teisių į išmokas skyrimo metais.

                  6.   Taikydamos 4 dalį ir 5 dalies a punktą, valstybės narės ūkininkams skiriamų teisių į išmokas vertę nustato remdamosi nacionalinio arba regionų lygmens vidutine teisių į išmokas verte teisių į išmokas skyrimo metais.

                  7.   Jeigu pagal galutinį teismo sprendimą arba pagal galutinį valstybės narės kompetentingos institucijos administracinį aktą ūkininkas turi teisę gauti teises į išmokas arba teisę į tai, kad būtų padidinta jau jo turimų teisių į išmokas vertė, ūkininkas gauna tiek ir tokios vertės teisių į išmokas, kaip nustatyta tame sprendime ar teisės akte valstybės narės nustatytą datą. Tačiau ši data turi būti ne vėlesnė nei paskutinė paraiškos pagal bazinės išmokos schemą pateikimo data po teismo sprendimo ar administracinio akto paskelbimo dienos, atsižvelgiant į 25 ir 26 straipsnių taikymą.

                  7.   Jeigu pagal galutinį teismo sprendimą arba pagal galutinį valstybės narės kompetentingos institucijos administracinį aktą ūkininkas turi teisę gauti teises į išmokas arba teisę į tai, kad būtų padidinta jau jo turimų teisių į išmokas vertė, ūkininkas gauna tiek ir tokios vertės teisių į išmokas, kaip nustatyta tame sprendime ar teisės akte valstybės narės nustatytą datą. Tačiau ši data turi būti ne vėlesnė nei paskutinė paraiškos pagal bazinės išmokos schemą pateikimo data po teismo sprendimo ar administracinio akto paskelbimo dienos, atsižvelgiant į 25 ir 26 straipsnių taikymą.

         Pakeitimas 56

         Pasiūlymas dėl reglamento

         25 straipsnio 1 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  1.   Parama pagal bazinės išmokos schemą teikiama ūkininkams, kai jie, pateikdami deklaraciją pagal 26 straipsnio 1 dalį, pasinaudoja teise į išmoką už reikalavimus atitinkantį hektarą toje valstybėje narėje, kurioje ji jiems skiriama. Pasinaudojus teisėmis į išmokas, įgyjama teisė kasmet gauti jose nustatytas sumas, nepažeidžiant pagal 7 straipsnį, 37 straipsnio 2 dalį ir 51 straipsnio 1 dalį taikomos finansinės drausmės, laipsniško mažinimo bei apribojimo ir linijinio mažinimo, taip pat bet kokio pagal Reglamentą (ES) Nr. […] [HZR] nustatyto išmokų mažinimo ir neskyrimo.

                  1.   Parama pagal bazinės išmokos schemą teikiama ūkininkams, kai jie, pateikdami deklaraciją pagal 26 straipsnio 1 dalį, pasinaudoja teise į išmoką už finansavimo reikalavimus atitinkantį hektarą toje valstybėje narėje, kurioje ji jiems skiriama. Pasinaudojus teisėmis į išmokas, įgyjama teisė kasmet gauti jose nustatytas sumas, nepažeidžiant pagal 7 straipsnį, 37 straipsnio 2 dalį ir 51 straipsnio 1 dalį taikomos finansinės drausmės, laipsniško mažinimo bei apribojimo ir linijinio mažinimo, taip pat bet kokio pagal Reglamentą (ES) Nr. <…> [HZR] nustatyto išmokų mažinimo ir neskyrimo.
                        Nukrypdamos nuo pirmos pastraipos nuostatos, valstybės narės, kurios taiko vienkartinės išmokos už plotus schemą 2013 m., gali ir toliau taikyti modelį bazinės išmokos schemai įgyvendinti.

         Pakeitimas 57

         Pasiūlymas dėl reglamento

         25 straipsnio 2 dalies trečia a pastraipa (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        Pirmos pastraipos a punkto tikslais valstybės narės gali, laikydamosi objektyvių ir nediskriminacinių kriterijų, sumažinti plotų, turinčių mažesnį derlingumo rodiklį, arba specifinei gamybai skirtų plotų koeficientą, apibrėždamos finansavimo reikalavimus atitinkančio žemės ūkio ploto dydį.

         Pakeitimas 58

         Pasiūlymas dėl reglamento

         27 straipsnio 2 a dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        2a.

                        Jei teisės į išmokas parduodamos be žemės, valstybės narės, veikdamos pagal bendrus Sąjungos teisės principus, gali nuspręsti, kad dalis parduotų teisių į išmokas grąžinama nacionaliniam rezervui ar kad jų vieneto vertė sumažinama nacionalinio rezervo naudai.

         Pakeitimas 59

         Pasiūlymas dėl reglamento

         28 straipsnio 1 dalies e punktas

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              e)

                              kriterijais, kuriuos turi taikyti valstybės narės, skirdamos teises į išmokas ūkininkams, kurie 2011 m. nepasinaudojo jokia teise į išmokas arba 2011 m. neprašė paramos pagal vienkartinės išmokos už plotus schemą, kaip numatyta 21 straipsnio 2 dalyje, ir skirdamos teises į išmokas, kai taikoma 21 straipsnio 3 dalyje nurodyta sutarties sąlyga;

                              e)

                              kriterijais, kuriuos turi taikyti valstybės narės, jeigu jos nusprendžia skirti teises į išmokas ūkininkams, kurie
                                    vienais iš šių metų – 2009, 2010 ar
                                  2011 m. –nepasinaudojo jokia teise į išmokas arba
                                    vienais iš šių metų – 2009, 2010 ar
                                  2011 m. – neprašė paramos pagal vienkartinės išmokos už plotus schemą, kaip numatyta 21 straipsnio 2 dalyje, ir skirti teises į išmokas, kai taikoma 21 straipsnio 3 dalyje nurodyta sutarties sąlyga,
                                    išskyrus naujus ūkininkus ir jaunuosius ūkininkus;

         Pakeitimas 60

         Pasiūlymas dėl reglamento

         28 straipsnio g punktas

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              g)

                                    teisių į išmokas deklaravimo ir pasinaudojimo jomis taisyklėmis
                                 ;

                              g)

                                    taisyklėmis dėl deklaracijos turinio ir pasinaudojimui teisėmis į išmokas taikomais reikalavimais;

         Pakeitimas 61

         Pasiūlymas dėl reglamento

         1 a skyrius (naujas)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        28a straipsnis

                        Bendrosios taisyklės

                        1.

                        Valstybės narės gali nuspręsti skirti papildomą metinę išmoką ūkininkams, kurie turi teisę gauti išmoką pagal 1 skyriuje nurodytą bazinės išmokos schemą.

                        2.

                        Valstybės narės nustato šias išmokos skyrimo nuostatas atitinkančių pirmųjų hektarų skaičių, kuris turi sutapti su teisių į išmokas, kuriomis ūkininkas pasinaudojo pagal 26 straipsnio 1 dalį, skaičiumi, ribojant jį iki 50 ha.

                        3.

                        Valstybės narės išmokai finansuoti naudoja iki 30 % II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos sudarančią sumą.

                        4.

                        Valstybės narės kiekvienais metais apskaičiuoja papildomų išmokų už pirmuosius hektarus sumą, padalindamos 3 dalyje nurodytą sumą iš bendro hektarų, už kuriuos skiriama tokia išmoka, skaičiaus.

                        5.

                        Valstybės narės užtikrina, kad išmokos nebūtų skiriamos ūkininkams, jei nustatoma, kad nuo Komisijos pateikto šio reglamento pasiūlymo paskelbimo dienos jie dirbtinai sukūrė sąlygas, kad galėtų pasinaudoti šiame straipsnyje nurodytomis išmokomis.

                        6.

