title: 2009 m.  rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimas 2009/747/BUSP dėl Europos Sąjungos Palydovų centro tarnybos nuostatų

text:
21.10.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 276/1

      TARYBOS SPRENDIMAS 2009/747/BUSP

   2009 m. rugsėjo 14 d.
   dėl Europos Sąjungos Palydovų centro tarnybos nuostatų
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 2001 m. liepos 20 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2001/555/BUSP dėl Europos Sąjungos Palydovų centro įsteigimo (1) su pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos bendraisiais veiksmais 2006/998/BUSP (2), ypač į jų 9 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos Palydovų centro direktoriaus rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               Palydovų centras yra koordinuojamoms organizacijoms priskiriama Europos Sąjungos agentūra. Europos Sąjungos Palydovų centro tarnybos nuostatus reikėtų suderinti su Centro veiklos raida ir todėl būtina peržiūrėti visų pirma nuostatas dėl nuolatines užduotis atliekančių darbuotojų sutarčių sistemos, laikinųjų pareigybių galimybės, vienodo požiūrio, nuostatas dėl atostogų bei lankstaus darbo laiko ir nuostatas dėl drausminių priemonių.

               (2)

               Todėl Europos Sąjungos Palydovų centro tarnybos nuostatai, kuriuos Taryba priėmė 2001 m. gruodžio 21 d. (3), su pakeitimais, kuriuos valdybai pritarus padarė direktorius 2005 m. birželio 15 d. (4), turėtų būti pakeisti,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos Palydovų centro tarnybos nuostatai, kuriuos Taryba priėmė 2001 m. gruodžio 21 d., su pakeitimais, kuriuos valdybai pritarus padarė direktorius 2005 m. birželio 15 d., dėl II antraštinės dalies III skyriaus 14 straipsnio 2 dalies ir II antraštinės dalies IX skyriaus pakeičiami prie šio sprendimo pridedamais Tarnybos nuostatais.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kito mėnesio nuo jo priėmimo pirmą dieną. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2009 m. rugsėjo 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. MALMSTRÖM

      (1)  OL L 200, 2001 7 25, p. 5.

      (2)  OL L 405, 2006 12 30, p. 60; OL L 29, 2007 2 3, p. 23; OL L 140, 2007 6 1, p. 58.

      (3)  OL L 39, 2002 2 9, p. 44.

      (4)  OL L 235, 2005 9 12, p. 28.

      EUROPOS SĄJUNGOS PALYDOVŲ CENTRO TARNYBOS NUOSTATAI
      TURINYS
      I ANTRAŠTINĖ DALIS – BENDROSIOS NUOSTATOS
      II ANTRAŠTINĖ DALIS – DARBUOTOJŲ STATUSAS

                  I SKYRIUS

               Bendrosios nuostatos

                  II SKYRIUS

               Įdarbinimas ir tarnybos trukmė

                  III SKYRIUS

               Algos ir išmokos

                  IV SKYRIUS

               Kelionės išlaidos

                  V SKYRIUS

               Vidaus organizacija

                  VI SKYRIUS

               Įvertinimo ataskaitos ir pareigų paaukštinimas

                  VII SKYRIUS

               Drausminės priemonės

                  VIII SKYRIUS

               Skundai ir apeliacinė komisija

                  IX SKYRIUS

               Pensijų sistemos

                  X SKYRIUS

               Centro darbuotojų delegavimas
            III ANTRAŠTINĖ DALIS – VIETINIAMS DARBUOTOJAMS TAIKOMOS NUOSTATOS
      IV ANTRAŠTINĖ DALIS – ATSTOVAVIMAS DARBUOTOJAMS
      V ANTRAŠTINĖ DALIS – PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

                  I PRIEDAS

               Kompensacija netekus darbo

                  II PRIEDAS

               Ekspatriacijos išmoka

                  III PRIEDAS

               Vaikai ir kiti išlaikytiniai

                  IV PRIEDAS

               Neįgalūs išlaikytiniai

                  V PRIEDAS

               Nuomos išmoka

                  VI PRIEDAS

               Kelionės ir persikraustymo išlaidos

                  I SKIRSNIS

               Darbuotojų ir jų šeimų narių kelionės iš jų gyvenamosios vietos į tarnybos vietą išlaidos

                  II SKIRSNIS

               Persikraustymo išlaidos

                  VII PRIEDAS

               Komandiruočių išlaidos

                  I SKIRSNIS

               Transporto priemonės

                  II SKIRSNIS

               Į komandiruotę vykstančių darbuotojų dienpinigiai

                  VIII PRIEDAS

               Nedarbingumo, motinystės ir tėvystės, vaiko priežiūros ir kitos tikslinės atostogos

                  IX PRIEDAS

               Drausminė procedūra

                  1 SKIRSNIS

               Bendrosios nuostatos

                  2 SKIRSNIS

               Drausmės komisija

                  3 SKIRSNIS

               Drausminės priemonės

                  4 SKIRSNIS

               Drausminė procedūra be drausmės komisijos

                  5 SKIRSNIS

               Drausminė procedūra drausmės komisijoje

                  6 SKIRSNIS

               Laikinas nušalinimas

                  7 SKIRSNIS

               Paralelinis traukimas baudžiamojon atsakomybėn

                  8 SKIRSNIS

               Baigiamosios nuostatos

                  X PRIEDAS

               Apeliacinė komisija
            I ANTRAŠTINĖ DALIS
      BENDROSIOS NUOSTATOS
      1 straipsnis
      Bendrosios nuostatos
      1.   Šie Tarnybos nuostatai taikomi darbuotojams, kuriuos pagal sutartį įdarbino Europos Sąjungos Palydovų centras (toliau atitinkamai – darbuotojai ir Centras), jei valdyba nėra priėmusi kitokių sprendimų dėl hors lygio personalo.
      2.   Sąvoka „darbuotojai“ apima šiuos fizinius asmenis:

                  a)

                  darbuotojus, sudariusius sutartis su Centru ir užimančius kasmet prie Centro biudžeto pridedamoje darbuotojų lentelėje išvardytas biudžetines pareigybes;

                  b)

                  vietinius darbuotojus, sudariusius sutartis su Centru vadovaujantis vietos nacionalinės teisės aktais.

            3.   Visos šiuose Tarnybos nuostatuose esančios nuorodos į vyriškos lyties asmenį taip pat laikomos nuorodomis į moteriškos lyties asmenį ir priešingai, išskyrus atvejus, jei iš konteksto aiškiai matyti, kad yra kitaip.
      4.   Prie Centro biudžeto pridedamoje darbuotojų lentelėje nurodomas kiekvienos kategorijos ir lygio pareigybių skaičius.
      Darbuotojų lentelėje atskiriamos nuolatinės ir laikinosios pareigybės. Nuolatinės pareigybės – pareigybės, susijusios su pagrindinėmis Centro užduotimis ir su nuolatinio pobūdžio užduotimis. Laikinosios pareigybės – projektams arba ribotos trukmės veiklai priskiriamos pareigybės.
      5.   Valdybai pritarus, Centro direktorius turi teisę daryti šių Tarnybos nuostatų techninio pobūdžio pakeitimus, kuriais nekeičiami šiuose Tarnybos nuostatuose nustatyti pagrindiniai principai.
      2 straipsnis
      Visiems darbuotojams taikomos nuostatos
      1.   Vadovybė
      Darbuotojai yra pavaldūs direktoriui ir jam atskaitingi už savo pareigų atlikimą, kurias jie įsipareigoja atlikti kuo kruopščiau ir sąžiningiau.
      2.   Pasižadėjimas
      Kiekvienas darbuotojas, sutikdamas dirbti Europos Sąjungos Palydovų centre, pasirašo tokį pasižadėjimą:
      „Iškilmingai pasižadu lojaliai, diskretiškai ir sąžiningai vykdyti funkcijas, kurios man patikėtos kaip Europos Sąjungos Palydovų centro darbuotojui, ir jas vykdydamas paisyti tik Centro interesų. Aš taip pat įsipareigoju eidamas savo pareigas neprašyti ir nepripažinti jokios Vyriausybės ar institucijos, išskyrus Centro, nurodymų.“
      3.   Elgesys
      Darbuotojai visuomet elgiasi taip, kad jų elgesys būtų suderinamas su jų, kaip Europos Sąjungos Palydovų centro atstovų, statusu. Jie susilaiko nuo bet kokių veiksmų ar veiklos, galinčių kaip nors pakenkti jų pareigybės autoritetui arba geram Centro vardui.
      4.   Atsakomybė
      Iš darbuotojo gali būti pareikalauta atlyginti žalą (visą ar jos dalį) Centrui, atsiradusią dėl netinkamo elgesio, padaryto einant pareigas, arba dėl su pareigomis susijusio sunkaus nusižengimo.
      Direktorius priima motyvuotą sprendimą vadovaudamasis IX priede nustatyta procedūra.
      Apeliacinė komisija turi neribotą jurisdikciją spręsti pagal šią nuostatą kylančius ginčus.
      5.   Saugumas
      Pradėję dirbti darbuotojai susipažįsta su Centro saugumo taisyklėmis. Jie pasirašo pasižadėjimą, prisiimdami drausminę ir finansinę atsakomybę už tų taisyklių nesilaikymą.

                  a)

                  Visų darbuotojų gali būti pareikalauta turėti asmens patikimumo pažymėjimus, kurie jiems suteiktų galimybę einant savo pareigas turėti prieigą prie įslaptintų dokumentų. Centras pateiks prašymą kompetentingoms institucijoms išduoti tokį pažymėjimą. Kol bus išduotas oficialus asmens patikimumo pažymėjimas, išskirtiniais atvejais ir ekstremalių situacijų metu laikiną prieigą prie įslaptintos informacijos gali suteikti direktorius.

                  b)

                  Darbuotojai nedelsdami praneša saugumo pareigūnui, jei įtariama, kad įslaptintas dokumentas dingo ar jam iškilo pavojus.

