title: 2017 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/2307 dėl Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimo dėl prekybos ekologiškais produktais sudarymo

text:
14.12.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 331/1

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2017/2307
   2017 m. spalio 9 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimo dėl prekybos ekologiškais produktais sudarymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunkčiu ir 7 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),
   kadangi:

               (1)

               vadovaujantis Tarybos sprendimu (ES) 2017/436 (2) Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimas dėl prekybos ekologiškais produktais (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 2017 m. balandžio 27 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas;

               (2)

               Susitarime Sąjunga ir Čilės Respublika pripažįsta atitinkamų viena kitos ekologinės gamybos taisyklių ir kontrolės sistemų, taikomų ekologiškiems produktams, lygiavertiškumą;

               (3)

               Susitarimu siekiama skatinti prekybą ekologiškais produktais, padėti vystyti ir plėsti Sąjungos ir Čilės Respublikos ekologinės gamybos sektorių ir pasiekti aukštą ekologinės gamybos principų laikymosi, kontrolės sistemų garantijos ir ekologiškų produktų atitikties reikalavimams lygį. Juo taip pat siekiama pagerinti atitinkamų Sąjungos ir Čilės Respublikos ekologinių logotipų apsaugą ir stiprinti Susitarimo Šalių bendradarbiavimą su ekologine gamyba susijusiais reguliavimo klausimais;

               (4)

               Jungtinis ekologiškų produktų komitetas (toliau – Jungtinis komitetas), įsteigtas pagal Susitarimo 8 straipsnio 1 dalį, nagrinėja tam tikrus Susitarimo įgyvendinimo aspektus. Visų pirma, Jungtinis komitetas turi teisę iš dalies keisti Susitarimo I ir II prieduose išvardytų produktų sąrašus. Įgaliojimai atstovauti Sąjungai Jungtiniame komitete turėtų būti suteikti Komisijai;

               (5)

               Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai Sąjungos vardu tvirtinti Susitarimo I ir II prieduose išvardytų produktų sąrašų pakeitimus, su sąlyga, kad ji informuos valstybių narių atstovus apie pakeitimus, kuriuos ketina patvirtinti Jungtiniame komitete, ir pateiks valstybių narių atstovams visą susijusią informaciją, kuria remdamasi padarė išvadą, kad lygiavertiškumas gali būti pripažintas;

               (6)

               be to, siekiant laiku reaguoti į atvejus, kai lygiavertiškumo sąlygos nebevykdomos, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai vienašališkai sustabdyti lygiavertiškumo pripažinimą, su sąlyga, kad prieš tai ji informuos valstybių narių atstovus;

               (7)

               tokiais atvejais, kai valstybių narių atstovai, sudarantys blokuojančią mažumą, prieštarauja Komisijos išdėstytai pozicijai, Komisijai turėtų būti neleidžiama nei patvirtinti I ir II prieduose išvardytų produktų sąrašų pakeitimų, nei sustabdyti lygiavertiškumo pripažinimo. Tokiais atvejais Komisija turėtų pateikti Tarybos sprendimo pasiūlymą, remdamasi Sutarties 218 straipsnio 9 dalimi;

               (8)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimas dėl prekybos ekologiškais produktais.
   2.   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo (3) 15 straipsnio pirmoje pastraipoje numatytą pranešimą.
   3 straipsnis
   Komisija atstovauja Sąjungai Jungtiniame komitete.
   4 straipsnis
   Komisija Sąjungos vardu tvirtina Susitarimo I ir II prieduose išvardytų produktų sąrašų pakeitimus, padarytus pagal Susitarimo 8 straipsnio 3 dalies b punktą.
   Prieš tvirtindama tokius pakeitimus, Komisija informuoja valstybių narių atstovus apie būsimą Sąjungos poziciją, pateikdama informacinį dokumentą, kuriame išdėstyti lygiavertiškumo vertinimo, atlikto remiantis nauju arba atnaujintu I arba II priede išvardytų produktų sąrašu, rezultatai, įskaitant:

               a)

               atitinkamų produktų sąrašą, kartu nurodant tikėtinus eksporto į Sąjungą kiekius;

               b)

               atitinkamiems produktams Čilės Respublikoje taikomas gamybos taisykles, kartu nurodant, kaip buvo pašalinti esminiai skirtumai palyginti su atitinkamomis Sąjungos nuostatomis, jei jų buvo;

               c)

               kai tinkama, naują arba atnaujintą atitinkamiems produktams taikomą kontrolės sistemą, kartu nurodant, kaip buvo pašalinti esminiai skirtumai palyginti su atitinkamomis Sąjungos nuostatomis, jei jų buvo;

               d)

               visą kitą, Komisijos nuomone, svarbią informaciją.