                        Valstybės narės ne vėliau kaip 2013 m. rugpjūčio 1 d. praneša Komisijai apie 1, 2 ir 3 dalyse nurodytus savo sprendimus.

         Pakeitimas 63

         Pasiūlymas dėl reglamento

         30 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     30 straipsnis

                     30 straipsnis

                  Pasėlių įvairinimas

                  Pasėlių įvairinimas

                  1.   Jei ūkininko ariama žemė užima daugiau kaip
                        3 hektarus ir nenaudojama vien tik žolei auginti (sėjamai ar augančiai natūraliai), nepaliekama vien tik pūdymui arba ji didžiąją metų dalį nenaudojama vien tik pasėliams vandenyje auginti,
                      tokioje ariamoje žemėje auginami bent trys skirtingi pasėliai.
                        Nė vienam iš minėtų trijų pasėlių neturi būti skiriama mažiau kaip 5 %
                      ariamos žemės,
                        o
                      pagrindiniam pasėliui neturi būti skirta daugiau kaip
                        70 %
                      ariamos žemės.

                  1.
                        Jei ūkininko ariama žemė užima 10–30 hektarų, tokioje ariamoje žemėje auginami bent du skirtingi pasėliai. Nė vienam iš tų pasėlių neturi būti skiriama daugiau kaip 80 % ariamosios žemės
                     .

                  Jei ūkininko ariama žemė užima daugiau kaip
                        30 hektarų,
                      tokioje ariamoje žemėje auginami bent trys skirtingi pasėliai,
                        ši nuostata netaikoma į Šiaurę nuo 62-osios lygiagretės esantiems ūkiams
                     . Pagrindiniam pasėliui neturi būti skirta daugiau kaip
                        75 %
                      ariamosios žemės,
                        o dviem pagrindiniams pasėliams kartu neturi būti skirta daugiau kaip 95 % ariamosios žemės.

                  2.   Komisija įgaliojama pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatytų sąvokos „pasėlis“apibrėžtį ir tikslaus skirtingų pasėlių dalių apskaičiavimo taikymo taisykles.

                  2.   Komisijai pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojamai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatoma sąvokos „pasėlis“apibrėžtis ir tikslaus skirtingų pasėlių dalių apskaičiavimo taikymo taisyklės.

         Pakeitimas 64

         Pasiūlymas dėl reglamento

         31 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     31 straipsnis

                     31 straipsnis

                  Daugiametės pievos

                  Daugiametės pievos
                        ir daugiametės ganyklos

                  1.
                        Ūkininkai savo valdų plotuose išlaiko daugiametes pievas,
                      jei 2014 paraiškų teikimo metais paraiškoje, teikiamoje pagal Reglamento (ES) Nr. XXX (HZ) 74 straipsnio 1 dalį, nurodo, kad tie plotai naudojami kaip daugiametės pievos (toliau – daugiametės pievos referenciniai plotai).

                  1.
                        Valstybės narės užtikrina, kad būtų išsaugotas
                      daugiamečių pievų ir
                        ganyklų santykinis dydis, palyginti su bendru žemės ūkio paskirties plotu. Valstybės narės gali taikyti šią pareigą nacionaliniu, regioniniu arba subregioniniu lygmenimis.

                        Pagal pirmą pastraipą laikoma, kad daugiametės pievos ir ganyklos atitinka valdų plotus,
                      jei 2014 paraiškų teikimo metais paraiškoje, teikiamoje pagal Reglamento (ES) Nr. XXX (HZ) 74 straipsnio 1 dalį, nurodoma, kad tie plotai naudojami kaip daugiametės pievos
                        ir ganyklos
                      (toliau – daugiametės pievos
                        ir ganyklos
                      referenciniai plotai).

                  Daugiametės pievos referenciniai plotai padidinami, jei 2014 ir (arba) 2015 m. ūkininkas yra įpareigotas žemės plotus pertvarkyti į daugiametes pievas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. […] [HZR] 93 straipsnyje.

                  Daugiametės pievos
                        ir ganyklos
                      referenciniai plotai padidinami, jei 2014 ir (arba) 2015 m. ūkininkas privalo žemės plotus pertvarkyti į daugiametes pievas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. <…> [HZR] 93 straipsnyje.

                  2.
                        Ūkininkams
                      leidžiama pertvarkyti ne daugiau kaip 5 %
                        savo
                      daugiametės pievos referencinių plotų.
                        Ši riba netaikoma force majeure atvejais arba išskirtinėmis aplinkybėmis.

                  2.   Leidžiama pertvarkyti ne daugiau kaip 5 % daugiametės pievos
                        ir ganyklos
                      referencinių plotų,
                        išskyrus daug anglies turinčius dirvožemio, šlapynių, pusiau natūralių pievų ir ganyklų plotus. Išimtinėmis aplinkybėmis šį procentinį dydį galima padidinti iki 7 %.

                  3.   Komisija įgaliojama pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatytų taisykles, susijusias su 1 dalies
                        antroje
                      pastraipoje nurodytų daugiametės pievos referencinių plotų didinimu, daugiamečių pievų atnaujinimu, žemės ūkio paskirties žemės pertvarkymu į daugiametę pievą, jei plotas sumažinamas daugiau nei leidžiama pagal 2 dalį ir daugiametės pievos referencinių plotų pakeitimu žemės perdavimo atveju.

                  3.   Komisijai pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatytų taisyklės, susijusias su 1 dalies
                        trečioje
                      pastraipoje nurodytų daugiametės pievos
                        ir ganyklos
                      referencinių plotų didinimu, daugiamečių pievų
                        ir ganyklų
                      atnaujinimu, žemės ūkio paskirties žemės pertvarkymu į daugiametę pievą ir
                        ganyklą,
                      jei plotas sumažinamas daugiau nei leidžiama pagal 2 dalį,
                        2 dalyje nurodytas išimtines aplinkybes
                     , ir daugiametės pievos
                        ir ganyklos
                      referencinių plotų pakeitimu žemės perdavimo atveju.

         Pakeitimas 65

         Pasiūlymas dėl reglamento

         32 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     32 straipsnis

                     32 straipsnis

                  Ekologiniu požiūriu svarbi vietovė

                  Ekologiniu požiūriu svarbi vietovė

                  1.   Ūkininkai užtikrina, kad bent
                        7 %
                      jų reikalavimus atitinkančių hektarų, apibrėžtų 25 straipsnio 2 dalyje, pavyzdžiui, pūdymui palikta žemė, terasos, kraštovaizdžio elementai, apsauginės juostos ir 25 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodyti miškais apželdinti plotai, išskyrus daugiamečių pievų plotus, būtų priskirti ekologiniu požiūriu svarbiai vietovei.

                  1.
                        Kai ariamosios žemės plotas užima daugiau nei 10 hektarų
                     , ūkininkai užtikrina
                        per pirmuosius šio reglamento įgyvendinimo metus,
                      kad bent
                        3 %
                      jų finansavimo reikalavimus atitinkančių hektarų, apibrėžtų 25 straipsnio 2 dalyje, išskyrus daugiamečių pievų,

                        ganyklų ir pasėlių

                     plotus, būtų priskirti ekologiniu požiūriu svarbiai vietovei, pavyzdžiui, pūdymui palikta žemė, terasos, kraštovaizdžio elementai, įskaitant
                        gyvatvores, griovius, akmens sienas, pavienius laukuose augančius medžius, tvenkinius, žemę apsėtą azotą fiksuojančiais pasėliais
                     , apsaugines juostas ir 25 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytus miškais apželdintus plotus.
                        Ūkininkai šią priemonę gali taikyti visam savo ūkiui.

                        Ūkininkai gali naudoti ekologiniu požiūriu svarbią vietovę gamybai, nenaudodami pesticidų arba trąšų.