            6.   Pagalba ir kompensacijos
      Centras teikia pagalbą darbuotojams, kuriems dėl jų paskyrimo eiti pareigas Centre arba jas einant ir nesant jų kaltės grasinama, jie įžeidinėjami, šmeižiami ar puolami. Patirta materialinė žala gali būti atlyginama, jei:

                  a)

                  darbuotojas sąmoningai ar dėl aplaidumo neišprovokavo šios žalos;

                  b)

                  žala nebuvo atlyginta;

                  c)

                  darbuotojai perleidžia Centrui visas pretenzijas, kurias jie gali turėti trečiajai šaliai, ypač draudimo bendrovėms.

            Visus sprendimus šiuo klausimu, dėl kurių Centrui galėtų prireikti imtis veiksmų ar atlikti mokėjimus, priima direktorius, įgaliotas savo nuožiūra įvertinti konkrečias aplinkybes ir nuspręsti dėl pagalbos formos ir prireikus dėl kompensacijos.
      7.   Nuosavybės teisės
      Centrui suteikiamos visos teisės į darbuotojui atliekant jo oficialias pareigas sukurtą darbą, įskaitant nuosavybės teises, autorių teises ir teises į patentą.
      8.   Išorės veikla

                  a)

                  Darbuotojas be direktoriaus leidimo iš jokios Vyriausybės arba iš jokio kito šaltinio, nesusijusio su Centru, nepriima jokio apdovanojimo, pasižymėjimo ženklo, suvenyro, dovanos arba bet kokio kito atpildo, išskyrus atlyginimą už paslaugas, suteiktas prieš įsidarbinimą arba išėjus atostogų atlikti karinę ar kitą valstybinę tarnybą, ir tik dėl tokios tarnybos.

                  b)

                  Darbuotojai susilaiko nuo bet kokio viešo veiksmo, pareiškimo arba paskelbimo, jei toks veiksmas, pareiškimas arba paskelbimas nesuderinamas su tarptautinio tarnautojo pareigomis ar įsipareigojimais arba gali Centrui užtraukti moralinę ar materialinę atsakomybę.

                  c)

                  Darbuotojas be direktoriaus leidimo neužima jokių pareigų arba nevykdo jokios nuolatinės arba mokamos profesinės veiklos, nesusijusios su Centru.

                  d)

                  Darbuotojas negali būti tiesioginis arba netiesioginis komercinės įmonės dalininkas, nes tai galėtų kelti pavojų jo nepriklausomumui einant savo pareigas Centre.

                  e)

                  Jei darbuotojo sutuoktinis ar registruotas partneris dirba apmokamą darbą, darbuotojas apie tai praneša direktoriui. Jei paaiškėja, kad darbo pobūdis yra nesuderinamas su darbuotojo darbu ir jei darbuotojas negali įsipareigoti, kad jis bus nutrauktas per nurodytą laikotarpį, direktorius, pasikonsultavęs su Personalo komitetu, nusprendžia, ar darbuotojas toliau užims savo pareigas ar bus perkeltas į kitas pareigas.

            9.   Kandidatūros iškėlimas viešosioms ar politinėms pareigoms eiti

                  a)

                  Darbuotojai, dėl asmeninių priežasčių norintys kelti savo kandidatūrą viešosioms ar politinėms pareigoms eiti, apie šį ketinimą praneša direktoriui.

                  b)

                  Kiekvienam savo kandidatūrą viešosioms ar politinėms pareigoms eiti keliančiam darbuotojui suteikiamos nemokamos atostogos, prasidedančios nuo tos dienos, kai jis paskelbia pradedąs savo rinkiminę kampaniją.

                  c)

                  Jei darbuotojas išrenkamas, jis paprašo nutraukti sutartį. Dėl tokio sutarties nutraukimo jis neįgyja teisės į kompensaciją netekus darbo.

                  d)

                  Jei darbuotojas nesutinka eiti viešųjų ar politinių pareigų, jis turi teisę grįžti į turėtas pareigas, gauti tą pačią algą ir išlaikyti tą patį darbo stažą, kuriuos jis turėjo prieš jam suteikiant nemokamas atostogas.

                  e)

                  Nemokamų atostogų metu praleistas laikas neįskaitomas apskaičiuojant darbo stažą.

            II ANTRAŠTINĖ DALIS
      DARBUOTOJŲ STATUSAS
      I SKYRIUS
      Bendrosios nuostatos
      3 straipsnis
      Privilegijos ir imunitetai
      Darbuotojams privilegijos ir imunitetai suteikiami ne jų asmeniniam patogumui, bet Europos Sąjungos Palydovų centro interesais. Jais negalima naudotis siekiant išvengti asmeninių įsipareigojimų ar pateisinti priimančiosios valstybės įstatymų ar policijos reikalavimų nesilaikymą.
      Apie bet kokį su šiomis privilegijomis ir imunitetais susijusį įvykį atitinkamas darbuotojas nedelsdamas praneša direktoriui. Pažeidus vietos teisės aktus, direktorius gali nuspręsti panaikinti privilegijas ar imunitetus, jei mano tai esant būtina.
      II SKYRIUS
      Įdarbinimas ir tarnybos trukmė
      4 straipsnis
      Įdarbinimas
      1.   Darbo pasiūlymus, išskyrus direktoriaus pareigybei, teikia direktorius. Centras yra atsakingas už laisvų pareigybių paskelbimą.
      2.   Esant laisvai pareigybei, kurios negali užimti esami darbuotojai, pranešimas apie laisvą pareigybę skelbiamas nurodant pareigas ir pareigybei užimti nustatytus reikalavimus.
      3.   Darbuotojus skiria direktorius pagal nuopelnus ir teisingo bei skaidraus konkurso tvarka.
      4.   Kandidatai turi įrodyti, kad puikiai moka vieną iš Europos Sąjungos kalbų ir pakankamai moka kitą Europos Sąjungos kalbą tiek, kiek reikia jų pareigoms atlikti.
      5.   Įdarbinami tik Europos Sąjungos valstybių narių piliečiai.
      6.   Darbuotojams, kuriems taikomi šie Tarnybos nuostatai, priskiriama koordinuojamų organizacijų kategorija ir lygis.
      7.   Įdarbintiems darbuotojams priskiriama žemiausia pareigybių, į kurias jie atrinkti, lygio pakopa. Tačiau direktorius pagrįstais atvejais gali suteikti aukštesnę pakopą.
      8.   Direktorius nustato, į kurias pareigybes priimama egzaminuojant ar konkurso tvarka, ir nustato, kokius testus turės išlaikyti kandidatai į tokias pareigybes. Direktorius iš Centro darbuotojų sudaro egzaminų ar atrankos komisijas, į kurias jis gali pakviesti nepriklausomą egzaminuotoją.
      9.   Kandidatai, pakviesti į Centrą pokalbio ar egzamino, turi teisę gauti vienodo dydžio išmoką kelionės ir pragyvenimo išlaidoms padengti.
      5 straipsnis
      Tarnybos amžiaus apribojimai
      Darbuotojo tarnybos amžiaus riba yra mėnesio, kurį jam sukanka 65 metai, pabaiga. Direktorius gali leisti tęsti darbą ne ilgiau kaip dvylika papildomų mėnesių.
      6 straipsnis
      Sveikatos patikrinimai
      1.   Prieš įdarbinant darbuotoją Centro įgaliotas gydytojas atlieka jo sveikatos patikrinimą ir patvirtina, kad asmuo fiziškai tinkamas eiti savo pareigas.
      2.   Reikalaujama, kad darbuotojai kasmet pasitikrintų sveikatą.
      3.   Centro įgaliotas gydytojas pateikia direktoriui ekspertų išvadą dėl darbuotojo netinkamumo toliau eiti pareigas.
      4.   Jeigu atlikus 1 ir 3 dalyse numatytą sveikatos patikrinimą pateikiama neigiama gydytojų išvada, kandidatas arba darbuotojas per 20 dienų nuo tos dienos, kai Centras jam pranešė apie šią išvadą, gali prašyti perduoti savo bylą iš trijų gydytojų sudarytai gydytojų komisijai, iš kurių vieną parenka direktorius, kitą – darbuotojas, o trečią – abu gydytojai kartu.
      Gydytojų komisija išklauso pradinę neigiamą išvadą pateikusį gydytoją.
      Jei gydytojų komisija patvirtina neigiamą sveikatos patikrinimo išvadą, kuri numatyta:

                  a)

                  1 dalyje, kandidatas sumoka 50 % honoraro ir papildomų išlaidų;

                  b)

                  3 dalyje, Centras pirmiausia bando darbuotoją paskirti į kitas pareigybes, tinkamas jo būklei. Jei tai neįmanoma, Centras nutraukia su juo sutartį apie tai jam pranešęs prieš šešis mėnesius, ir sudaroma neįgalumo nustatymo komisija jo teisei gauti neįgalumo pensiją nustatyti laikantis Centro pensijų sistemų taisyklėse nustatytų sąlygų.

            7 straipsnis
      Įdarbinimas
      1.   Trukmė

                  a)

                  Darbuotojai, įdarbinti nuolatinėms pareigoms eiti, įdarbinami pradiniam ketverių metų laikotarpiui. Sutartyje nurodoma, kad ne vėliau kaip iki trečių jų įdarbinimo metų pabaigos jiems bus pranešama, kad:

                              i)

                              jų sutartis nebus pratęsta arba

                              ii)

                              jų sutartis bus pratęsta neribotam laikui, arba

                              iii)

                              jų sutartis bus pratęsta ne ilgesniam kaip ketverių metų terminuotam laikotarpiui, jei, direktoriaus nuomone, tuo metu sutarties netikslinga pratęsti neribotam laikui. Ne vėliau kaip likus vieniems metams iki šio pratęsimo pabaigos atitinkamam darbuotojui pranešama, kad jo sutartis nepratęsiama arba pratęsiama neribotam laikui.

                  b)

                  Darbuotojų, įdarbintų laikinosioms pareigoms eiti, sutartis negali būti ilgesnė nei ketveri metai. Ją galima pratęsti vieną kartą ne ilgesniam kaip ketverių metų laikotarpiui.

                  c)

                  Pasibaigus tarnybos laikotarpiui darbuotojai turi teisę gauti kompensaciją netekus darbo, kuri apskaičiuojama pagal I priedo nuostatas.