         Jeigu valstybių narių atstovai, sudarantys blokuojančią mažumą, kaip numatyta Sutarties 238 straipsnio 3 dalies a punkto antroje pastraipoje, pareiškia prieštaravimą, Komisija pateikia pasiūlymą, remdamasi Sutarties 218 straipsnio 9 dalimi.
   5 straipsnis
   Sąjungos sprendimą, vadovaujantis Susitarimo 3 straipsnio 4 ir 5 dalimis, vienašališkai sustabdyti Susitarimo IV priede išvardytų įstatymų ir kitų teisės aktų, įskaitant tų įstatymų ir kitų teisės aktų atnaujintas ir suvestines redakcijas, kaip nurodyta Susitarimo V priede, lygiavertiškumo pripažinimą priima Komisija.
   Prieš priimdama tokį sprendimą, Komisija informuoja valstybių narių atstovus šio sprendimo 4 straipsnyje nustatyta tvarka.
   6 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja 2018 m. sausio 1 d.

      Priimta Liuksemburge 2017 m. spalio 9 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         S. KIISLER

      (1)  2017 m. rugsėjo 14 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  2017 m. kovo 6 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/436 dėl Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimo dėl prekybos ekologiškais produktais pasirašymo Europos Sąjungos vardu (OL L 67, 2017 3 14, p. 33).

      (3)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.


title: 2016 m. rugpjūčio 9 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/2351 dėl baudos Ispanijai skyrimo už tai, kad nesiėmė veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti

text:
16.12.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 336/27

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2017/2351
   2016 m. rugpjūčio 9 d.
   dėl baudos Ispanijai skyrimo už tai, kad nesiėmė veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (1), ypač į jo 6 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2016 m. liepos 12 d. priimtu sprendimu Taryba pagal Sutarties 126 straipsnio 8 dalį nustatė, kad Ispanija nesiėmė veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti, kaip nurodyta 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijoje, pateiktoje pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį;

               (2)

               Tarybai 2016 m. liepos 12 d. priėmus sprendimą, kad Ispanija nesiėmė veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti, Komisija Tarybai turėtų rekomenduoti skirti baudą;

               (3)

               iš principo Ispanijai skiriama bauda turėtų sudaryti 0,2 % ankstesnių metų jos BVP, tačiau baudos dydis gali būti sumažintas arba bauda panaikinta remiantis išimtinėmis ekonominėmis aplinkybėmis arba tinkamai pagrįstu susijusios valstybės narės prašymu;

               (4)

               2015 m. Ispanijos BVP buvo 1 081,19 mlrd. EUR ir 0,2 % to BVP sudaro 2 162,38 mln. EUR;

               (5)

               pagal Reglamento (ES) Nr. 1173/2011 2 straipsnio 3 punktą „išimtinės ekonominės aplinkybės“ – tai aplinkybės, kai pamatinę vertę viršijantis valdžios sektoriaus biudžeto deficitas yra laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta Sutarties 126 straipsnio 2 dalies a punkto antroje įtraukoje ir nurodyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 (2). Pagal pastarąjį reglamentą toks deficito perviršis laikomas išimtiniu, kai jis susidaro: i) dėl neįprasto įvykio, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba ii) kai jis atsiranda dėl didelio ekonomikos nuosmukio, tai yra, neigiamo metinio BVP augimo rodiklio arba dėl susikaupusio produkcijos sumažėjimo užsitęsusiu labai lėto metinio BVP augimo, palyginti su augimo potencialu, laikotarpiu;

               (6)

               įvertinus pirmiau minėtų sąlygų pritaikymą Ispanijai, galima daryti tokias išvadas:

                           —

                           po dešimties iš eilės ėjusių neigiamo realiojo BVP augimo ketvirčių Ispanijos ekonomika vėl pradėjo augti trečiąjį 2013 m. ketvirtį. Realiojo BVP augimas pasiekė 1,4 % 2014 m. ir paspartėjo iki 3,2 % 2015 m. Pagal atnaujintą Komisijos 2016 m. pavasario prognozę numatoma, kad 2016 m. realiojo BVP augimas pasieks 2,9 %. Šis dydis padidintas 0,3 procentinio punkto, palyginti su Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, o tai nulėmė didesnis, nei buvo numatoma, viešasis ir privatusis vartojimas pirmąjį metų ketvirtį. Taigi, laikotarpiu, kurį apima 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacija (t. y. 2013–2016 m.), didelio ekonomikos nuosmukio nebuvo,

                           —

                           be to, 2013–2016 m. laikotarpiu neįvyko jokių neįprastų įvykių, kurių Vyriausybė negalėtų kontroliuoti ir kurie darytų didelį poveikį viešiesiems finansams. Nors infliacija Ispanijoje netikėtai buvo nedidelė, o 2014 m. net neigiama, jos poveikis viešiesiems finansams nebuvo didelis, nes jį iš esmės atsvėrė didesnis, nei tikėtasi, realiojo BVP augimas, greitas darbo vietų kūrimas ir augimo struktūra, kuriai būdingos didelės mokestinės pajamos, palankios deficito mažinimui;

               (7)

               todėl išimtinių ekonominių aplinkybių, kurios suteiktų pagrindą sumažinti baudos sumą, nėra;