                        Nuo 2016 m. sausio 1 d. pirmojoje pastraipoje nurodyta procentinė dalis padidinama iki 5 %.

                        1a.

                        Anksčiau nei 2017 m. kovo 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai 1 dalyje nurodytų priemonių įvertinimo ataskaitą, prie kurios prireikus pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, siekiant, jei prireiktų, padidinti 1 dalyje nurodytą procentinę dalį iki 7 % 2018 m., atsižvelgus į poveikį aplinkai ir žemės ūkio produkcijai.

                        1b.

                        Nukrypdamos nuo 1 dalies, valstybės narės nuo 2016 m. sausio 1 d., norėdamos, kad jose būtų nustatytos gretimos ekologiniu požiūriu svarbios vietovės, gali nuspręsti regioniniu lygmeniu taikyti ne daugiau kaip 3 procentinių punktų ekologiniu požiūriu svarbių vietovių skaičiaus.

                        1c.

                        Ūkininkai gali iš vietos valdžios institucijų išsinuomoti didelės gamtinės vertės žemės ūkio paskirties plotą, kuris dėl žemės stambinimo ar panašių procedūrų tapo valstybės nuosavybe, ir jį gali nurodyti ekologiniu požiūriu svarbia vietove, jei plotas atitinka 1 dalyje nustatytus kriterijus.

                        1d.

                        Ekologiniu požiūriu svarbios vietovės gali būti vertinamos pagal jų ekologinę svarbą. Komisija patvirtina valstybių narių pateiktą vertinimo koeficientų rinkinį, atsižvelgdama į vienodo aplinkosauginio ir klimato apsaugos veiksmingumo kriterijus
                     .

                  2.   Komisija įgaliojama pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose išsamiau apibrėžtų šio straipsnio 1 dalyje nurodytus ekologiniu požiūriu svarbių vietovių tipus ir nustatytų bei apibrėžtų kitus ekologiniu požiūriu svarbių vietovių tipus, į kuriuos būtų galima atsižvelgti siekiant
                        laikytis toje dalyje nurodyto procentinio dydžio
                     .

                  2.   Komisijai pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose išsamiau apibrėžiami šio straipsnio 1 dalyje
                        nurodyti ekologiniu požiūriu svarbių vietovių tipai, nustatoma Sąjungos vertinimo koeficientų sistema, naudojama įvairių šio straipsnio 1c dalyje nurodytos ekologiniu požiūriu svarbios vietovės tipų hektarų plotams apskaičiuoti,

                     nustatomi bei apibrėžiami kiti ekologiniu požiūriu svarbių vietovių tipai, į kuriuos galima atsižvelgti
                        vertinant šio straipsnio 1 dalyje nurodytą procentinį dydį bei apibrėžiant šio straipsnio 1b dalyje nurodytą regionų lygmenį.

         Pakeitimas 66

         Pasiūlymas dėl reglamento

         34 straipsnio 4 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  4.   1 dalyje nurodytai išmokai už hektarą apskaičiuoti suma, gauta pritaikius 35 straipsnį, padalijama iš reikalavimus atitinkančių hektarų, deklaruotų pagal 26 straipsnio 1 dalį
                        ir esančių vietovėse,
                      už kurias valstybės narės pagal šio straipsnio 2 dalį nusprendė skirti išmoką, skaičiaus.

                  4.   1 dalyje nurodytai išmokai už hektarą apskaičiuoti suma, gauta pritaikius 35 straipsnį, padalijama iš finansavimo reikalavimus atitinkančių hektarų, deklaruotų pagal 26 straipsnio 1 dalį, už kurias valstybės narės pagal šio straipsnio 2 dalį nusprendė skirti išmoką, skaičiaus.

         Pakeitimas 67

         Pasiūlymas dėl reglamento

         34 straipsnio 4 dalies pirma a pastraipa (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        Valstybės narės, taikydamos objektyvius nediskriminacinius kriterijus, gali keisti išmoką už hektarą.

         Pakeitimas 68

         Pasiūlymas dėl reglamento

         34 straipsnio 4 dalies pirma b pastraipa (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        Jei, valstybės narės taiko pirmą pastraipą, jos gali nustatyti, į kokį maksimalų hektarų skaičių žemės ūkio valdai reikia atsižvelgti taikant išmoką.

         Pakeitimas 69

         Pasiūlymas dėl reglamento

         35 straipsnio 2 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  2.   Atsižvelgdama į valstybių narių pagal 1 dalį naudotiną nacionalinės viršutinės ribos procentinę dalį, Komisija

                        įgyvendinimo aktais
                      kasmet
                        nustato
                      tos išmokos atitinkamą viršutinę ribą.
                        Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 56 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

                  2.   Atsižvelgiant į valstybių narių pagal 1 dalį naudotiną nacionalinės viršutinės ribos procentinę dalį, Komisijai

                        pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant
                      kasmet
                        nustatyti
                      tos išmokos atitinkamą viršutinę ribą.

         Pakeitimas 70

         Pasiūlymas dėl reglamento

         36 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     36 straipsnis

                     36 straipsnis

                  Bendrosios taisyklės

                  Bendrosios taisyklės

                  1.   Valstybės narės skiria metinę išmoką jauniesiems ūkininkams, kurie turi teisę gauti išmoką pagal 1 skyriuje nurodytą bazinės išmokos schemą.

                  1.   Valstybės narės,
                        laikydamosis šiame skyriuje nustatytų sąlygų,
                      skiria metinę išmoką jauniesiems ūkininkams, kurie turi teisę gauti išmoką pagal 1 skyriuje nurodytą bazinės išmokos schemą.

                  2.   Šiame skyriuje „jaunieji ūkininkai“:

                  2.   Šiame skyriuje „jaunieji ūkininkai“:

                              a)

                              fiziniai asmenys, kurie žemės ūkio valdą kaip valdos vadovai kuria pirmą kartą arba kurie tokią valdą jau įkūrė per penkerius metus iki pirmosios paraiškos pagal bazinės išmokos schemą pateikimo dienos, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. […] [HZR] 73 straipsnio 1 dalyje, ir

                              a)

                              fiziniai asmenys, kurie žemės ūkio valdą kaip valdos vadovai kuria pirmą kartą arba kurie tokią valdą jau įkūrė per penkerius metus iki pirmosios paraiškos pagal bazinės išmokos schemą pateikimo dienos, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. <…> [HZR] 73 straipsnio 1 dalyje, ir

                              b)

                              kurie a punkte nurodytos paraiškos teikimo dieną yra jaunesni nei 40 metų.

                              b)

                              kurie a punkte nurodytos paraiškos teikimo dieną yra jaunesni nei 40 metų.

                                    ba)

                                    Valstybės narės gali nustatyti papildomus objektyvius ir nediskriminacinius kriterijus, kuriuos turi atitikti jaunieji ūkininkai, ypač kalbant apie tinkamus įgūdžius, patirtį ir (arba) mokymo reikalavimus.

                  3.   Nepažeidžiant taikomos finansinės drausmės, laipsniško išmokų mažinimo ir ribojimo, 7 straipsnyje nurodyto linijinio mažinimo ir bet kokio pagal Reglamento (ES) Nr. […] [HZR] 65 straipsnį taikomo išmokų mažinimo ir neskyrimo, šio straipsnio 1 dalyje nurodyta išmoka skiriama kasmet, kai ūkininkas pasinaudoja teisėmis į išmokas.

                  3.   Nedarant poveikio taikomai finansinei drausmei, laipsniškam išmokų mažinimui ir ribojimui, 7 straipsnyje nurodytam linijiniam mažinimui ir bet kokiam pagal Reglamento (ES) Nr. <…> [HZR] 65 straipsnį taikomam išmokų mažinimui ir neskyrimui, šio straipsnio 1 dalyje nurodyta išmoka skiriama kasmet, kai ūkininkas pasinaudoja teisėmis į išmokas.