            2.   Bandomasis laikotarpis
      Pirmieji šeši pradinės sutarties mėnesiai laikomi bandomuoju laikotarpiu, kuris prasideda pirmąją darbuotojo tarnybos dieną, ir laikantis šių nuostatų:

                  a)

                  jeigu per bandomąjį laikotarpį darbuotojas vieną mėnesį ar ilgiau negali eiti savo pareigų dėl ligos ar nelaimingo atsitikimo, direktorius atitinkamam laikui gali pratęsti jo bandomąjį laikotarpį;

                  b)

                  bandomojo laikotarpio pabaigoje parengiama ataskaita apie darbuotojo sugebėjimą atlikti su jo pareigybe susijusias pareigas, jo elgesį tarnyboje ir darbo našumą. Ši ataskaita pateikiama darbuotojui;

                  c)

                  darbuotojas, kurio darbas pasirodė nepakankamo lygio, kad jį būtų galima palikti eiti šias pareigas, atleidžiamas;

                  d)

                  ataskaita apie darbuotoją gali būti parengta bet kuriuo bandomojo laikotarpio metu, jei akivaizdu, kad jo darbas yra nepakankamo lygio. Ataskaita pateikiama atitinkamam asmeniui;

                  e)

                  remdamasis ataskaita direktorius gali nuspręsti atleisti darbuotoją nepasibaigus bandomajam laikotarpiui įspėjęs jį prieš vieną mėnesį; tačiau tarnybos laikas negali būti ilgesnis už bandomąjį laikotarpį;

                  f)

                  bandomuoju laikotarpiu dėl neigiamos ataskaitos atleistas darbuotojas neturi teisės į kompensaciją netekus darbo.

            Bandomasis laikotarpis yra sudėtinė pradinės sutarties laikotarpio dalis. Jis įskaitomas apskaičiuojant darbo stažą ir teises į pensiją.
      3.   Sutarčių nutraukimas

                  a)

                  Centras gali nutraukti sutartis arba jų nepratęsti šiais atvejais:

                              i)

                              jei buvo panaikinta darbuotojo užimama biudžetinė pareigybė arba jei su darbuotojo užimama pareigybe susijusių pareigų pobūdis taip pasikeičia, kad jis nebeturi reikiamos kvalifikacijos ir patirties šioms pareigoms eiti, ir Centre nėra jam tinkamų alternatyvių pareigybių;

                              ii)

                              dėl nepakankamos darbuotojo profesinės kvalifikacijos, kuri tinkamai patvirtinama dviejose iš eilės ataskaitose, kaip apibrėžta 26 straipsnyje;

                              iii)

                              darbuotojui tarnybos metu tapus fiziškai netinkamu darbui, neįgalumo nustatymo komisijai tai patvirtinus pagal 6 straipsnio 4 dalį;

                              iv)

                              valstybei narei, kurios pilietis yra darbuotojas, pasitraukus iš valdybos;

                              v)

                              Centro buveinę perkėlus už daugiau kaip 100 km nuo tos vietos, kurioje buvo įdarbintas darbuotojas, ir jam atsisakius persikelti dėl tos priežasties, kad toks atvejis nebuvo numatytas jo sutartyje;

                              vi)

                              panaikinus darbuotojo patikimumo pažymėjimą dėl su drausme nesusijusių priežasčių;

                              vii)

                              jei drausminės procedūros metu buvo nustatytas darbuotojo nusižengimas ar atsakomybė, kaip apibrėžta VII skyriuje, arba dėl jos buvo panaikintas asmens patikimumo pažymėjimas.

                        i–vi punktuose minimais atvejais sutartys gali būti nutraukiamos arba nepratęsiamos apie tai pranešus prieš šešis mėnesius, o vii punkte minimu atveju – prieš vieną mėnesį.

                  b)

                  Darbuotojas gali nutraukti sutartį, pranešęs prieš tris mėnesius, dėl bet kokių asmeninių priežasčių, kurių nebūtina nurodyti.

            4.   Kompensacija netekus darbo
      Centrui nutraukus sutartį ar jos nepratęsus dėl su drausme nesusijusių priežasčių, mokama kompensacija laikantis I priede išdėstytų sąlygų.
      Sutartį nutraukęs ar nenorintis priimti pasiūlymo ją pratęsti darbuotojas neturi teisės į kompensaciją netekus darbo.
      5.   Sutrumpinti pranešimo apie sutarties nutraukimą terminai
      Jei tai reikalinga tarnybos interesais, Centras gali sutrumpinti 3 dalies a punkte nustatytą pranešimo terminą; tuo atveju atitinkamas darbuotojas turi teisę į papildomą sumą, atitinkančią algą ir išmokas, kurias jis būtų gavęs, jei faktinė jo sutarties pasibaigimo diena būtų sutapusi su šešių mėnesių pranešimo termino pabaiga.
      Šios nuostatos netaikomos nutraukiant sutartį dėl drausminių priežasčių.
      III SKYRIUS
      Algos ir išmokos
      8 straipsnis
      Bendrosios nuostatos
      Centro darbuotojams mokamą atlyginimą sudaro bazinė alga, ekspatriacijos išmoka, išmoka šeimai ir socialinės išmokos.
      Iš šių tarnybinių pajamų atskaitomas vidaus mokestis, pensijų kaupimo ir socialinio draudimo įmokos.
      Darbuotojams priklausanti suma ne vėliau kaip paskutinę mėnesio darbo savaitę pervedama į jų einamąsias sąskaitas.
      Darbuotojai turi nedelsdami pranešti Centrui apie asmeninių aplinkybių pasikeitimus, galinčius turėti finansinių pasekmių. Į šiuos pasikeitimus atsižvelgiama mokant atlyginimą už mėnesį po to, kai Centro administracijai buvo pranešta apie tuos pasikeitimus; jau išmokėtas atlyginimas negali būti keičiamas.
      Darbuotojas grąžina Centrui visas permokas.
      9 straipsnis
      Bazinė alga
      Darbuotojo grynoji bazinė alga yra lygi kasmet valdybos tvirtinamose atlyginimų skalėse atitinkamam lygiui ir pakopai priskirtai sumai.
      Bruto alga – grynoji bazinė alga bei darbuotojo mokamas vidaus mokestis.
      10 straipsnis
      Ekspatriacijos išmoka
      Ekspatriacijos išmoka mokama darbuotojams, kurie jų pirmosios tarnybos metu nebuvo valstybės, kurios teritorijoje yra nuolatinė jų tarnybos vieta, piliečiai ir kurie trejus metus nuolat negyveno šios valstybės teritorijoje.
      Ši išmoka nebemokama darbuotoją perkėlus į jo šalį, kurios pilietis jis yra.
      Išmokos dydis apskaičiuojamas pagal II priedą.
      Jei prieš priimamas į Centrą darbuotojas toje šalyje dirbo kitoje tarptautinėje organizacijoje ar administracijoje, nustatant teisę į išmoką ir apskaičiuojant jos dydį atsižvelgiama į jo stažą buvusioje darbovietėje.
      11 straipsnis
      Išmoka šeimai ir socialinės išmokos
      1.   Bendrosios taisyklės
      Šiame straipsnyje numatytos išmokos ir panašios išmokos, kurias iš kito šaltinio turi teisę gauti susituokusi pora arba nesusituokęs darbuotojas, negali būti sumuojamos.
      Darbuotojas, iš kitų šaltinių gaunantis panašias išmokas, kokios numatytos pagal šį straipsnį, arba turintis teisę jas gauti, turi atitinkamai apie tai pranešti Centro administracijos skyriui, kad būtų galima atitinkamai sumažinti Centro jiems mokamas išmokas.
      Centro administracija turi teisę prašyti pateikti oficialius dokumentus, kurių, jos nuomone, reikia siekiant nustatyti teisę į bet kokią išmoką.
      Direktorius gali priimti šių nuostatų įgyvendinimo taisykles.
      2.   Namų ūkio išmoka

                  a)

                  Namų ūkio išmoka skiriama ir mokama kas mėnesį kiekvienam darbuotojui, kuris:

                              i)

                              yra susituokęs;

                              ii)

                              našlauja, yra išsiskyręs, oficialiai gyvena skyrium arba nesusituokęs ir turi bent vieną išlaikytinį, kaip apibrėžta šių Tarnybos nuostatų III priede;

                              iii)

                              yra registruotas pastoviu nesantuokiniu partneriu, jei:

                                          —

                                          pora pateikia valstybės narės kompetentingos institucijos pripažįstamą teisinį dokumentą, patvirtinantį jų nesantuokinių partnerių statusą,

                                          —

                                          nė vienas iš partnerių neturi santuokinių ryšių ar kitos nesantuokinės partnerystės ryšių,

                                          —

                                          partnerių nesieja šie giminystės ryšiai: tėvų, vaikų, senelių, vaikaičių, brolių, seserų, tetų, dėdžių, sūnėnų, dukterėčių, žentų ir marčių.

                  b)

                  Šios išmokos dydis lygus 6 % grynosios bazinės algos dydžiui ir negali būti mažesnis už B3 lygio 1 pakopos darbuotojams mokamą sumą.

                  c)

                  Jei:

                              i)

                              susituokęs darbuotojas neturi išlaikytinių, bet jo sutuoktinis dirba apmokamą darbą, arba

                              ii)

                              darbuotojas yra registruotas pastoviu nesantuokiniu partneriu, kaip apibrėžta a punkto iii papunktyje, ir neturi išlaikytinių, bet jo partneris dirba apmokamą darbą,

                        išmokos dydis nustatomas iš B3 lygio 1 pakopos grynosios bazinės algos bei išmokos, į kurią darbuotojas teoriškai turėtų teisę, atėmus sutuoktinio arba registruoto partnerio gautas darbo pajamas. Jei antroji suma lygi pirmajai ar už ją didesnė, išmoka nemokama.
                  Ši išmoka nemokama darbuotojui, kurio sutuoktinis arba registruotas partneris yra tarptautinės organizacijos narys ir gauna didesnę bazinę algą nei darbuotojas.