               (8)

               2016 m. liepos 13 d. Ispanija pateikė Komisijai pagrįstą prašymą Tarybai rekomenduoti skirti nulinio dydžio baudą. Savo prašymui pagrįsti Ispanija pateikė tokias priežastis:
               Ispanija primena savo svarbius laimėjimus, pasiektus įgyvendinant didelio masto reformų darbotvarkę nepaisant labai sudėtingų ekonominių aplinkybių, kurie turėjo lemiamos reikšmės palaikant tvirtą ekonominės veiklos atsigavimą ir darbo vietų kūrimą, taip pat susikaupusio disbalanso naikinimą. Be to, ji taip pat akcentuoja dideles fiskalines pastangas, įdėtas po krizės, ir neigiamą mažos ir net neigiamos infliacijos poveikį fiskalinio koregavimo procesui ir visai ekonomikai. Taip pat iškelta klausimų dėl metodikos, susijusių su tariamu dabartinės metodikos nepajėgumu įvertinti atitiktį Stabilumo ir augimo paktui siekiant Ispanijos atveju atsižvelgti į netikėtą neigiamą infliaciją arba tiksliai įvertinti potencialų BVP augimą. Galiausiai ji praneša apie priemones ir įsipareigojimus, kurių imtasi valdžios sektoriaus deficitui mažinti 2016 m., ir patvirtina įsipareigojimą perviršinį deficitą panaikinti iki 2017 m.;

               (9)

               įvertinus pirmiau minėtus argumentus galima daryti toliau pateikiamas išvadas;

               (10)

               per keletą pastarųjų metų Ispanijos ekonomika iš esmės pasikeitė, be kita ko, dėl reformų, kurių imtasi sudėtingoje ekonominėje aplinkoje ir kurios padėjo sumažinti esamą nelankstumą darbo ir produktų rinkose. Patikimas ekonomikos atsigavimo pagrindas sukurtas 2014 m. pradžioje sėkmingai užbaigus finansinės pagalbos programą Ispanijos finansų įstaigoms rekapitalizuoti ir kartu ėmusis svarbių struktūrinių reformų. Be to, užbaigusi programą Ispanija ir toliau įgyvendino struktūrines reformas, įskaitant nemokumo sistemos reformą, bankų sektoriaus restruktūrizavimo užbaigimą, viešojo administravimo reformą ir nepriklausomos fiskalinės tarybos sukūrimą. Kartu su pinigų politika ir tvirtesne euro zonos valdymo sistema tai padėjo susigrąžinti kapitalo srautus į šalį ir pagerino finansines sąlygas. Antrąjį 2013 m. pusmetį atsigavus augimui, pajudėjo vidaus ir išorės perbalansavimas, kurį taip pat palaikė reformų paskatintas konkurencingumo augimas. Ekonomikai atsigaunant ryžtingai kuriamos darbo vietos, o prie to prisideda tolesnis darbo užmokesčio augimo ribojimas ir darbo rinkos reformų poveikis. Nepaisant vykstančio ekonomikos perbalansavimo, tebereikia spręsti svarbius uždavinius, nes vis dar didelė privačiojo ir viešojo sektorių skola, kurią rodo labai dideli grynieji išorės įsipareigojimai, Ispanijai kelia riziką, susijusią su rinkos nuotaikų pokyčiais, o vis dar didelis nedarbas stabdo ekonominį koregavimą;

               (11)

               nors Ispanija nesiėmė veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti laikydamasi 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijos, reikėtų pripažinti, kad Ispanija 2012 m. ir mažesniu mastu 2013 m. biudžetuose jau ėmėsi didelių fiskalinių pastangų perviršiniam deficitui panaikinti. Įgyvendinus šias esmines fiskalines struktūrines pastangas ir susidarius sunkioms ekonominėms sąlygoms, turėjusioms neigiamos įtakos socialinei sanglaudai, atsirado nenoras tęsti konsolidavimą, kuris pabrėžtas 2016 m. liepos 12 d. Tarybos sprendime. Nepaisant tvirto ekonomikos atsigavimo nuo trečiojo 2013 m. ketvirčio, iš tikrųjų laikotarpiu, kurį apima paskutinė Tarybos rekomendacija, Ispanijoje vis susidarydavo nepalankios ekonominės sąlygos. Gamybos apimties atotrūkis 2013 m. pasiekė – 8,5 % potencialiojo BVP ir, nors greitai gerėjo, 2015 m. vis dar buvo iš esmės neigiamas, t. y. – 4,0 %. Nedarbo lygis aukščiausią tašką, t. y. 26,1 %, pasiekė 2013 m., po krizės paaštrėjo socialinė atskirtis ir nelygybė, o bendra asmenų, kuriems gresia skurdo ar socialinės atskirties rizika, dalis 2014 m. sudarė 29,2 % – tai vienas iš didžiausių rodiklių Sąjungoje;