                  4.   1 dalyje nurodyta išmoka kiekvienam ūkininkui skiriama ne ilgiau kaip penkerius metus. Tas laikotarpis sumažinamas metų, praėjusių nuo įsikūrimo iki 2 dalies a punkte nurodytos pirmosios paraiškos pateikimo, skaičiumi.

                  4.   1 dalyje nurodyta išmoka kiekvienam ūkininkui skiriama ne ilgiau kaip penkerius metus. Tas laikotarpis sumažinamas metų, praėjusių nuo įsikūrimo iki 2 dalies a punkte nurodytos pirmosios paraiškos pateikimo, skaičiumi.

                  5.   1 dalyje nurodytos išmokos sumą valstybės narės kiekvienais metais apskaičiuoja, skaitmenį, atitinkantį 25 % vidutinės
                        ūkininko turimų
                      teisių į išmokas vertės, padaugindamos iš teisių į išmokas, kuriomis jis pasinaudojo pagal 26 straipsnio 1 dalį, skaičiaus.

                  5.   1 dalyje nurodytos išmokos sumą valstybės narės kiekvienais metais apskaičiuoja, skaitmenį, atitinkantį 25 % vidutinės
                        valstybės narės arba atitinkamo regiono
                      teisių į išmokas vertės toje valstybėje narėje arba regione, padaugindamos iš teisių į išmokas, kuriomis ūkininkas pasinaudojo pagal 26 straipsnio 1 dalį, skaičiaus.

                  Taikydamos pirmą pastraipą valstybės narės
                        atsižvelgia į šias didžiausias panaudotų teisių į išmokas skaičiui taikomas ribas:

                  Taikydamos pirmą pastraipą valstybės
                        narės nustato ribą, kuri gali siekti daugiausia 100 hektarų.

                                    a)

                                    valstybėse narėse, kuriose vidutinis žemės ūkio valdų dydis, nustatytas VI priede, yra 25 hektarai arba mažesnis, – ne daugiau kaip 25;

                                    b)

                                    valstybėse narėse, kuriose vidutinis žemės ūkio valdų dydis, nustatytas VI priede, yra didesnis kaip 25 hektarai, – ne mažiau kaip 25 ir ne daugiau kaip minėtas vidutinis dydis.

                  6.   Komisija įgaliojama pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, susijusius su sąlygomis, kuriomis gali būti laikoma, kad juridinis asmuo atitinka 1 dalyje nurodytos išmokos gavimo sąlygas, visų pirma susijusias su 2 dalies b punkte nustatytos amžiaus ribos taikymu vienam ar keliems juridinio asmens veikloje dalyvaujantiems fiziniams asmenims.

                  6.   Komisijai pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, susijusius su sąlygomis, kuriomis gali būti laikoma, kad juridinis asmuo atitinka 1 dalyje nurodytos išmokos gavimo sąlygas, visų pirma susijusias su 2 dalies b punkte nustatytos amžiaus ribos taikymu vienam ar keliems juridinio asmens veikloje dalyvaujantiems fiziniams asmenims.

         Pakeitimas 71

         Pasiūlymas dėl reglamento

         37 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                     37 straipsnis

                     37 straipsnis

                  Finansinės nuostatos

                  Finansinės nuostatos

                  1.   36 straipsnyje nurodytai išmokai finansuoti valstybės narės naudoja II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos
                        procentinę dalį
                     ,
                        kuri yra ne didesnė kaip
                      2 %
                        Iki 2013 m. rugpjūčio 1 d. jos praneša Komisijai apie numatomą minėtai išmokai finansuoti reikalingą procentinę dalį
                     .

                  1.   36 straipsnyje nurodytai išmokai finansuoti valstybės narės naudoja
                        2 %
                      II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos.

                        Kai apskaičiuota 36 straipsnyje nurodytai išmokai finansuoti reikalinga dalis yra mažesnė nei 2 %, valstybės narės gali paskirstyti likusią atitinkamą sumą, linijiniu būdu padidindamos nacionalinio rezervo teisių į išmokas vertę, pirmenybę teikdamos jauniesiems ir naujiesiems ūkininkams pagal 23 straipsnio 4 dalį.

                        Nukrypdamos nuo pirmos pastraipos, valstybės narės gali nuspręsti padidinti pirmoje pastraipoje nurodytą procentinį dydį, kad būtų galima teikti pirmenybę pasirinktiems paramos gavėjams nacionaliniu lygmeniu, remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais. Apie tokį sprendimą Komisijai pranešama anksčiau nei 2013 m. rugpjūčio 1 d.

                     Iki2016 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės gali persvarstyti savo numatomą procentinę dalį, kuri pradedama taikyti nuo 2017 m. sausio 1 d. Apie persvarstytą procentinę dalį jos praneša Komisijai iki 2016 m. rugpjūčio 1 d.

                     Ne vėliau kaip2016 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės gali persvarstyti
                        36 straipsnyje nurodytai išmokai finansuoti reikalingą
                      savo numatomą procentinę dalį, kuri pradedama taikyti nuo 2017 m. sausio 1 d. Apie persvarstytą procentinę dalį jos praneša Komisijai iki 2016 m. rugpjūčio 1 d.

                  2.   Nepažeisdamos pagal 1 dalį nustatytos didžiausios 2 % ribos, jei bendra konkrečiais metais valstybėje narėje prašoma išmokos suma viršija pagal 4 dalį nustatytą viršutinę ribą ir jei ta viršutinė riba sudaro mažiau kaip 2 % II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos, valstybės narės visoms išmokoms, kurios pagal 25 straipsnį turi būti skiriamos visiems ūkininkams, taiko linijinį mažinimą.

                  2.   Nepažeisdamos pagal 1 dalį nustatytos didžiausios 2 % ribos, jei bendra konkrečiais metais valstybėje narėje prašoma išmokos suma viršija pagal 4 dalį nustatytą viršutinę ribą ir jei ta viršutinė riba sudaro mažiau kaip 2 % II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos, valstybės narės visoms išmokoms, kurios pagal 25 straipsnį turi būti skiriamos visiems ūkininkams, taiko linijinį mažinimą.

                  3.   Jei bendra konkrečiais metais valstybėje narėje prašoma išmokos suma viršija pagal 4 dalį nustatytą viršutinę ribą ir jei ta viršutinė riba sudaro 2 % II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos, valstybės narės, siekdamos laikytis minėtos viršutinės ribos, pagal 36 straipsnį mokėtinoms sumoms taiko linijinį mažinimą.

                  3.   Jei bendra konkrečiais metais valstybėje narėje prašoma išmokos suma viršija pagal 4 dalį nustatytą viršutinę ribą ir jei ta viršutinė riba sudaro 2 % II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos, valstybės narės, siekdamos laikytis minėtos viršutinės ribos, pagal 36 straipsnį mokėtinoms sumoms taiko linijinį mažinimą.

                  4.   Remdamasi numatoma procentine dalimi, apie kurią valstybės narės praneša pagal 1 dalį, Komisija įgyvendinimo aktais kasmet nustato atitinkamą 36 straipsnyje nurodytą išmokai taikomą viršutinę ribą. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 56 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

                  4.   Remdamasi numatoma procentine dalimi, apie kurią valstybės narės praneša pagal 1 dalį, Komisija įgyvendinimo aktais kasmet nustato atitinkamą 36 straipsnyje nurodytą išmokai taikomą viršutinę ribą. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 56 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

         Pakeitimas 72

         Pasiūlymas dėl reglamento

         38 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  Susietoji parama gali būti teikiama
                        šiems
                      sektoriams ir gamybai:
                        grūdų, aliejinių kultūrų sėklų, baltyminių augalų, ankštinių javų, linų, kanapių, ryžių, riešutų, krakmolinių bulvių, pieno ir pieno produktų, sėklų, avienos ir ožkienos, galvijienos, alyvuogių aliejaus, šilkaverpių, sausųjų pašarų, apynių, cukrinių runkelių, cukranendrių ir cikorijų, vaisių ir daržovių, trumpos rotacijos želdinių.