            3.   Išmoka vaikams ir kitiems išlaikytiniams

                  a)

                  Išmoka vaikams ir kitiems išlaikytiniams skiriama ir mokama kas mėnesį visiems darbuotojams, kurie faktiškai ir nuolat išlaiko vaikus arba kitus išlaikytinius, kaip apibrėžta III priede.

                  b)

                  Išmoka yra fiksuoto dydžio suma už kiekvieną išlaikytinį, kasmet nustatoma valdybos tvirtinamoje atlyginimų lentelėje.

                  c)

                  Jei abu sutuoktiniai arba registruoti partneriai dirba tarptautinėse organizacijose, išmoka mokama tam asmeniui, kuris gauna namų ūkio išmoką ar jai lygiavertę išmoką.

                  d)

                  Sąvokų apibrėžtys ir išmokos suteikimo sąlygos nustatytos III priede.

            4.   Išmoka už mokslą

                  a)

                  Išmoka už mokslą skiriama ir mokama kas mėnesį visiems darbuotojams, kurie turi teisę į namų ūkio išmoką ir kurių išlaikomi vaikai, kaip apibrėžta III priede, lanko vaikų darželį, mokosi pradinėje, vidurinėje ar aukštojoje mokymo įstaigoje.

                  b)

                  Išmoka yra lygi dvigubai išmokos išlaikomam vaikui sumai ir mokama už kiekvieną vaiką.

                  c)

                  Kiekvienų mokslo metų pradžioje atitinkamas darbuotojas pateikia Centro administracijai visus patvirtinamuosius dokumentus.

            5.   Išmoka neįgaliems vaikams ir kitiems išlaikytiniams

                  a)

                  Išmoka neįgaliems vaikams ir kitiems išlaikytiniams skiriama ir mokama už neįgalius vaikus arba išlaikytinius kas mėnesį visiems faktiškai ir nuolat jais besirūpinantiems darbuotojams. Vaikas ar išlaikytinis turi atitikti III priede nustatytus kriterijus ir sąlygas.

                  b)

                  Išmokos skyrimo ir mokėjimo tvarka nustatyta IV priede.

            6.   Nuomos išmoka

                  a)

                  Nuomos išmoka kas mėnesį mokama B, C, A1 ir A2 lygių darbuotojams, nuomojantiems ar subnuomojantiems būstą ir mokantiems už tam tikrą jų tarnybinių pajamų dalį didesnį nuomos mokestį, neįskaitant nuomininkui šalyje, kurioje jis gyvena, priskiriamų mokesčių už komunalines paslaugas.

                  b)

                  Išmokos apskaičiavimo tvarka nustatyta V priede.

                  c)

                  Nuomos išmoką gaunantys darbuotojai nedelsdami informuoja Administracijos ir personalo vadovą apie visus aplinkybių pasikeitimus, galinčius turėti įtakos jų teisei į išmoką.

            7.   Kompensacija už transporto išlaidas
      Kadangi pareigų ėjimo vieta yra toliau nuo gyvenamųjų vietų, o Centras yra įsikūręs karinėje bazėje, į kurią visuomeninis transportas nevažiuoja, darbuotojai gauna vienodo dydžio mėnesinę kompensaciją už transporto išlaidas. Kiekvienų kalendorinių metų pradžioje direktorius nustato kompensacijos dydį.
      12 straipsnis
      Išmoka už papildomas pareigas
      1.   Darbuotojo gali būti paprašyta laikinai užimti aukštesnio nei jo esamas lygis pareigas. Nuo tokio laikino paskyrimo antro mėnesio pradžios jam skiriama diferencijuota išmoka, lygi darbo užmokesčio, nustatyto pagal jo dabartinį lygį ir pakopą, ir darbo užmokesčio, kuris būtų jam mokamas už tą pakopą, kuri jam būtų priskirta, jei jis būtų buvęs paskirtas į jo laikinai užimamų pareigų lygį, skirtumui.
      Laikino paskyrimo trukmė yra ne ilgesnė kaip vieni metai, išskyrus atvejus, kai paskyrimu tiesiogiai ar netiesiogiai pakeičiamas darbuotojas, kuris laikinai perkeliamas į kitas pareigas, pašaukiamas į karinę tarnybą ar ilgesnį laiką nedirba dėl ligos.
      2.   Jei darbuotojas turi imtis atsakomybės vadovauti grupei, kurios vienas arba daugiau darbuotojų yra tokio paties lygio kaip ir jis, direktorius tam tikroms pareigybėms kiekvienu konkrečiu atveju gali nustatyti išmoką už papildomą atsakomybę. Kiekvienų kalendorinių metų pradžioje direktorius nustato didžiausią tokios išmokos dydį.
      13 straipsnis
      Įsikūrimo ir persikėlimo išmoka
      1.   Įsikūrimo išmoka

                  a)

                  Įsikūrimo išmoka mokama darbuotojams, kurių privati gyvenamoji vieta juos priimant į tarnybą Centre buvo toliau kaip už 100 kilometrų nuo jų darbo vietos.

                  b)

                  Išmoka yra 30 dienų bazinės algos dydžio.

                  c)

                  Įsikūrimo išmoka sumokama darbuotojui iš anksto jam pradedant eiti pareigas Centre.

                  d)

                  Darbuotojai turi grąžinti pusę įsikūrimo išmokos, jei jie savo noru išeina iš tarnybos neišdirbę dvejų metų.

                  e)

                  Direktorius gali leisti padaryti šį grąžinimą reglamentuojančių nuostatų išimtį, jei griežtas jų taikymas sukeltų darbuotojui ypač sunkias pasekmes.

            2.   Persikėlimo išmoka

                  a)

                  Pasibaigus tarnybai, darbuotojas, pateikęs įrodymų apie privačios gyvenamosios vietos pakeitimą ir persikėlimą toliau nei už 100 km nuo darbo vietos, turi teisę gauti persikėlimo išmoką, lygią 30 dienų bazinei algai tuo atveju, jei jis dirbo ketverius metus ir negauna panašios pašalpos naujoje darbo vietoje.

                  b)

                  Tais atvejais, jei darbuotojas, jo sutuoktinis arba registruotas partneris abu turi teisę gauti persikėlimo išmoką, išmoka mokama tik tam asmeniui, kurio bazinė alga yra didesnė.

                  c)

                  Daugiau nei dvejus, bet mažiau nei ketverius metus ištarnavęs darbuotojas gauna jo tarnybos trukmei proporcingą persikėlimo išmoką.

                  d)

                  Darbuotojui mirus, persikėlimo išmoka mokama sutuoktiniui, registruotam partneriui, o jei tokių nėra, išlaikytiniams, kaip apibrėžta III priede, net jeigu ir netenkinamas šios dalies a punkte nustatytas reikalavimas dėl tarnybos trukmės.

            14 straipsnis
      Atskaitymai
      1.   Vidaus mokestis
      Vidaus mokestis yra lygus 40 % darbuotojo lygio ir pakopos bazinės algos. Ši suma kartu su grynąja bazine alga sudaro bruto algą. Atlyginimo lapeliuose ši suma parodoma kaip mėnesinis atskaitymas.
      2.   Pensijų kaupimo įmokos
      Iš darbuotojų tarnybinių pajamų kas mėnesį atskaitoma ir į Centro pensijų atsargų fondą įmokama koordinuojamų organizacijų patvirtinta suma, nustatyta darbuotojams taikomai pensijų sistemai ir atitinkanti tam tikrą grynosios bazinės algos procentinį dydį.
      3.   Socialinių išmokų kaupimo įmokos
      Iš darbuotojų tarnybinių pajamų kas mėnesį atskaitoma socialinių išmokų kaupimo įmoka. Minimalios socialinės išmokos dengia medicininės priežiūros, neįgalumo draudimo ir gyvybės draudimo išlaidas.
      Vieną trečiąją socialinių išmokų kaupimo įmokų padengia darbuotojas; likusias dvi trečiąsias padengia Centras.
      Procentinis dydis būsimam dvylikos mėnesių laikotarpiui nustatomas metų pradžioje Centro ir draudimo sistemą tvarkančios draudimo bendrovės susitarimu. Atskaitoma suma pridedama prie darbdavio įmokos.
      15 straipsnis
      Algos avansai ir jų grąžinimas
      1.   Išskyrus tuos atvejus, kai direktorius nusprendžia kitaip, Centro administracijos ir personalo vadovas, atsižvelgdamas į turimus grynųjų pinigų išteklius, gali suteikti avansą su palūkanomis darbuotojams, kurie turi nenumatytų asmeninių finansinių sunkumų.
      2.   Šis avansas negali būti didesnis už trijų mėnesių grynąją bazinę algą.
      3.   Tokie avansai grąžinami kas mėnesį atskaitant tam tikrą sumą iš darbuotojo tarnybinių pajamų; avansai turi būti visiškai sugrąžinti per dešimt mėnesių nuo to mėnesio, kurį buvo suteiktas avansas, pabaigos.
      IV SKYRIUS
      Kelionės išlaidos
      16 straipsnis
      Įsikūrimas ir išvykimas
      1.   Darbuotojai turi teisę į savo ir kartu gyvenančių jo šeimos narių kelionės iš ankstesnės savo tarnybos vietos į Centro buveinę išlaidų kompensavimą.
      2.   Darbuotojai turi tokią pat teisę, jei jie išeina iš tarnybos Centre ir grįžta į tą šalį, kurioje dirbo prieš pradėdami dirbti Centre, arba turi teisę į atitinkamų išlaidų kompensavimą, jei darbuotojas išvyksta į kitą šalį.
      3.   Išlaidos kompensuojamos pagal šių Tarnybos nuostatų VI priedo I skirsnio nuostatas.
      17 straipsnis
      Persikraustymo išlaidos
      1.   Darbuotojai turi teisę į persikraustymo iš jų tarnybos ankstesnės vietos į Centro buveinės vietą išlaidų kompensavimą.
      Darbuotojai turi tokią pat teisę, jei jie išeina iš tarnybos Centre ir grįžta į tą šalį, kurioje dirbo prieš pradėdami dirbti Centre.
      2.   Kompensuojamos darbuotojų asmeninių daiktų, išskyrus automobilius, laivus ar kitas transporto priemones, perkraustymo išlaidos pagal VI priedą.
      Perkraustymo įmonei pateikus sąskaitą, Centras tiesiogiai kompensuoja išlaidas.
      18 straipsnis
      Komandiruotės
      Darbuotojai turi teisę į oficialių komandiruočių, į kurias jie vyko direktoriaus įsakymu, išlaidų kompensavimą.
      Kompensuojamos kelionės išlaidos ir pragyvenimo bei su jomis susijusios išlaidos vietose, į kurias darbuotojai buvo išsiųsti. Kompensavimo sąlygos, normos ir kitos nuostatos nustatytos VII priede.
      V SKYRIUS
      Vidaus organizacija
      19 straipsnis
      Darbo laikas
      1.   Įprastas darbuotojų darbo laikas yra 40 valandų per savaitę pagal direktoriaus nustatytą bendrąjį darbo grafiką.
      2.   Direktorius, atsižvelgdamas į darbuotojų asmenines aplinkybes ar jų konkretaus darbo reikalavimus, gali nustatyti lankstų darbo laiką.
      3.   Esant tarnybiniam būtinumui gali būti reikalaujama, kad darbuotojas liktų budėti savo darbo vietoje arba namuose neįprastomis darbo valandomis.
      4.   Už viršvalandžius, dirbamus neįprastomis darbo valandomis, nurodytomis 1 dalyje, darbuotojai turi teisę į papildomą poilsį arba viršvalandinį atlyginimą. Tačiau viršvalandžiais laikomas tik tas laikas, kurį dirbama gavus išankstinį atitinkamo skyriaus vadovo sutikimą. Dedamos visos pastangos, kad viršvalandžių būtų kuo mažiau.
      Už viršvalandžius atitinkamas darbuotojas turi teisę:

                  a)

                  į papildomą poilsį; arba

                  b)

                  jei tokio poilsio negalima suteikti dėl tarnybos reikalavimų, – į 133 % bazinės algos dydžio viršvalandinį atlyginimą.

            5.   Naktinis darbas: už darbą nuo 20.30 iki 7.00 val. mokama pagal naktinį tarifą; tačiau jei tokiomis valandomis dirbama be pertraukos po dienos darbo, toks darbas nelaikomas naktiniu darbu, išskyrus atvejus, kai naktinis darbas trunka ne trumpiau kaip pusantros valandos.
      Už darbą naktį, trunkantį ne ilgiau negu nustatyta 1 dalyje, suteikiama teisė į papildomą 50 % bazinės algos dydžio atlyginimą.
      Už viršvalandinį darbą naktį mokama 150 % atlyginimo, mokamo už viršvalandinį darbą dieną.
      6.   Ypatingomis aplinkybėmis, kurias nustato direktorius savo nuožiūra, gali būti reikalaujama, kad kai kurie darbuotojai dirbtų savaitgaliais. Tokiais atvejais darbuotojai už išdirbtas valandas turi teisę į papildomą poilsį arba atlyginimą.
      7.   A4 ar aukštesnio lygio darbuotojai už viršvalandžius arba naktinį darbą neturi teisės į kompensaciją ar atlyginimą.
      8.   Direktorius nustato šio straipsnio įgyvendinimo taisykles.
      20 straipsnis
      Darbas ne visą darbo dieną ir nuotolinis darbas
      1.   Darbuotojas gali prašyti, kad jam būtų leista dirbti ne visą darbo dieną arba nuotoliniu būdu.
      Direktorius gali duoti tokį leidimą, jei tai suderinama su tarnybos interesais.
      2.   Centras į darbuotojo prašymą atsako per 1 mėnesį.
      3.   Direktorius nustato šio straipsnio įgyvendinimo taisykles.
      21 straipsnis
      Valstybinės šventės
      Direktorius, atsižvelgdamas į leidinyje Boletín Oficial del Estado (BOE) ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtą oficialų valstybinių švenčių sąrašą, parengia valstybinių švenčių sąrašą.
      Šios valstybinės šventės neišskaičiuojamos iš darbuotojų kasmetinių atostogų.
      Jei kuri nors iš šių dienų yra šeštadienis arba sekmadienis, direktorius gali nuspręsti, kad vietoj jos bus nedirbama kitą dieną.
      22 straipsnis
      Atostogos
      1.   Kasmetinės atostogos

                  a)

                  Teisė į atostogas
                  Darbuotojai turi teisę į kasmetines mokamas atostogas, už kiekvieną išdirbtą mėnesį suteikiant 2,5 darbo dienos. Ši teisė suteikiama kiekvienais kalendoriniais metais.
                  Darbuotojai, priimti į darbą nuo balandžio 1 d. iki liepos 30 d., turi teisę į avansines 15 dienų atostogas iš jų kasmetinių atostogų, jei atostogos turi būti paimtos po liepos 30 d.
                  Jei gruodžio 31 d. darbuotojas turi neišnaudotų atostogų dienų, direktorius ar jo įgaliotas asmuo gali leisti perkelti ne daugiau kaip dvylika atostogų dienų į kitus metus. Perkeltos į kitus metus ir iki birželio 30 d. nepaimtos atostogų dienos panaikinamos.

                  b)

                  Administracinė tvarka
                  Norėdami išeiti jiems pagal a punktą priklausančių atostogų, darbuotojai turi gauti išankstinį direktoriaus arba jo atstovo leidimą.
                  Centro administracija tvarko atostogų registrą.
                  Tvarka, kuria reikia vadovautis, nustatoma direktoriaus pasirašytame vidaus susitarime.

                  c)

                  Neišnaudotos atostogos darbuotojams išeinant iš darbo
                  Darbuotojams išeinant iš darbo Centre neišnaudotos atostogos panaikinamos. Tačiau jei direktorius raštu patvirtina, kad dėl neatidėliotinų su darbu susijusių aplinkybių darbuotojas negalėjo paimti visų jam priklausančių atostogų, darbuotojas turi teisę į vienos trisdešimtosios jo mėnesinės bazinės algos dydžio kompensaciją už kiekvieną tokiu būdu sukauptų atostogų dieną.

            2.   Nemokamos atostogos

                  a)

                  Darbuotojui paprašius direktorius gali suteikti nemokamas atostogas dėl asmeninių priežasčių, jei tai suderinama su tarnybos interesais.

                  b)

                  Iš viso tokių atostogų trukmė negali viršyti vienų metų.

                  c)

                  Tų atostogų metu darbuotojas neturi teisės į pakopos ar lygio paaukštinimą; darbuotojas laikinai nedraudžiamas pagal socialinio draudimo sistemą, numatytą 8 ir 14 straipsniuose, ir nuo nelaimingų atsitikimų.
                  Tačiau apmokamo darbo nedirbantis darbuotojas gali ne vėliau kaip per kitą mėnesį nuo atostogų dėl asmeninių priežasčių pradžios mėnesio pateikti prašymą toliau tęsti jo draudimą pagal tą sistemą, jei jis padengia savo atitinkamų įmokų dalį.
                  Darbuotojas, kuris įrodo, jog negali įgyti teisės gauti pensiją pagal kitą pensijų sistemą, gali pateikti prašymą nenutraukti pensinio stažo, jei jis padengia savo atitinkamų įmokų dalį.

            3.   Ligos, motinystės, tėvystės, vaiko priežiūros ir kitos tikslinės atostogos
      Dėl ligos, motinystės, tėvystės, vaiko priežiūros ar ypatingų aplinkybių, be kasmetinių atostogų, suteikiamos tikslinės atostogos.
      Jų suteikimo tvarka ir sąlygos nustatytos VIII priede.
      23 straipsnis
      Atostogos kilmės šalyje
      1.   Teisę į ekspatriacijos išmoką turintys darbuotojai, išskyrus tuos darbuotojus, kurie priėmimo į darbą metu turėjo tik darbo šalies pilietybę, turi teisę į atostogas kilmės šalyje.

                  a)

                  atostogoms kilmės šalyje kas dvejus metus suteikiamos aštuonios darbo dienos, papildomai skiriant laiko kelionei, kuris apskaičiuojamas numačius greičiausią kelionės būdą;

                  b)

                  atostogas kilmės šalyje galima paimti likus šešiems mėnesiams iki laikotarpio, su kuriuo jos susijusios, pabaigos. Jeigu jos nepanaudojamos per šešis mėnesius nuo laikotarpio, su kuriuo jos susijusios, pabaigos, už tą dvejų metų laikotarpį jos panaikinamos. Data, kada faktiškai paimamos atostogos kilmės šalyje už konkretų dvejų metų laikotarpį, neturi įtakos datai, kada turi būti paimtos kitos atostogos kilmės šalyje;

                  c)

                  jei Centre dirba abu sutuoktiniai arba registruoti partneriai ir jei jie abu turi teisę į atostogas kilmės šalyje, jos suteikiamos tokiomis sąlygomis:

                              i)

                              jei jų abiejų kilmės šalis yra ta pati, kiekvienas turi teisę į atostogas kilmės šalyje toje šalyje kas dveji metai;

                              ii)

                              jei jų kilmės šalys yra skirtingos, kiekvienas turi teisę į atostogas atitinkamoje kilmės šalyje kas dveji metai;

                              iii)

                              poros išlaikomi vaikai ir, jei reikia, šiuos vaikus lydintis asmuo turi teisę tik į vieną atostogų kilmės šalyje laikotarpį kas dveji metai; jei tėvų kilmės šalys yra skirtingos, atostogos kilmės šalyje gali būti paimtos bet kurioje iš tų šalių.