               (12)

               šiomis aplinkybėmis, nors kai kurios priemonės, kurių imtasi per keletą pastarųjų metų, turėjo neigiamą tiesioginį poveikį viešiesiems finansams, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu jos gali prisidėti prie augimo ir užimtumo, o kartu ir prie viešųjų finansų tvarumo. Atleidimas nuo socialinio draudimo įmokų ir jų sumažinimas prisidėjo prie ilgalaikio valdžios sektoriaus deficito, bet tam tikru mastu palaikė socialinę sanglaudą, nes buvo orientuotas į mažas pajamas gaunančius asmenis, žemesnės kvalifikacijos darbuotojus ir naujas nuolatines sutartis sudariusius darbuotojus. 2014 m. pabaigoje priimtomis mokesčių reformomis, nors joms ir skirtas per mažas finansavimas, siekiama mokesčių struktūrą padaryti palankesnę augimui, taip pat pagerinti mokesčių valdymą ir teisingumą;

               (13)

               sveikintina, kad 2016 m. Ispanijos Laikinoji Vyriausybė ėmėsi deficito mažinimo priemonių laikydamasi 2016 m. kovo 9 d. Komisijos rekomendacijos dėl priemonių, kurių turi imtis Ispanija, siekdama laiku panaikinti perviršinį deficitą. Konkrečiai, siekdama įgyvendinti vietos teisės aktų nuostatas, kuriomis užtikrinamas regioninės valdžios fiskalinės drausmės vykdymas, balandžio 6 d. Vyriausybė pareikalavo, kad 12 regioninės valdžios institucijų patvirtintų biudžeto asignavimų sumažinimą siekiant užtikrinti 2016 m. jų deficito tikslų laikymąsi. Nors iki šiol tų valdžios institucijų priimto 2016 m. išlaidų sumažinimo suma kur kas mažesnė už 2016 m. stabilumo programoje nurodytą numatomą sumą, Ispanijos centrinė valdžia patvirtino maždaug 0,2 % BVP dydžio biudžeto asignavimų sumažinimą. Liepos 13 d. Ispanijos Laikinoji Vyriausybė pranešė apie savo įsipareigojimą įgyvendinti papildomas pageidautinas deficito mažinimo priemones. Pajamų srityje numatyta, kad įmonių pelno mokesčio įstatymo pakeitimais, kurie bus priimti, kai tik bus suformuota nauja Vyriausybė, bus atsvertas maždaug 0,5 % BVP pajamų praradimas, numatomas 2016 m. dėl įmonių pelno mokesčio dalinių mokėjimų (isp. pagos fraccionados) reglamentavimo pokyčių, siekiant užtikrinti, kad įmonių pelno mokesčio pajamos pasiektų 2016 m. stabilumo programoje numatytą lygį. Išlaidų srityje centrinės valdžios finansinių metų pabaigos datos paankstinimas, dėl kurio teisės aktas priimtas liepos 14 d., gali padėti apriboti išlaidų pokyčius antrąjį 2016 m. pusmetį. Vis dėlto kyla nemaža šių priemonių įgyvendinimo rizika, visų pirma susijusi su tuo, ar Parlamentas laiku priims reikiamus įmonių pelno mokesčio įstatymo pakeitimus ir ar jų užteks numatomam įmonių pelno mokesčio pajamų trūkumui atsverti. Be to, Vyriausybė įsipareigojo imtis papildomų mokestinio sukčiavimo prevencijos priemonių;

               (14)

               Ispanijos pagrįstame prašyme Komisijai taip pat akcentuojamas neigiamas mažos ir net neigiamos infliacijos poveikis fiskalinio koregavimo procesui ir visai ekonomikai. Kaip teigta ir 2016 m. liepos 12 d. Tarybos sprendime, 2013–2015 m. infliacija Ispanijoje (kuri vertinama pagal BVP defliatorių) iš tiesų buvo gerokai mažesnė už pateiktąją pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta rekomendacija (2014 m. ji net buvo neigiama, t. y. – 0,4 %). Tačiau mažos ar net neigiamos infliacijos neigiamą poveikį Ispanijos fiskaliniams rezultatams iš esmės atsvėrė didesnis, nei numatyta, realiojo BVP augimas;

               (15)