                  Susietoji parama gali būti teikiama sektoriams ir gamybai,
                        nurodytiems Sutarties I priede, išskyrus žuvininkystės produktus.

         Pakeitimas 73

         Pasiūlymas dėl reglamento

         38 straipsnio 1 dalies antra a pastraipa (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        Susietosioms išmokoms skirti asignavimai pirmenybės tvarka turėtų būti paskirti gaminiams, kuriems pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 68, 101 ir 111 straipsnius 2010–2013 m. laikotarpiu buvo taikomos susietosios išmokos.

         Pakeitimas 74

         Pasiūlymas dėl reglamento

         38 straipsnio 3 a dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        3a.

                        Valstybės narės gali teikti susietąją paramą ūkininkams, kurie turėjo specialiąsias teises į išmokas 2010 m. pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 60 ir 65 straipsnius, nepriklausomai nuo bazinės išmokos, nurodytos šio reglamento 1 skyriaus III antraštinėje dalyje.

         Pakeitimas 75

         Pasiūlymas dėl reglamento

         38 straipsnio 3 b dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        3b.

                        Valstybės narės gali suteikti susietąją paramą gyvulius auginantiems ūkininkams, kuriems nepriklauso didžioji dalis jų ūkio žemės.

         Pakeitimas 76

         Pasiūlymas dėl reglamento

         38 straipsnio 3 c dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        3c.

                        Komisijai pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojimai nustatyti pereinamojo laikotarpio priemones, kurios turi būti taikomos šiems ūkininkams.

         Pakeitimas 77

         Pasiūlymas dėl reglamento

         38 straipsnio 4 dalies pirma a pastraipa (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, skirtos susietosios paramos dydis gali būti didesnis, nei ribinė parama, kurios reikia siekiant išlaikyti esamą gamybos lygį, su sąlyga, kad susietosios paramos tikslas
                      –
                        aplinkos apsauga. Atitinkama valstybė narė nustato tokią ribą, atsižvelgdama į nurodytus aplinkosauginius tikslus arba uždavinius. Apie šią nustatytą ribą pranešama Komisijai pagal 40 straipsnį ir ji patvirtinama pagal 41 straipsnį.

         Pakeitimas 78

         Pasiūlymas dėl reglamento

         39 straipsnio 1 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  1.   Savanoriškai susietajai paramai finansuoti valstybės narės iki metų, einančių prieš pirmuosius tokios paramos įgyvendinimo metus, rugpjūčio 1 d. gali nuspręsti panaudoti iki
                        5 %
                      II priede nustatytos savo metinės nacionalinės viršutinės ribos.

                  1.   Savanoriškai susietajai paramai finansuoti valstybės narės iki metų, einančių prieš pirmuosius tokios paramos įgyvendinimo metus, rugpjūčio 1 d. gali nuspręsti panaudoti iki
                        15 %
                      II priede nustatytos savo metinės nacionalinės viršutinės ribos.

         Pakeitimas 79

         Pasiūlymas dėl reglamento

         39 straipsnio 1 a dalis (nauja)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        1a.

                        1 dalyje minima nacionalinė viršutinė riba gali būti padidinama 3 % tose valstybėse narėse, kurios nusprendžia bent 3 % nuo jų nacionalinės viršutinės ribos, apibrėžtos II priede, panaudoti baltymingų augalų gamybai, minimai šiame skyriuje.

         Pakeitimas 80

         Pasiūlymas dėl reglamento

         39 straipsnio 2 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        2.

                        Nukrypdamos nuo 1 dalies, valstybės narės gali nuspręsti panaudoti iki 10 % II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos, jei:

                        Išbraukta.

                                    a)

                                    iki 2013 m. gruodžio 31 d. jos taikė vienkartinės išmokos už plotus schemą, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 73/2009 V antraštinėje dalyje, arba finansavo priemones pagal to reglamento 111 straipsnį, arba joms taikoma nukrypti leidžianti nuostata, numatyta 69 straipsnio 5 dalyje arba Maltos atveju– to reglamento 69 straipsnio 1 dalyje, ir (arba)

                                    b)

                                    jos bent vienerius 2010–2013 m. laikotarpio metus Reglamento (EB) Nr. 73/2009 III antraštinės dalies 2 skyriaus 2 skirsnyje nustatytoms priemonėms, to reglamento 68 straipsnio 1 dalies a punkto i–iv papunkčiuose ir 1 dalies b ir e punktuose numatytai paramai arba to reglamento IV antraštinės dalies 1 skyriaus, išskyrus 6 skirsnį, priemonėms finansuoti skyrė daugiau kaip 5 % tiesioginėms išmokoms, numatytoms Reglamento (EB) Nr. 73/2009 III, IV ir V antraštinėse dalyse, išskyrus IV antraštinės dalies 1 skyriaus 6 skirsnį, turimų lėšų sumos.

         Pakeitimas 82

         Pasiūlymas dėl reglamento

         39 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  4.   Iki2016 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės, vadovaudamosi 1
                        , 2 ir 3
                      dalimis, gali peržiūrėti savo sprendimą ir nuspręsti nuo 2017 m.:

                  4.   Ne vėliau kaip2016 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės, vadovaudamosi 1
                        ir 1a
                      dalimis, gali peržiūrėti savo sprendimą ir nuspręsti nuo 2017 m.:

         Pakeitimas 83

         Pasiūlymas dėl reglamento

         39 straipsnio 4 dalies a punktas

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                              a)

                              padidinti pagal 1
                                    ir 2
                                  dalis nustatytą procentinį dydį, atsižvelgdamos, jei taikoma, į tose dalyse nustatytas ribas ir, jei reikia, pakeisti paramos teikimo sąlygas;

                              a)

                              padidinti pagal 1
                                    ir 1a
                                  dalis nustatytą procentinį dydį, atsižvelgdamos, jei taikoma, į tose dalyse nustatytas ribas ir, jei reikia, pakeisti paramos teikimo sąlygas;

         Pakeitimas 84

         Pasiūlymas dėl reglamento

         39 straipsnio 5 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  5.   Remdamasi kiekvienos valstybės narės pagal 1–4 dalis priimtu sprendimu dėl naudotinos nacionalinių viršutinių ribų dalies,
                        Komisija įgyvendinimo aktais
                      kasmet
                        nustato atitinkamą paramos viršutinę ribą. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 56 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

                  5.   Remiantis kiekvienos valstybės narės pagal šio straipsnio 1,
                        1a ir
                      4 dalis priimtu sprendimu dėl naudotinos nacionalinių viršutinių ribų dalies,
                        Komisijai pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus ir
                      kasmet
                        nustatyti atitinkamas paramos viršutines ribas
                     .

         Pakeitimas 85

         Pasiūlymas dėl reglamento

         39 a straipsnis (naujas)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        39a straipsnis

                        Neprivalomoji papildoma nacionalinė parama

                        1.

                        Valstybės narės, nusprendusios taikyti neprivalomą susietąją paramą karvėms žindenėms, vadovaujantis 38 straipsniu gali suteikti papildomas nacionalines priemokas ūkininkams, skirtas papildyti tais pačiais metais jų gautą susietąją paramą.

                        2.

                        Valstybės narės informuoja ūkininkus apie šios papildomos nacionalinės paramos suteikimo sąlygas tuo pačiu metu ir vadovaujantis tokia pačia tvarka kaip ir informuojant apie susietąją paramą.