            2.   Darbuotojas, kuris paima atostogas kilmės šalyje, vadovaujantis 18 straipsnyje nustatyta tvarka, turi teisę į savo, savo vaikų ir, jei jis gauna namų ūkio išmoką, savo sutuoktinio arba registruoto partnerio kelionės į abi puses išlaidų kompensaciją, bet ne į dienpinigius už kelionės laiką.
      3.   Darbuotojai, kurie nepaima atostogų kilmės šalyje, neturi teisės į kompensaciją.
      4.   Atostogos kilmės šalyje suteikiamos tokiomis sąlygomis:

                  a)

                  atitinkamas darbuotojas turi raštu įsipareigoti atostogas kilmės šalyje praleisti toje šalyje, kurioje yra oficialus jo adresas;

                  b)

                  atitinkamas darbuotojas turi raštu įsipareigoti neišeiti iš darbo Centre šešis mėnesius nuo to laikotarpio, už kurį suteikiama teisė į atostogas kilmės šalyje, pabaigos (neatsižvelgiant į tai, kada faktiškai buvo paimtos tos atostogos);

                  c)

                  skyriaus vadovas privalo patvirtinti, kad greičiausiai jam nereikės, kad darbuotojas dirbtų prašomų atostogų kilmės šalyje laikotarpiu.

            Darbuotojas, nevykdantis a punkto sąlygų, bus įpareigotas grąžinti Centrui visus atostogoms kilmės šalyje gautus mokėjimus; be to, darbuotojo neišnaudotos atostogos gali būti sutrumpintos tiek dienų, kiek jų buvo skirta atostogoms kilmės šalyje. Direktorius gali nuspręsti nukrypti nuo b ir c punktų nuostatų, jei mano, kad jas griežtai taikyti atitinkamam darbuotojui būtų neteisinga arba dėl jų taikymo tam darbuotojui kiltų didelių sunkumų.
      VI SKYRIUS
      Įvertinimo ataskaitos ir pareigų paaukštinimas
      24 straipsnis
      Bendrosios nuostatos
      1.   Visų darbuotojų, išskyrus direktoriaus, praėjusių metų darbas yra kasmet įvertinamas ne vėliau kaip vasario 28 d.
      Įvertinimo ataskaitose įvertinama darbuotojų kvalifikacija bei suteikiama galimybė pagirti darbuotojus arba, priešingai, atkreipti jų dėmesį į darbo trūkumus, kad jie geriau atliktų savo pareigas.
      2.   Įvertinimo ataskaitose atsižvelgiama į šiuos kriterijus:

                  a)

                  stropumą ir punktualumą;

                  b)

                  darbo atlikimo kokybę ir greitį;

                  c)

                  iniciatyvumą;

                  d)

                  korektiškumą ir santykius su žmonėmis.

            Visas įvertinimas apibendrinamas metinėje ataskaitos formoje, kuri saugoma darbuotojo asmens byloje.
      3.   Jei įvertinimo ataskaitoje pateikiami blogi darbo rezultatai, direktorius gali paprašyti po šešių mėnesių parengti papildomą tarpinę įvertinimo ataskaitą.
      25 straipsnis
      Tvarka
      1.   Direktorius paskiria darbuotojus, atsakingus už jiems visiškai ar iš dalies pavaldaus personalo vertinimą.
      2.   Už įvertinimo ataskaitą atsakingas darbuotojas asmeniškai kviečia kiekvieną darbuotoją pokalbio. Darbuotojui pranešama apie jo metinį įvertinimą, jis pasirašo įvertinimo ataskaitos formą patvirtindamas, kad su ja susipažino.
      3.   Metinė įvertinimo ataskaita – vidaus naudojimo administracinis aktas. Ji negali būti skundžiama jokiai išorės įstaigai.
      4.   Parengus visas įvertinimo ataskaitas, direktorius sušaukia pareigų paaukštinimo komisiją, kuriai jis pirmininkauja ir kurią sudaro visi vieną ar kelias įvertinimo ataskaitas parengę darbuotojai.
      Direktorius priima pareigų paaukštinimo komisijos darbo tvarkos taisykles.
      26 straipsnis
      Įvertinimo ataskaitų rezultatai
      1.   Pareigų paaukštinimo komisija gali pasiūlyti direktoriui taikyti vieną iš šių priemonių siekiant paskatinti darbuotojus, kurių darbas buvo įvertintas ypač gerai:

                  a)

                  skirti premiją;

                  b)

                  išskirtinai paaukštinti pakopą;

                  c)

                  paaukštinti lygį, jei tai galima padaryti pagal biudžetinę pareigybę.

            2.   Neigiama darbuotojo įvertinimo ataskaita gali būti pagrindas dar vienus metus jam palikti tą pačią pakopą.
      3.   Dvi ar daugiau neigiamos darbuotojo įvertinimo ataskaitos iš eilės gali būti pagrindas nutraukti su juo sutartį arba jos nepratęsti.
      4.   Jei iš papildomos tarpinės įvertinimo ataskaitos, nurodytos 24 straipsnio 3 dalyje, nesimato, kad darbuotojas pradėjo geriau dirbti, direktorius gali taikyti vieną iš šių priemonių:

                  a)

                  darbuotojui palikti tą pačią pakopą dar dvylikos mėnesių laikotarpiui;

                  b)

                  nutraukti sutartį su darbuotoju pagal 7 straipsnio 3 punktą.

            5.   Direktorius kiekvienų finansinių metų pradžioje priima sprendimą dėl 1 dalyje numatytos premijos dydžio ir kitų šio straipsnio įgyvendinimo taisyklių.
      VII SKYRIUS
      Drausminės priemonės
      27 straipsnis
      Drausminės priemonės
      1.   Darbuotojas ar buvęs darbuotojas tyčia ar dėl aplaidumo nevykdęs šiuose Tarnybos nuostatuose nustatytų pareigų, turi atsakyti drausmine tvarka.
      2.   Jei direktorius sužino faktų apie pareigų nevykdymą, kaip apibrėžta 1 dalyje, jis gali pradėti administracinį tyrimą, kad patikrintų, ar pareigos nebuvo vykdomos.
      3.   Drausminės taisyklės, procedūros ir priemonės bei administracinių tyrimų tvarkos taisyklės nustatytos IX priede.
      VIII SKYRIUS
      Skundai ir apeliacinė komisija
      28 straipsnis
      Skundai
      1.   Visi asmenys, kuriems taikomi šie Tarnybos nuostatai, gali direktoriui pateikti prašymą, kad jis priimtų su jais susijusį sprendimą šiuose Tarnybos nuostatuose numatytais klausimais. Direktorius atitinkamam asmeniui praneša savo pagrįstą sprendimą per du mėnesius nuo prašymo pateikimo dienos. Jei pasibaigus šiam laikotarpiui atsakymas į prašymą nebuvo gautas, laikoma, kad buvo priimtas sprendimas prašymą atmesti; šis sprendimas gali būti skundžiamas kitose dalyse nustatyta tvarka.
      2.   Visi asmenys, kuriems taikomi šie Tarnybos nuostatai, gali direktoriui pateikti skundą dėl jiems nepalankaus veiksmo, kai direktorius priėmė sprendimą arba kai jis nesiėmė Tarnybos nuostatuose numatytos priemonės. Skundas turi būti pateiktas per tris mėnesius. Šis laikotarpis pradedamas skaičiuoti:

                  a)

                  nuo dokumento paskelbimo dienos, jei tai bendro pobūdžio priemonė;

                  b)

                  nuo sprendimo pranešimo atitinkamam asmeniui dienos, tačiau ne vėliau kaip nuo tos dienos, kai pastarasis su juo susipažino, jeigu priemonė yra skirta konkrečiam asmeniui; tačiau kai dokumente, skirtame konkrečiam asmeniui, taip pat reiškiamos pretenzijos ir kitam asmeniui, laikotarpis to kito asmens atžvilgiu skaičiuojamas nuo tos dienos, kai jis susipažino su šiuo dokumentu, bet ne vėliau kaip nuo paskelbimo dienos;

                  c)

                  pasibaigus laikotarpiui, per kurį turi būti duotas atsakymas, kai skundas pateikiamas dėl numanomo sprendimo dėl prašymo atmetimo, kaip numatyta 1 dalyje.

            3.   Direktorius praneša atitinkamam asmeniui apie savo pagrįstą sprendimą per vieną mėnesį nuo skundo pateikimo dienos. Jei pasibaigus šiam laikotarpiui atsakymas į skundą nebuvo gautas, laikoma, kad buvo priimtas sprendimas atmesti skundą; šis sprendimas gali būti skundžiamas 5 dalyje nustatyta tvarka.
      Gavęs neigiamą atsakymą, darbuotojas gali prašyti tarpininkavimo. Toks tarpininkavimas nėra privalomas.
      4.   Tarpininką skiria direktorius trejų metų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas.
      Tarpininkas yra kvalifikuotas nepriklausomas teisės ekspertas.
      Direktorius ir atitinkamas darbuotojas šiam ekspertui pateikia visus, jo manymu, bylai nagrinėti būtinus dokumentus.
      Tarpininkas pateikia išvadas per 15 dienų nuo kreipimosi į jį dienos.
      Šios išvados neprivalomos nei direktoriui, nei darbuotojui.
      Jei direktorius nesutinka su išvadomis, tarpininkavimo išlaidas padengia Centras; jei su išvadomis nesutinka darbuotojas, jis padengia 50 % tarpininkavimo išlaidų.
      5.   Išnaudoję pirmąją galimybę skųstis (vidaus administracinis skundas), darbuotojai turi teisę siekti, kad ginčą spręstų Centro apeliacinė komisija.
      Tos komisijos sudėtis, veiklos pobūdis ir konkrečios darbo tvarkos taisyklės pateikiamos X priede.
      6.   Apeliacinės komisijos sprendimai yra privalomi abiem šalims. Jų apskųsti negalima. Apeliacinė komisija gali:

                  a)

                  panaikinti arba patvirtinti apskųstus sprendimus;

                  b)

                  įpareigoti Centrą kompensuoti bet kokią darbuotojo patirtą materialinę žalą nuo panaikinto sprendimo įsigaliojimo dienos;

                  c)

                  nuspręsti, kad remdamasis Apeliacinės komisijos nustatytomis ribomis Centras turi kompensuoti apelianto patirtas pagrįstas išlaidas, taip pat apklaustų liudytojų kelionės ir pragyvenimo išlaidas. Šios išlaidos apskaičiuojamos remiantis šių Tarnybos nuostatų 18 straipsniu ir VII priedu.