               Ispanija taip pat kelia klausimų dėl metodikos, susijusių su tariamu dabartinės veiksmingų priemonių vertinimo metodikos nepajėgumu įvertinti atitiktį Stabilumo ir augimo paktui siekiant Ispanijos atveju atsižvelgti į netikėtą neigiamą infliaciją arba tiksliai įvertinti potencialų BVP augimą. Kiek tai susiję su Ispanijoje įgyvendintų struktūrinių pastangų galimu nuvertinimu, reikėtų turėti omenyje, kad vertindama potencialų augimą Komisija taiko bendrai sutartą ir Tarybos patvirtintą gamybos funkcijos metodiką. Kiek tai susiję su neigiamos infliacijos poveikiu, Komisija savo analitiniame darbe pripažįsta, kad sutarta fiskalinės priežiūros metodika, remiantis nominaliojo balanso duomenų korekcija pagal potencialios gamybos apimties įverčius, esant neigiamos infliacijos sukrėtimui gali lemti struktūrinių pastangų nuvertinimą. Tačiau šį metodą papildo fiskalinių pastangų vertinimo iš apačios į viršų priemonė, pagal kurią vertinama, ar pasiekti išlaidų tikslai ir įgyvendintos planuotos diskrecinės pajamų srities priemonės. Priešingai nei vertinant struktūrinio balanso pokytį, pagal šią vertinimo iš apačios į viršų priemonę tikėtina fiskalines pastangas po dezinfliacijos sukrėtimo pervertinti. Ispanijos atveju ir naudota tokio vertinimo iš apačios į viršų metodika rodo, kad 2013–2015 m. sukauptų pastangų nebuvo, palyginti su rekomenduotu 3,0 % BVP sukauptų struktūrinių pastangų dydžiu;

               (16)

               atsižvelgiant į Ispanijos pagrįstą prašymą ir anksčiau išdėstytus argumentus, visų pirma 2012 m. Ispanijos Vyriausybės pradėtas ir dar tebevykdomas esmines struktūrines reformas, sudėtingą ekonominę aplinką 2013 m. Tarybos rekomendacijos apimamu laikotarpiu, deficito mažinimo įsipareigojimus, apie kuriuos Ispanijos Laikinoji Vyriausybė pranešė pagrįstame prašyme, kartu su konsolidavimo priemonėmis, įgyvendintomis laikantis 2016 m. kovo 9 d. Komisijos rekomendacijos dėl priemonių, kurių turi imtis Ispanija, kad laiku panaikintų perviršinį deficitą, laikoma, kad yra pagrindo panaikinti 0,2 % BVP dydžio baudą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Ispanijai skirtina 0,2 % BVP dydžio bauda už tai, kad nesiėmė veiksmingų priemonių pagal 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją, yra panaikinama.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.

      Priimta Briuselyje 2016 m. rugpjūčio 9 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. LAJČÁK

      (1)  OL L 306, 2011 11 23, p. 1.

      (2)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).


title: 2017 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/2370 dėl paramos Hagos elgesio kodeksui ir balistinių raketų neplatinimui įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

text:
19.12.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 337/28

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2017/2370
   2017 m. gruodžio 18 d.
   dėl paramos Hagos elgesio kodeksui ir balistinių raketų neplatinimui įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kurios III skyriuje numatytas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, sąrašas;

               (2)

               Sąjunga aktyviai įgyvendina Strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, visų pirma teikia finansinius išteklius konkretiems projektams, kuriais siekiama stiprinti daugiašalę ginklų neplatinimo sistemą ir daugiašales pasitikėjimo stiprinimo priemones, remti. Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodeksas (toliau – Kodeksas) yra sudėtinė tos daugiašalės ginklų neplatinimo sistemos dalis;

               (3)

               2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1). Toje bendrojoje pozicijoje Sąjunga raginama, inter alia, skatinti, kad kuo daugiau šalių prisijungtų prie Kodekso, visų pirma, kad tai padarytų šalys, turinčios balistinių raketų pajėgumų, taip pat toliau plėtoti ir įgyvendinti Kodeksą, ypač jame numatytas pasitikėjimo stiprinimo priemones, ir skatinti glaudesnes Kodekso ir Jungtinių Tautų (JT) daugiašalės ginklų neplatinimo sistemos sąsajas;

               (4)

               2008 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė išvadas ir dokumentą „Naujos Europos Sąjungos veiksmų kryptys kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu“. Dokumente, inter alia, teigiama, kad masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimas tebėra viena iš didžiausių problemų saugumo srityje ir kad neplatinimo politika yra labai svarbi bendros užsienio ir saugumo politikos dalis;

               (5)

               2008 m. gruodžio 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2008/974/BUSP (2) dėl paramos Kodekso įgyvendinimui, atsižvelgiant į Strategijos įgyvendinimą;

               (6)

               2012 m. liepos 23 d. Taryba priėmė Sprendimą 2012/423/BUSP (3). Tuo sprendimu suteikta galimybė sėkmingai skatinti visuotinį Kodekso taikymą ir jo principų laikymąsi;

               (7)

               2014 m. gruodžio 15 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/913/BUSP (4). Tas sprendimas padėjo padidinti Kodekso žinomumą ir taip buvo sudarytos palankesnės sąlygos prie Kodekso prisijungti naujoms narėms. Sąjungos prioritetas – tęsti prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių dialogą, siekiant toliau skatinti visuotinį Kodekso taikymą ir jo geresnį įgyvendinimą bei stiprinimą. Šiuo sprendimu turėtų būti prisidėta prie to proceso;