         Pakeitimas 86

         Pasiūlymas dėl reglamento

         41 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  1.
                        Komisija įgyvendinimo aktais tvirtina 39 straipsnio 3 dalyje arba, jei taikoma,
                      39 straipsnio 4 dalies a punkte nurodytą sprendimą, jei įrodomas vienas iš šių regiono arba sektoriaus poreikių:

                  1.
                        Komisijai pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus ir patvirtinti
                      39 straipsnio 4 dalies a punkte nurodytą sprendimą, jei įrodomas vienas iš šių regiono arba sektoriaus poreikių:

         Pakeitimas 87

         Pasiūlymas dėl reglamento

         47 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  47 straipsnis

                  47 straipsnis

                  Bendrosios taisyklės

                  Bendrosios taisyklės

                  1.   Ūkininkai, turintys 2014 m. jiems pagal 21 straipsnį skirtas teises į išmokas ir tenkinantys būtiniausius 10 straipsnio 1 dalyje numatytus reikalavimus,
                        gali pasirinkti
                      šioje antraštinėje dalyje nustatytomis sąlygomis
                        dalyvaut
                     i supaprastintoje schemoje (toliau – smulkiųjų ūkininkų schema).

                  1.
                        Valstybės narės gali sukurti supaprastintą smulkiųjų ūkininkų schemą, vadovaudamosi šioje antraštinėje dalyje nustatytomis sąlygomis. Jei valstybė narė taiko tokią schemą,
                      ūkininkai, turintys 2014 m. jiems pagal 21 straipsnį skirtas teises į išmokas ir tenkinantys būtiniausius 10 straipsnio 1 dalyje numatytus reikalavimus,
                        dalyvauja
                      šioje antraštinėje dalyje nustatytomis sąlygomis supaprastintoje schemoje (toliau – smulkiųjų ūkininkų schema).

                        Ūkininkai, turintys teises į išmokas, kurios yra mažesnės negu 1 500 EUR remiantis III ir IV antraštinėmis dalimis, automatiškai įtraukiami į tokių smulkiųjų ūkininkų schemą.

                  2.   Pagal smulkiųjų ūkininkų schemą skiriamos išmokos pakeičia pagal III ir IV antraštines dalis teiktinas išmokas.

                  2.   Pagal smulkiųjų ūkininkų schemą skiriamos išmokos pakeičia pagal III ir IV antraštines dalis teiktinas išmokas.

                  3.   Smulkiųjų ūkininkų schemoje dalyvaujantys ūkininkai atleidžiami nuo reikalavimo vykdyti III antraštinės dalies 2 skyriuje numatytą žemės ūkio veiklą.

                  3.   Smulkiųjų ūkininkų schemoje dalyvaujantys ūkininkai atleidžiami nuo reikalavimo vykdyti III antraštinės dalies 2 skyriuje numatytą žemės ūkio veiklą.

                  4.   Valstybės narės užtikrina, kad išmokos nebūtų skiriamos ūkininkams, jei nustatoma, kad nuo Komisijos pateikto šio reglamento pasiūlymo paskelbimo dienos jie padalija savo valdą vien tik siekdami pasinaudoti smulkiųjų ūkininkų schema. Tai taikoma ir ūkininkams, kurių valda yra šio padalijimo pasekmė.

                  4.   Valstybės narės užtikrina, kad išmokos nebūtų skiriamos ūkininkams, jei nustatoma, kad nuo Komisijos pateikto šio reglamento pasiūlymo paskelbimo dienos jie padalija savo valdą vien tik siekdami pasinaudoti smulkiųjų ūkininkų schema. Tai taikoma ir ūkininkams, kurių valda yra šio padalijimo pasekmė.

         Pakeitimas 88

         Pasiūlymas dėl reglamento

         48 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  48 straipsnis

                  48 straipsnis

                  Dalyvavimas

                  Dalyvavimas

                        Smulkiųjų ūkininkų schemoje norintys dalyvauti ūkininkai paraišką pateikia

                     iki2014 m. spalio 15 d.

                        Nacionalinės institucijos praneša Komisijai apie 47 straipsnio 1 dalyje nurodytus ūkininkus

                     ne vėliau kaip2014 m. spalio 15 d.

                  Ūkininkai,
                        nepateikę paraiškos dalyvauti smulkiųjų ūkininkų schemoje iki 2014 m. spalio 15 d.,
                      nusprendę
                        joje
                      nebedalyvauti po minėtos datos arba atrinkti paramai gauti pagal Reglamento (ES) Nr. […] [RDR] 20 straipsnio 1 dalies c punktą, nebetenka teisės dalyvauti toje schemoje.

                        47 straipsnio 1 dalyje nurodyti ūkininkai,
                      nusprendę
                        smulkiųjų ūkininkų schemoje
                      nebedalyvauti po minėtos datos arba atrinkti paramai gauti pagal Reglamento (ES) Nr. <…> [RDR] 20 straipsnio 1 dalies c punktą, nebetenka teisės dalyvauti toje schemoje.

         Pakeitimas 89

         Pasiūlymas dėl reglamento

         49 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  49 straipsnis

                  49 straipsnis

                  Išmokos suma

                  Išmokos suma

                  1.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į 2 ir 3 dalis, nustato vieną iš šių metinės išmokos pagal smulkiųjų ūkininkų schemą sumų:

                  1.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į 2 ir 3 dalis, nustato vieną iš šių metinės išmokos pagal smulkiųjų ūkininkų schemą sumų:

                              a)

                              sumą, neviršijančią
                                    15 %
                                  nacionalinio vienam paramos gavėjui tenkančios išmokos vidurkio,

                              a)

                              sumą, neviršijančią
                                    25 %
                                  nacionalinio vienam paramos gavėjui tenkančios išmokos vidurkio,

                              b)

                              sumą, kuri gaunama nacionalinį išmokos už hektarą vidurkį padauginus iš skaitmens, kuris atitinka hektarų skaičių, tačiau yra ne didesnis kaip
                                    trys.

                              b)

                              sumą, kuri gaunama nacionalinį išmokos už hektarą vidurkį padauginus iš skaitmens, kuris atitinka hektarų skaičių, tačiau yra ne didesnis kaip
                                    penki.

                        Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, valstybės narės gali nuspręsti, kad metinių išmokų suma turi būti tokia pati, kaip suma, kurią ūkininkai turi teisę gauti pagal 18, 29, 34, 36 ir 38 straipsnius tais metais, kai jie pirmą kartą naudojasi schema, bet ne didesnė kaip 1 500 EUR.

                  Pirmos pastraipos a punkte nurodytą nacionalinį vidurkį valstybės narės nustato vadovaudamosi II priede 2019 kalendoriniams metams nustatyta nacionaline viršutine riba ir ūkininkų, įgijusių teises į išmokas pagal 21 straipsnio 1 dalį, skaičiumi.

                  Pirmos pastraipos a punkte nurodytą nacionalinį vidurkį valstybės narės nustato vadovaudamosi II priede 2019 kalendoriniams metams nustatyta nacionaline viršutine riba ir ūkininkų, įgijusių teises į išmokas pagal 21 straipsnio 1 dalį, skaičiumi.

                  Pirmos pastraipos b punkte nurodytą nacionalinį vidurkį valstybės narės nustato vadovaudamosi II priede 2019 kalendoriniams metams nustatyta nacionaline viršutine riba ir reikalavimus atitinkančių hektarų, deklaruotų pagal 26 straipsnį 2014 m., skaičių.

                  Pirmos pastraipos b punkte nurodytą nacionalinį vidurkį valstybės narės nustato vadovaudamosi II priede 2019 kalendoriniams metams nustatyta nacionaline viršutine riba ir finansavimo reikalavimus atitinkančių hektarų, deklaruotų pagal 26 straipsnį 2014 m., skaičių.