            IX SKYRIUS
      Pensijų sistemos
      29 straipsnis
      Pensijų sistemos
      Pagal Koordinuojamų organizacijų pensijų sistemos taisykles Centro darbuotojams taikomos Centro pensijų sistemų taisyklėse nustatytos taisyklės ir sąlygos. Centro nauja pensijų sistema (NPS) taikoma darbuotojams, pradėjusiems dirbti po 2005 m. birželio 30 d.
      X SKYRIUS
      Centro darbuotojų delegavimas
      30 straipsnis
      Centro darbuotojų delegavimas
      Deleguotas darbuotojas – darbuotojas, kuris direktoriaus sprendimu tarnybos interesais paskiriamas laikinai eiti pareigas ne Centre.
      Delegavimą tarnybos interesais reglamentuoja šios taisyklės:

                  a)

                  išklausęs atitinkamą darbuotoją, direktorius priima sprendimą dėl delegavimo;

                  b)

                  direktorius nustato delegavimo laikotarpį;

                  c)

                  kiekvieno šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje atitinkamas darbuotojas gali prašyti nutraukti delegavimą;

                  d)

                  deleguotas darbuotojas turi teisę gauti atlyginimo skirtumo kompensaciją, jei visas atlyginimas už pareigas, kurias jis deleguotas eiti, yra mažesnis už jo Centre eitoms pareigoms priskirto lygio ir pakopos atlyginimą; taip pat jis turi teisę į visų papildomų su jo delegavimu susijusių išlaidų kompensavimą;

                  e)

                  deleguotas darbuotojas toliau moka pensines įmokas nuo savo nuolatinio darbo algos pagal priskirtą lygį ir pakopą Centre;

                  f)

                  deleguotam darbuotojui paliekamos jo pareigos, jo teisė į pakopos paaukštinimą ir pareigų paaukštinimą;

                  g)

                  pasibaigus delegavimo laikotarpiui, darbuotojas tuojau pat grąžinamas į ankstesnes savo pareigas arba pradeda eiti pirmas atsilaisvinusias pareigas, atitinkančias jo lygį, jei jis atitinka tų pareigų reikalavimus.

            III ANTRAŠTINĖ DALIS
      VIETINIAMS DARBUOTOJAMS TAIKOMOS NUOSTATOS
      31 straipsnis
      Statutinės nuostatos
      Vietiniai darbuotojai yra pagalbiniai darbuotojai, paprastai įdarbinami trumpam laikui. Jie neturi tarptautinių darbuotojų statuso ir jiems taikomi visi priimančiosios valstybės, kurioje jie įdarbinti, įstatymai ir kiti teisės aktai. Taikomos šios nuostatos:

                  a)

                  vietiniai darbuotojai yra darbuotojai, kurie neužima Centro darbuotojų lentelėje nurodytų pareigybių;

                  b)

                  atsižvelgdamas į šios antraštinės dalies nuostatas, Centras nustato vietinių darbuotojų įdarbinimo sąlygas, visų pirma:

                              i)

                              jų įdarbinimo ir sutarties nutraukimo sąlygas;

                              ii)

                              nuostatas dėl jų atostogų; ir

                              iii)

                              nuostatas dėl jų atlyginimo,

                        laikydamasis toje vietoje, kurioje jie turi vykdyti savo pareigas, taikomų taisyklių ir praktikos;

                  c)

                  vietiniams darbuotojams taikomos I antraštinėje dalyje išdėstytos nuostatos ir šios II antraštinės dalies nuostatos:

                              i)

                              II skyrius: 5 (tarnybos amžiaus apribojimai) ir 6 (sveikatos patikrinimai) straipsniai;

                              ii)

                              III skyrius: 15 straipsnis (algos avansai);

                              iii)

                              IV skyrius: 18 straipsnis (komandiruotės);

                              iv)

                              V skyrius: 19 (darbo laikas) ir 21 (valstybinės šventės) straipsniai;

                              v)

                              IX priedas: žalos atlyginimas

                        ir kitos su jomis susijusios taisyklės.

            32 straipsnis
      Socialinis draudimas
      Socialinio draudimo srityje Centras yra atsakingas už socialinio draudimo įmokų darbdavio dalį pagal toje vietoje, kurioje darbuotojai turi vykdyti savo pareigas, taikomas taisykles.
      33 straipsnis
      Atlyginimas
      1.   Vietinio darbuotojo atlyginimas nustatomas sutartyje; tai yra grynoji mėnesinė alga be jokių papildomų išmokų, neatsižvelgiant į atitinkamo asmens šeiminę ar socialinę padėtį.
      2.   Kadangi vietiniai darbuotojai nedalyvauja pensijų sistemoje, iš jų atlyginimo neatskaitomos jokios su ja susijusios įmokos.
      3.   Metų pradžioje vietinių darbuotojų atlyginimas didinamas tokia pat dalimi kaip ir valdybos didinamas darbuotojų atlyginimas.
      IV ANTRAŠTINĖ DALIS
      ATSTOVAVIMAS DARBUOTOJAMS
      34 straipsnis
      Atstovavimas darbuotojams
      1.   Personalo komitetas atstovauja visiems Centro darbuotojams, kaip apibrėžta 1 straipsnyje.
      2.   Personalo komitetą renka Centro darbuotojai slaptu balsavimu dvejų metų laikotarpiui.
      3.   Personalo komitetas:

                  a)

                  gina visų Centro darbuotojų profesinius interesus;

                  b)

                  teikia pasiūlymus dėl visų darbuotojų gerovės gerinimo;

                  c)

                  teikia pasiūlymus dėl darbuotojų socialinės, kultūrinės ir sporto veiklos;

                  d)

                  atstovauja visiems darbuotojams santykiuose su kitų tarptautinių organizacijų darbuotojų asociacijomis.

            4.   Šio straipsnio įgyvendinimo sąlygas tvirtina direktorius, pasikonsultavęs su Personalo komitetu.
      V ANTRAŠTINĖ DALIS
      PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS
      35 straipsnis
      Pereinamojo laikotarpio nuostatos
      1.   Darbuotojams, kurie dirba šių Tarnybos nuostatų įsigaliojimo dieną ir kurie nuolat dirbo Centre daugiau kaip trejus metus, pasiūloma neterminuota sutartis, kai baigia galioti su jais sudaryta sutartis.
      2.   Darbuotojams, kurie neišdirbo trejų metų iki šių Tarnybos nuostatų įsigaliojimo dienos, pasiūloma neterminuota sutartis, kai baigia galioti antra jų sutartis.

         I PRIEDAS
         KOMPENSACIJA NETEKUS DARBO
         (nurodyta Tarnybos nuostatų 7 straipsnyje)
         1.   Teisė į kompensaciją netekus darbo

                     a)

                     Kompensacija netekus darbo gali būti skiriama darbuotojui, kurio darbo sutartis nutraukiama remiantis Tarnybos nuostatų 7 straipsnio 3 dalies a punkto i–vi papunkčiuose nustatytais atvejais.

                     b)

                     Kompensacija neskiriama:

                                 i)

                                 darbuotojui gavus kitą to paties arba aukštesnio lygio darbą Centre;

                                 ii)

                                 darbuotojui gavus naują darbą kitoje tarptautinėje organizacijoje toje pačioje vietovėje;

                                 iii)

                                 darbuotojui, kuris yra valstybės narės arba tarptautinės organizacijos pareigūnas, per tris mėnesius nuo jo sutarties su Centru nutraukimo grįžus dirbti ir gaunant atlyginimą savo nacionalinėje arba tarptautinėje administracijoje;

                                 iv)

                                 nutraukus sutartį su darbuotoju drausmine tvarka.

               2.   Kompensacijos mokėjimas
         Darbuotojai turi teisę į kompensaciją, kuri yra lygi 100 % jų grynojo mėnesinio atlyginimo, padauginus iš tarnybos Centre metų skaičiaus, bet ne didesnė už 24 mėnesių atlyginimą.
         Grynuoju atlyginimu laikoma bazinė alga ir visos papildomos mėnesinės išmokos bei kompensacijos.
         Kompensacija negali būti mokama už daugiau mėnesių, nei darbuotojas būtų turėjęs dirbti iki šių Tarnybos nuostatų 5 straipsnyje nustatyto amžiaus.

         II PRIEDAS
         EKSPATRIACIJOS IŠMOKA
         (nurodyta Tarnybos nuostatų 10 straipsnyje)
         1.   Pagal Tarnybos nuostatų 10 straipsnį tokią teisę turintys darbuotojai gauna mėnesinę ekspatriacijos išmoką. Išmokos dydis yra:

                     a)

                     iki 1996 m. sausio 1 d. į darbą priimtiems darbuotojams:

                                 i)

                                 darbuotojams, turintiems teisę į namų ūkio išmoką: 20 % atskaitinės algos;

                                 ii)

                                 darbuotojams, neturintiems teisės į namų ūkio išmoką: 16 % atskaitinės algos;

                     b)

                     po 1996 m. sausio 1 d. į darbą priimtiems darbuotojams:

                                 i)

                                 darbuotojams, turintiems teisę į namų ūkio išmoką: 18 % atskaitinės algos per pirmuosius dešimt tarnybos metų;

                                 ii)

                                 darbuotojams, neturintiems teisės į namų ūkio išmoką: 14 % atskaitinės algos per pirmuosius dešimt tarnybos metų.

               2.   Išmoka apskaičiuojama pagal priėmimo į darbą arba pareigų paaukštinimo lygio pirmąją pakopą. Vienuoliktais, dvyliktais ir tryliktais metais 14 % ir 18 % dydžiai sumažinami vienu punktu per metus iki atitinkamai 11 % ir 15 %.
         3.   Ekspatriacijos išmokos dydis negali būti mažesnis už B3 lygio 1 pakopos darbuotojams mokamos bazinės algos dydį.
         4.   Darbuotojai, turintys teisę į ekspatriacijos išmoką ir išlaikantys vaikus, kurie negauna išmokos už mokslą, turi teisę į papildomą vaikų ekspatriacijos išmoką, kaip nustato bendrai koordinuojamos organizacijos.