               (8)

               apskritai vis didesnį tarptautinės bendruomenės susirūpinimą kelia toliau vykdomas balistinių raketų, galinčių siųsti į taikinį masinio naikinimo ginklus, platinimas, visų pirma raketų programos, vykdomos Artimuosiuose Rytuose, Šiaurės Rytų Azijoje ir Pietryčių Azijoje;

               (9)

               Jungtinių Tautų Saugumo Taryba (JT ST) rezoliucijoje 1540 (2004) pabrėžė, o JT ST rezoliucijose 1977 (2011) ir 2325 (2016) priminė, kad branduolinių, cheminių bei biologinių ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimas kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui, ir įpareigojo valstybes, inter alia, jokiomis priemonėmis nepadėti nevalstybiniams subjektams kurti, įsigyti, gaminti, turėti, gabenti, perduoti ar naudoti branduolinių, cheminių ar biologinių ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių. Tai, kad branduoliniai, cheminiai bei biologiniai ginklai ir jų siuntimo į taikinį priemonės kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui, buvo dar kartą patvirtinta JT ST rezoliucijoje 1887 (2009) dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Pagal ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kuria siekiama išsaugoti, įgyvendinti ir stiprinti daugiašalio nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo sutartis bei susitarimus, Sąjunga toliau remia Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodekso (toliau – Kodeksas) visuotinį taikymą, visapusišką įgyvendinimą ir stiprinimą.
   2.   Veiklą, kuria remiamas Kodeksas ir kuri atitinka priemones pagal Strategiją, sudaro regioniniai ir subregioniniai seminarai, konferencijos, ekspertų vizitai, moksliniai tyrimai, informacija ir komunikacija bei papildomi renginiai, vykstantys tarptautinių konferencijų metu.
   3.   Tos veiklos tikslas:

               a)

               skatinti, kad prie Kodekso prisijungtų dar daugiau valstybių ir kad galiausiai jis būtų visuotinai taikomas;

               b)

               remti visapusišką Kodekso įgyvendinimą;

               c)

               skatinti prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių dialogą siekiant stiprinti pasitikėjimą ir didinti skaidrumą, skatinti susilaikymą ir užtikrinti daugiau stabilumo ir saugumo visiems;

               d)

               didinti kodekso matomumą ir visuomenės informuotumą apie pavojus ir grėsmes, kurias kelia balistinių raketų platinimas;

               e)

               ieškoti galimybių, visų pirma vykdant akademinius tyrimus, tobulinti Kodeksą ir skatinti bendradarbiavimą įgyvendinant Kodeksą ir kitas atitinkamas daugiašales priemones, kaip antai, Raketų technologijų kontrolės režimą, JTST rezoliuciją 1540 (2004) ir Jungtinių Tautų objektų, paleistų į kosminę erdvę, registrą.

         4.   Išsamus projektų aprašymas pateikiamas priede.
   2 straipsnis
   1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą yra atsakingas vyriausiasis įgaliotinis.
   2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo „Fondation pour la recherche stratégique“ (FRS, Strateginių mokslinių tyrimų fondas). FRS vykdo tą užduotį vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Tuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis sudaro būtinus susitarimus su FRS.
   3 straipsnis
   1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 1 878 120,05 EUR.
   2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.
   3.   Komisija prižiūri, kad 2 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai valdomos. Tuo tikslu, priėmus šį sprendimą, Komisija sudaro dotacijos susitarimą su FRS dėl orientacinės sumos. Tam dotacijos susitarimui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (5) numatytos dotacijoms taikomos taisyklės. Susitarime nustatoma, kad FRS turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.
   4.   Įsigaliojus šiam sprendimui, Komisija siekia kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą dotacijos susitarimą. Ji praneša Tarybai apie visus sunkumus to proceso metu ir dotacijos susitarimo sudarymo datą.
   4 straipsnis
   1.   Vyriausiasis įgaliotinis pateikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą reguliariai rengiamomis FRS ataskaitomis. Taryba tų ataskaitų pagrindu atlieka įvertinimą.
   2.   Komisija teikia informaciją apie 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų finansinius aspektus.
   5 straipsnis
   1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   2.   Šis sprendimas nustoja galioti po 40 mėnesių nuo dotacijos susitarimo, nurodyto 3 straipsnio 3 dalyje, sudarymo dienos. Vis dėlto, jis nustoja galioti po šešių mėnesių nuo jo įsigaliojimo dienos, jei iki to laiko nesudaromas dotacijos susitarimas.

      Priimta Briuselyje 2017 m. gruodžio 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         K. SIMSON

      (1)  2003 m. lapkričio 17 d. Tarybos bendroji pozicija 2003/805/BUSP dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo (OL L 302, 2003 11 20, p. 34).

      (2)  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas 2008/974/BUSP dėl paramos Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodekso įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 345, 2008 12 23, p. 91).

      (3)  2012 m. liepos 23 d. Tarybos sprendimas 2012/423/BUSP dėl paramos balistinių raketų neplatinimui įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją ir Tarybos bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (OL L 196, 2012 7 24, p. 74).