                  2.   1 dalyje nurodyta suma neturi būti mažesnė kaip 500 EUR ir ne didesnė kaip
                        1 000 EUR
                     . Nepažeidžiant 51 straipsnio 1 dalies, jei taikant 1 dalį gaunama mažesnė kaip 500 EUR arba didesnė kaip
                        1 000 EUR
                      suma, ji padidinama suapvalinant iki mažiausios sumos arba atitinkamai sumažinama suapvalinant iki didžiausios sumos.

                  2.   1 dalyje nurodyta suma neturi būti mažesnė kaip 500 EUR ir ne didesnė kaip
                        1 500 EUR
                     . Nedarant poveikio 51 straipsnio 1 daliai, jei taikant 1 dalį gaunama mažesnė kaip 500 EUR arba didesnė kaip
                        1 500 EUR
                      suma, ji padidinama suapvalinant iki mažiausios sumos arba atitinkamai sumažinama suapvalinant iki didžiausios sumos.

                  3.   Nukrypstant nuo 2 dalies, Kroatijoje, Kipre ir Maltoje gali būti nustatyta mažesnė kaip 500 EUR, bet ne mažesnė kaip 200 EUR 1 dalyje nurodytos sumos vertė.

                  3.   Nukrypstant nuo 2 dalies, Kroatijoje, Kipre ir Maltoje gali būti nustatyta mažesnė kaip 500 EUR, bet ne mažesnė kaip 200 EUR 1 dalyje nurodytos sumos vertė.

         Pakeitimas 90

         Pasiūlymas dėl reglamento

         51 straipsnis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  51 straipsnis

                  51 straipsnis

                  Finansinės nuostatos

                  Finansinės nuostatos

                  1.   Siekdamos finansuoti šioje antraštinėje dalyje nurodytą išmoką, valstybės narės iš bendros atitinkamoms išmokoms turimos sumos atima sumą, atitinkančią sumą, kurią smulkieji ūkininkai turėtų teisę gauti kaip III antraštinės dalis 1 skyriuje nurodytą bazinę išmoką, kaip III antraštinės dalies 2 skyriuje nurodytą išmoką už klimatui ir aplikai naudingą žemės ūkio veiklą, ir, jei taikoma, kaip III antraštinės dalies 3 skyriuje nurodytą išmoką už vietoves, kuriose esama gamtinių kliūčių, III antraštinės dalies 4 skyriuje nurodytą išmoką jauniesiems ūkininkams ir IV antraštinėje dalyje nurodytą susietąją paramą.

                  1.   Siekdamos finansuoti šioje antraštinėje dalyje nurodytą išmoką, valstybės narės iš bendros atitinkamoms išmokoms turimos sumos atima sumą, atitinkančią sumą, kurią smulkieji ūkininkai turėtų teisę gauti kaip III antraštinės dalis 1 skyriuje nurodytą bazinę išmoką, kaip III antraštinės dalies 2 skyriuje nurodytą išmoką už klimatui ir aplikai naudingą žemės ūkio veiklą, ir, jei taikoma, kaip III antraštinės dalies 3 skyriuje nurodytą išmoką už vietoves, kuriose esama gamtinių kliūčių, III antraštinės dalies 4 skyriuje nurodytą išmoką jauniesiems ūkininkams ir IV antraštinėje dalyje nurodytą susietąją paramą.

                  Visų išmokų, kurios turi būti skiriamos pagal smulkiųjų ūkininkų schemą, sumos ir bendros pagal pirmą pastraipą finansuojamos sumos skirtumas padengiamas visoms pagal 25 straipsnį skirtinoms išmokoms taikant linijinį mažinimą.

                  Visų išmokų, kurios turi būti skiriamos pagal smulkiųjų ūkininkų schemą, sumos ir bendros pagal pirmą pastraipą finansuojamos sumos skirtumas padengiamas visoms pagal 25 straipsnį skirtinoms išmokoms taikant linijinį mažinimą.

                        Valstybės narės, kurios pasinaudoja 20 straipsnio 1 dalyje numatyta pasirinkimo teise, gali regiono lygmeniu taikyti skirtingas mažinimo normas.

                  Veiksniai, kuriais remiantis nustatomos pirmoje pastraipoje nurodytos sumos, turi išlikti nepakitę visą ūkininko dalyvavimo schemoje laikotarpį.

                  Veiksniai, kuriais remiantis nustatomos pirmoje pastraipoje nurodytos sumos, turi išlikti nepakitę visą ūkininko dalyvavimo schemoje laikotarpį.

                  2.   Jei bendra pagal smulkiųjų ūkininkų schemą skirtinų išmokų suma sudaro daugiau kaip
                        10 %
                      II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos, valstybės narės, siekdamos laikytis to procentinio dydžio, pagal šią antraštinę dalį mokėtinoms sumoms taiko linijinį mažinimą.

                  2.   Jei bendra pagal smulkiųjų ūkininkų schemą skirtinų išmokų suma sudaro daugiau kaip
                        15 %
                      II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos, valstybės narės, siekdamos laikytis to procentinio dydžio, pagal šią antraštinę dalį mokėtinoms sumoms taiko linijinį mažinimą.

         Pakeitimas 91

         Pasiūlymas dėl reglamento

         53 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    da)

                                    praneštinos informacijos tvarkymo tvarką ir su pranešimų turiniu, forma, pateikimo laiku, dažnumu ir galutiniais terminais susijusias taisykles,

         Pakeitimas 92

         Pasiūlymas dėl reglamento

         53 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos b punktas

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                                    b)

                                    praneštinos informacijos tvarkymo tvarką ir su pranešimų turiniu, forma, pateikimo laiku, dažnumu ir galutiniais terminais susijusias taisykles,

                        Išbraukta.

         Pakeitimas 93

         Pasiūlymas dėl reglamento

         54 straipsnio 1 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  1.   Komisija
                        įgyvendinimo aktais priima priemones, kurios yra būtinos ir pateisinamos
                      ekstremaliosios situacijos atveju siekiant išspręsti konkrečias problemas.
                        Tokiomis priemonėmis
                      galima nukrypti nuo šio reglamento nuostatų, tačiau tik tiek ir tokiam laikui, kiek tikrai būtina.
                        Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 56 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

                  1.
                        Komisijai pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojimai

                        priimti deleguotuosius aktus, kurie yra būtini ir pateisinami
                      ekstremaliosios situacijos atveju siekiant išspręsti konkrečias problemas.
                        Tokiais deleguotaisiais aktais
                      galima nukrypti nuo tam tikrų šio reglamento nuostatų, tačiau tik tiek ir tokiam laikotarpiui, kiek tai yra griežtai būtina.

         Pakeitimas 94

         Pasiūlymas dėl reglamento

         54 straipsnio 2 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  2.
                        Kai tai būtina dėl tinkamai pagrįstų neišvengiamų skubos priežasčių, susijusių su 1 dalyje nurodytomis priemonėmis, Komisija pagal 56 straipsnio 3 dalyje nurodytą procedūrą priima nedelsiant taikomus įgyvendinimo aktus.

                  2.
                        Kai dėl 1 dalyje nurodytų priemonių yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šią dalį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 55 a straipsnyje numatyta procedūra.

         Pakeitimas 95

         Pasiūlymas dėl reglamento

         55 straipsnio 2 dalis

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                  2.
                        Šiame reglamente
                      nurodyti
                        deleguotieji
                      įgaliojimai
                        suteikiami Komisijai neribotam laikui
                      nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

                  2.   .<…>… straipsniuose nurodyti įgaliojimai
                        priimti deleguotuosius aktus
                      Komisijai suteikiami
                        penkerių metų laikotarpiui
                      nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
                        Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

         Pakeitimas 96

         Pasiūlymas dėl reglamento

         55 a straipsnis (naujas)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        55a straipsnis

                        Skubos procedūra

                        1.