      (4)  2014 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas 2014/913/BUSP dėl paramos Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodekso įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 360, 2014 12 17, p. 44).

      (5)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

      PRIEDAS
      1.   TIKSLAS

      Pagrindinis šio sprendimo tikslas – konkrečiomis priemonėmis skatinti Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodekso (toliau – Kodeksas) visuotinį taikymą, visapusišką įgyvendinimą ir stiprinimą, laikantis ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos.
      Šis sprendimas papildys Sąjungos diplomatinę veiklą, palaikant santykius su prie Kodekso prisijungusiomis ir prie jo neprisijungusiomis valstybėmis. Šiuo atžvilgiu Sąjunga perduoda atitinkamas žinias:

                  a)

                  prie Kodekso prisijungusioms valstybėms:

                              i)

                              svarbu visapusiškai įgyvendinti Kodeksą, visų pirma per metines deklaracijas ir išankstinius pranešimus, kurie numatyti Kodekse;

                              ii)

                              skatinti visapusiškai taikyti Kodeksą kaip priemonę siekiant skatinti skaidrumą ir pasitikėjimą tiek regionų, tiek tarptautiniu lygmeniu ir padėti pažaboti balistinių raketų, galinčių siųsti į taikinį masinio naikinimo ginklą, platinimą ir užkirsti tam kelią;

                  b)

                  prie Kodekso neprisijungusioms valstybėms:

                              i)

                              skatinti prisijungti prie Kodekso ir taip prisidėti prie platesnių daugiašalių pastangų užkirsti kelią masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimui;

                              ii)

                              pasinaudoti Kodekso nuostatomis siekiant sumažinti regioninę įtampą ir didinti pasitikėjimą, taip skatinant didesnį saugumą visiems.

            Be to, šis Sprendimas taikomas siekiant padėti finansuoti nedidelį skaičių mokslinių tyrimų dėl Kodekso ir kitų atitinkamų daugiašalių priemonių, kaip antai Raketų technologijų kontrolės režimo (MTCR), JT ST rezoliucijos 1540 (2004) ir Jungtinių Tautų objektų, paleistų į kosminę erdvę, registro, sinergijos.
      Galiausiai, šiuo sprendimu siekiama remti vykstantį tarptautinės bendruomenės politinį dialogą dėl saugumo ir tvarumo kosminėje erdvėje, visų pirma teikiant ribotą finansinį įnašą, skirtą metinėms konferencijoms kosmoso klausimu, kurias organizuoja Jungtinių Tautų Nusiginklavimo tyrimų institutas (UNIDIR) Ženevoje.
      2.   PRIEMONĖS

      2.1.   Priemonių tikslai

                  a)

                  Skatinti, kad prie Kodekso prisijungtų dar daugiau valstybių ir kad galiausiai jis būtų visuotinai taikomas;

                  b)

                  prie Kodekso prisijungusios valstybės turi remti visapusišką Kodekso įgyvendinimą;

                  c)

                  skatinti prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių dialogą siekiant stiprinti pasitikėjimą ir didinti skaidrumą, skatinti susilaikymą ir užtikrinti daugiau stabilumo ir saugumo visiems;

                  d)

                  didinti kodekso matomumą ir visuomenės informuotumą apie pavojus ir grėsmes, kurias kelia balistinių raketų platinimas;

                  e)

                  ieškoti galimybių, visų pirma vykdant akademinius tyrimus, tobulinti Kodeksą ir skatinti bendradarbiavimą įgyvendinant Kodeksą ir kitas atitinkamas daugiašales priemones, kaip antai MTCR ir JT ST rezoliuciją 1540 (2004).

            2.2.   Priemonių apibūdinimas

                  a)

                  FRS organizuos informavimo veiklą rengdamas regioninius ir (arba) subregioninius seminarus ir ekspertų misijas, kuriais siekiama:

                              i)

                              didinti informuotumą apie pavojus ir problemas, susijusias su balistinių raketų platinimu;

                              ii)

                              suteikti atitinkamiems ekspertams platformą neformaliai keistis nuomonėmis („Chatham House“ taisyklės) strateginiais klausimais ir taip padėti stiprinti pasitikėjimą tarp valstybių ir

                              iii)

                              propaguoti Sąjungos tikslus dėl Kodekso visuotinio taikymo, visapusiško įgyvendinimo ir stiprinimo.

                        FRS surengs iki devynių regioninių ir (arba) subregioninių renginių, be kita ko, Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione, Artimuosiuose Rytuose ir Afrikoje, Pietryčių Azijoje, taip pat iki šešių konkrečioms šalims skirtų ekspertų misijų į prie Kodekso neprisijungusias valstybes. Visi tie renginiai turi būti vykdomi glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamų priimančiųjų Vyriausybių institucijomis ir prireikus su atitinkama akademine bendruomene;

                  b)

                  FRS surengs iki šešių papildomų Kodeksui skirtų renginių tarptautinių konferencijų metu, visų pirma per Kodekso įprastinį metinį susitikimą Vienoje ir JT Generalinės asamblėjos Pirmojo komiteto sesiją Niujorke. Tokie papildomi renginiai bus parengti taip, kad padėtų stiprinti Kodekso ir JT santykius, laikantis rezoliucijos 71/33, kurią 2016 m. gruodžio 5 d. priėmė JT Generalinė asamblėja;

                  c)

                  FRS, glaudžiai bendradarbiaudamas su atitinkamomis institucijomis, surengs tarptautinės ekspertų grupės vizitą į kosmodromą pagal Kodekso 4 straipsnio a punkto ii papunkčio trečią įtrauką;

                  d)

                  FRS iš Sąjungos skirtos dotacijos perves UNIDIR tris kartus po 29 240,00 EUR siekiant padėti finansuoti UNIDIR metines konferencijas kosmoso saugumo klausimais ir taip padėti siekti bendro tikslo – remti Kodeksą. FRS ir UNIDIR tose konferencijose užtikrins Sąjungos matomumą, proporcingą Sąjungos įnašo dydžiui;

                  e)

                  FRS užsakys ir paskelbs bent keturis mokslinių tyrimų darbus su Kodeksu susijusiais klausimais, įskaitant vieną ar daugiau mokslinių tyrimų darbų dėl Kodekso ir kitų atitinkamų daugiašalių priemonių, kaip antai MTCR ir JT ST rezoliucijos 1540 (2004), sąsajos. Tuo tikslu FRS prašys prisidėti visų mokslinių tyrimų institutų, kurie priklauso ES neplatinimo konsorciumui arba yra su juo susiję. Dėl mokslinių tyrimų darbų temų turės susitarti FRS ir atitinkami Europos išorės veiksmų tarnybos (toliau – EIVT) padaliniai;

                  f)

                  FRS vykdys komunikacijos ir informavimo veiklą, turinčią dvejopą tikslą – didinti Kodekso matomumą ir Sąjungos įnašą į jo įgyvendinimą. FRS parengs išsamų komunikacijos ir informavimo planą, kurį turės patvirtinti EIVT ir Komisija.

            2.3.   Priemonių rezultatai

                  a)

                  padidėjęs prie Kodekso prisijungusių valstybių skaičius;

                  b)

                  prie Kodekso prisijungusios valstybės geriau įgyvendina Kodeksą;

                  c)

                  didesnis politikos formuotojų, reguliavimo institucijų pareigūnų, ekspertų ir plačiosios visuomenės informuotumas apie valstybių prisijungimo prie Kodekso ir jo įgyvendinimo svarbą;

                  d)

                  didesnis Sąjungos pastangų skatinti Kodekso visuotinį taikymą, įgyvendinimą ir stiprinimą matomumas.

            3.   PRIEMONIŲ ĮGYVENDINIMO PARTNERIAI

      FRS, glaudžiai bendradarbiaudamas su EIVT, toliau plėtos veiksmingas partnerystes su suinteresuotomis regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis, valdžios institucijomis, mokslinių tyrimų institutais ir kitais atitinkamais subjektais.
      FRS glaudžiai bendradarbiaus su UNIDIR įgyvendinant 2.2 punkto e papunktyje išdėstytas priemones.
      4.   SĄVEIKA SU SĄJUNGOS PASTANGOMIS

      Remdamasi FRS reguliariai teikiama grįžtamąja informacija apie jo veiklą, Sąjunga gali nuspręsti tas pastangas papildyti tiksline diplomatine veikla, kuria siekiama didinti informuotumą apie tai, kaip svarbu valstybėms prisijungti prie Kodekso ir jį įgyvendinti.
      5.   SUBJEKTAI, KURIEMS SKIRTOS PRIEMONĖS

                  a)

                  tiek prie Kodekso prisijungusios, tiek neprisijungusios valstybės;

                  b)

                  Vyriausybės pareigūnai, politikos formuotojai, reguliavimo institucijų pareigūnai, ekspertai;

                  c)

                  tarptautinės, regioninės ir subregioninės organizacijos;

                  d)

                  akademinė bendruomenė ir pilietinė visuomenė;

                  e)

                  Kodekso pirmininkas.

            6.   VIETA

      FRS, pasikonsultavusi su atitinkamais EIVT padaliniais, atrinks galimas susitikimų, seminarų ir kitų renginių vietas. Kriterijai, taikomi pasirenkant vietas, be kita ko, bus atitinkamos valstybės ar tarpvyriausybinės organizacijos pasiryžimas ir įsipareigojimas tam tikrame regione surengti renginį. Konkrečių apsilankymų šalyse ar veiksmų konkrečiose šalyse vietų pasirinkimas priklausys nuo suinteresuotųjų valstybių arba tarpvyriausybinių organizacijų kvietimų.
      7.   TRUKMĖ

      Bendra planuojama veiksmų trukmė yra 36 mėnesiai.