                        Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

                        2.

                        Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 55 straipsnio 5 dalyje nurodytos procedūros gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi pranešima apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą nedelsdama panaikina aktą.

         Pakeitimas 97

         Pasiūlymas dėl reglamento

         58 a straipsnis (naujas)

                     Komisijos siūlomas tekstas

                     Pakeitimas

                        58a straipsnis

                        Ataskaitų teikimas

                        Ne vėliau kaip 2017 m. kovo 1 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą ir, prireikus, prideda atitinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

         Pakeitimas 98

         Pasiūlymas dėl reglamento

         II priedas

         Komisijos siūlomas tekstas

                        Kalendoriniai metai 2014 m.

                     2015 m. 2016 m. 2017 m. 2018 m.

                     2014

                     2015

                     2016

                     2017

                     2018

                     2019 m. ir vėlesni metai

                  Belgija

                        553 521

                        544 065

                        534 632

                        525 205

                        525 205

                        525 205

                  Bulgarija

                        655 661

                        737 164

                        810 525

                        812 106

                        812 106

                        812 106

                  Čekija

                        892 698

                        891 875

                        891 059

                        890 229

                        890 229

                        890 229

                  Danija

                        942 931

                        931 719

                        920 534

                        909 353

                        909 353

                        909 353

                  Vokietija

                        5 275 876

                        5 236 176

                        5 196 585

                        5 156 970

                        5 156 970

                        5 156 970

                  Estija

                        108 781

                        117 453

                        126 110

                        134 749

                        134 749

                        134 749

                  Airija

                        1 240 652

                        1 239 027

                        1 237 413

                        1 235 779

                        1 235 779

                        1 235 779

                  Graikija

                        2 099 920

                        2 071 481

                        2 043 111

                        2 014 751

                        2 014 751

                        2 014 751

                  Ispanija

                        4 934 910

                        4 950 726

                        4 966 546

                        4 988 380

                        4 988 380

                        4 988 380

                  Prancūzija

                        7 732 611

                        7 694 854

                        7 657 219

                        7 619 511

                        7 619 511

                        7 619 511

                  Kroatija “

                        111 900

                        130 550

                        149 200

                        186 500

                        223 800

                        261 100

                  Italija

                        4 023 865

                        3 963 007

                        3 902 289

                        3 841 609

                        3 841 609

                        3 841 609

                  Kipras

                        52 273

                        51 611

                        50 950

                        50 290

                        50 290

                        50 290

                  Latvija

                        163 261

                        181 594

                        199 895

                        218 159

                        218 159

                        218 159

                  Lietuva

                        396 499

                        417 127

                        437 720

                        458 267

                        458 267

                        458 267

                  Liuksemburgas

                        34 313

                        34 250

                        34 187

                        34 123

                        34 123

                        34 123

                  Vengrija

                        1 298 104

                        1 296 907

                        1 295 721

                        1 294 513

                        1 294 513

                        1 294 513

                  Malta

                        5 316

                        5 183

                        5 050

                        4 917

                        4 917

                        4 917

                  Nyderlandai

                        806 975

                        792 131

                        777 320

                        762 521

                        762 521

                        762 521

                  Austrija

                        707 503

                        706 850

                        706 204

                        705 546

                        705 546

                        705 546

                  Lenkija

                        3 038 969

                        3 066 519

                        3 094 039

                        3 121 451

                        3 121 451

                        3 121 451

                  Portugalija

                        573 046

                        585 655

                        598 245

                        610 800

                        610 800

                        610 800

                  Rumunija

                        1 472 005

                        1 692 450

                        1 895 075

                        1 939 357

                        1 939 357

                        1 939 357

                  Slovėnija

                        141 585

                        140 420

                        139 258

                        138 096

                        138 096

                        138 096

                  Slovakija

                        386 744

                        391 862

                        396 973

                        402 067

                        402 067

                        402 067

                  Suomija

                        533 932

                        534 315

                        534 700

                        535 075

                        535 075

                        535 075

                  Švedija

                        710 853

                        711 798

                        712 747

                        713 681

                        713 681

                        713 681

                  Jungtinė Karalystė

                        3 624 384

                        3 637 210

                        3 650 038

                        3 662 774

                        3 662 774

                        3 662 774

         Pakeitimas

                  2014

                  2015

                  2016

                  2017

                  2018

                  2019 m.
                        ir vėlesni metai

                  Belgija

                        554 701

                        548 646

                        542 261

                        535 640

                        535 640

                        535 640

                  Bulgarija

                        657 571

                        735 055

                        805 495

                        814 887

                        814 887

                        814 887

                  Čekija

                        891 307

                        892 742

                        893 686

                        894 054

                        894 054

                        894 054

                  Danija

                        940 086

                        929 824

                        919 002

                        907 781

                        907 781

                        907 781

                  Vokietija

                        5 237 224

                        5 180 053

                        5 119 764

                        5 057 253

                        5 057 253

                        5 057 253

                  Estija

                        113 168

                        125 179

                        137 189

                        149 199

                        149 199

                        149 199

                  Airija

                        1 236 214

                        1 235 165

                        1 233 425

                        1 230 939

                        1 230 939

                        1 230 939

                  Graikija

                        2 098 834

                        2 075 923

                        2 051 762

                        2 026 710

                        2 026 710

                        2 026 710

                  Ispanija

                        4 939 152

                        4 957 834

                        4 973 833

                        4 986 451

                        4 986 451

                        4 986 451

                  Prancūzija

                        7 655 794

                        7 572 222

                        7 484 090

                        7 392 712

                        7 392 712

                        7 392 712

                  Kroatija “

                        111 900

                        130 550

                        149 200

                        186 500

                        223 800

                        261 100

                  Italija

                        4 024 567

                        3 980 634

                        3 934 305

                        3 886 268

                        3 886 268

                        3 886 268

                  Kipras

                        52 155

                        51 585

                        50 985

                        50 362

                        50 362

                        50 362

                  Latvija

                        176 500

                        206 565

                        236 630

                        266 695

                        266 695

                        266 695

                  Lietuva

                        402 952

                        426 070

                        449 189

                        472 307

                        472 307

                        472 307

                  Liuksemburgas

                        33 943

                        33 652

                        33 341

                        33 015

                        33 015

                        33 015

                  Vengrija

                        1 295 776

                        1 297 535

                        1 298 579

                        1 298 791

                        1 298 791

                        1 298 791

                  Malta

                        5 365

                        5 306

                        5 244

                        5 180

                        5 180

                        5 180

                  Nyderlandai

                        809 722

                        800 883

                        791 561

                        781 897

                        781 897

                        781 897

                  Austrija

                        706 071

                        706 852

                        707 242

                        707 183

                        707 183

                        707 183

                  Lenkija

                        3 079 652

                        3 115 887

                        3 152 121

                        3 188 356

                        3 188 356

                        3 188 356

                  Portugalija

                        582 466

                        598 550

                        614 635

                        630 719

                        630 719

                        630 719

                  Rumunija

                        1 485 801

                        1 707 131

                        1 928 460

                        2 002 237

                        2 002 237

                        2 002 237

                  Slovėnija

                        140 646

                        139 110

                        137 491

                        135 812

                        135 812

                        135 812

                  Slovakija

                        391 608

                        397 576

                        403 543

                        409 511

                        409 511

                        409 511

                  Suomija

                        533 451

                        535 518

                        537 295

                        538 706

                        538 706

                        538 706

                  Švedija

                        709 922

                        712 820

                        715 333

                        717 357

                        717 357

                        717 357

                  Jungtinė Karalystė

                        3 652 541

                        3 655 113

                        3 657 684

                        3 660 255

                        3 660 255

                        3 660 255