         III PRIEDAS
         VAIKAI IR KITI IŠLAIKYTINIAI
         (nurodyta Tarnybos nuostatų 11 ir 13 straipsniuose)
         1.   Išlaikomi vaikai

                     a)

                     Darbuotojo, jo sutuoktinio arba registruoto partnerio teisėtas, teisiškai pripažintas vaikas ar įvaikis laikomas darbuotojo išlaikytiniu, kai darbuotojas nuolat rūpinasi to vaiko išlaikymu bei švietimu ir kai vaikas nuolat su šeima gyvena toje vietovėje, kurioje darbuotojas eina savo pareigas, arba kito tėvo gyvenamojoje vietovėje.

                     b)

                     Darbuotojo, jo sutuoktinio arba registruoto partnerio neįgalus vaikas, neatsižvelgiant į vaiko amžių, laikomas išlaikytiniu.

                     c)

                     Vaikas nelaikomas darbuotojo išlaikytiniu:

                                 i)

                                 kai jam sukanka 26 metai;

                                 ii)

                                 kai iki sukankant šiam amžiui jis pradeda savarankiškai gauti algą, honorarus ar kitas pajamas.

               2.   Kiti išlaikytiniai

                     a)

                     Asmuo, išskyrus 1 dalyje apibrėžtus išlaikomus vaikus, gali būti laikomas darbuotojo išlaikytiniu šiomis sąlygomis:

                                 i)

                                 jis yra tėvystės ar kitais artimais giminystės ar svainystės ryšiais susijęs asmuo;

                                 ii)

                                 jis nuolat gyvena su darbuotoju, jo sutuoktiniu ar registruotu partneriu arba dažnai yra specializuotą medicininę priežiūrą teikiančioje institucijoje;

                                 iii)

                                 atitinkamas asmuo neturi pakankamų lėšų save išlaikyti savarankiškai.

         IV PRIEDAS
         NEĮGALŪS IŠLAIKYTINIAI
         (nurodyta Tarnybos nuostatų 11 straipsnyje)
         1.   Išlaikytinis yra laikomas neįgaliu, gydytojams patvirtinus, kad jis turi sunkią ir nuolatinę negalią, dėl kurios jam yra būtinas specialus slaugymas ar priežiūra arba specialus švietimas ar mokymas.
         2.   Sprendimą suteikti išmoką priima direktorius, pasikonsultavęs su tam tikslui sudaryta ad hoc komisija, į kurią įtraukiamas bent vienas gydytojas.
         Direktoriaus sprendime nurodomas išmokos mokėjimo laikotarpis, kuris gali būti peržiūrimas.
         3.   Teisės pasinaudoti Tarnybos nuostatų nuostatomis kriterijus yra sunkus ir nuolatinis fizinės arba protinės veiklos pažeidimas.
         Todėl išlaikomi asmenys gali būti laikomi neįgaliais, esant:

                     a)

                     sunkiam ar chroniškam centrinės ar autonominės nervų sistemos pažeidimui, pavyzdžiui, smegenų ligoms, miopatijai, autonominiam paralyžiui, neatsižvelgiant į jį sukėlusias priežastis;

                     b)

                     sunkiam judėjimo sistemos pažeidimui;

                     c)

                     sunkiam vienos ar kelių jutimo sistemų pažeidimui;

                     d)

                     chroniškai ir invalidumą sukeliančiai psichikos ligai.

               Pirmiau pateiktas sąrašas nėra laikomas baigtiniu. Jis pateiktas tik kaip pavyzdys ir neturi būti laikomas pagrindu vertinant ligos ar negalios laipsnį.
         Išmokos suma yra išmokos išlaikomam vaikui dydžio ir pridedama prie tos išmokos.

         V PRIEDAS
         NUOMOS IŠMOKA
         (nurodyta Tarnybos nuostatų 11 straipsnyje)
         1.   Išmokos suma lygi faktiškai sumokėtos nuomos, išskyrus visus Tarnybos nuostatų 11 straipsnio 6 dalies a punkte minimus mokesčius, ir toliau nurodytu būdu apskaičiuotos sumos skirtumo santykiui:

                     a)

                     C ir B lygių (iki B 4 lygio imtinai) darbuotojams – 15 % grynosios bazinės algos;

                     b)

                     B 5 ir B 6 lygių darbuotojams – 20 % grynosios bazinės algos;

                     c)

                     A 1 ir A 2 lygių darbuotojams – 22 % grynosios bazinės algos.

               2.   Minėtas santykis yra:

                     a)

                     50 % nesusituokusiems ir išlaikytinių neturintiems susituokusiems darbuotojams;

                     b)

                     55 % vieną išlaikytinį turintiems darbuotojams;

                     c)

                     60 % du ar daugiau išlaikytinių turintiems darbuotojams.

               3.   Išmoka neturi būti didesnė už:

                     a)

                     10 % grynosios bazinės algos C–B 4 (imtinai) lygių atitinkamiems darbuotojams;

                     b)

                     15 % grynosios bazinės algos B 5, B 6, A 1 ir A 2 lygių darbuotojams.

               Grynąja bazine alga laikoma kasmet valdybos tvirtinamoje atlyginimų skalėje nurodyta faktinė bazinė alga be jokių priedų ir neatsižvelgiant į atskaitymus iš atlyginimo.

         VI PRIEDAS
         KELIONĖS IR PERSIKRAUSTYMO IŠLAIDOS
         (nurodyta Tarnybos nuostatų 16 ir 17 straipsniuose)
         I skirsnis. Darbuotojų ir jų šeimų narių kelionės iš jų gyvenamosios vietos į tarnybos vietą išlaidos
         1.   Darbuotojai, kurių gyvenamoji vieta yra toliau kaip už 100 km nuo jų tarnybos vietos, pagal Tarnybos nuostatų 16 straipsnį turi teisę gauti faktinių kelionės išlaidų kompensaciją:

                     a)

                     pradėdami tarnybą – kelionės iš gyvenamosios vietos į tarnybos vietą;

                     b)

                     kai jie perkeliami iš tarnybos vietos, kurioje jie buvo įdarbinti, į kitą tarnybos vietą, kuri yra toliau kaip už 100 km;

                     c)

                     baigdami tarnybą:

                                 i)

                                 kelionės iš tarnybos vietos į gyvenamąją vietą, kurioje gyveno prieš pradėdami tarnybą; arba

                                 ii)

                                 kelionės iš tarnybos vietos į kitą nei pirmiau minėta gyvenamoji vieta, jei kompensuotinos išlaidos nėra didesnės.

               2.   1 dalyje minimos kelionės išlaidos visiškai ar iš dalies nekompensuojamos šiais atvejais:

                     a)

                     jei ši teisė nebuvo nustatyta darbuotojui pradedant tarnybą;

                     b)

                     jei visas minėtas išlaidas ar jų dalį kompensavo Vyriausybė ar kita įstaiga;

                     c)

                     jei baigęs tarnybą darbuotojas neišvyksta per tris mėnesius nuo tos dienos, kai nustojo eiti pareigas, arba jei prašymo kompensuoti išlaidas Centro administracija negavo per 30 dienų nuo kelionės;

                     d)

                     darbuotojui nustojus eiti pareigas, jei jis atsistatydino Centre neišdirbęs dvylikos mėnesių.

               3.   1 ir 2 dalyse išvardytas sąlygas atitinkantys ir namų ūkio išmoką gaunantys darbuotojai taip pat turi teisę į:

                     a)

                     savo sutuoktinio arba registruoto partnerio ir išlaikomų vaikų kelionės į darbuotojo tarnybos vietą faktinių išlaidų kompensaciją;

                     b)

                     savo sutuoktinio ar registruoto partnerio ir išlaikomų vaikų faktinių kelionės išlaidų kompensaciją darbuotojui nustojus eiti pareigas; tačiau kompensuoti šias išlaidas gali būti atsisakyta, jei darbuotojas atsistatydina Centre neišdirbęs dvylikos mėnesių.

               4.   Laikoma, kad sutuoktiniai, registruoti partneriai, išlaikomi vaikai ar kiti išlaikytiniai, kaip apibrėžta III priede, turi tą patį lygį kaip ir atitinkamas darbuotojas.
         II skirsnis. Persikraustymo išlaidos
         1.   Darbuotojai, kurių gyvenamoji vieta yra toliau kaip už 100 km nuo jų tarnybos vietos, turi teisę į faktinių jų namų ūkio daiktų perkraustymo išlaidų kompensaciją šiais atvejais:

                     a)

                     pradėdami tarnybą;

                     b)

                     kai jie perkeliami iš vienos tarnybos vietos į kitą tarnybos vietą, kuri yra toliau kaip už 100 km, jei perkeliama neribotam, ilgesniam kaip du mėnesiai laikotarpiui;

                     c)

                     baigdami darbą Centre, tačiau kompensuoti šias išlaidas gali būti atsisakyta, jei darbuotojas atsistatydina Centre neišdirbęs dvylikos mėnesių.

               2.   Kompensuojamos namų ūkio daiktų perkraustymo išlaidos, įskaitant pakavimą ir įprastinės rizikos draudimo (įsilaužimo, vagystės, gaisro atvejais) išlaidas.
         Prašydami kompensuoti išlaidas pagal šio skirsnio nuostatas, darbuotojai privalo Administracijos ir personalo vadovui išankstiniam tvirtinimui pateikti ne mažiau kaip dvi skirtingas išlaidų sąmatas. Šiose sąmatose turi būti nurodytas tas pats svoris (ar tūris), gabenamas tokį patį atstumą.
         Administracijos ir personalo vadovas gali, jei, jo nuomone, sąmatos yra pernelyg didelės, paprašyti kitų perkraustymo įmonių pateikti sąmatas.
         3.   Darbuotojai gali prašyti kompensuoti išlaidas pagal šio skirsnio nuostatas tik tais atvejais, kai jų nekompensuoja Vyriausybė arba kita institucija.

         VII PRIEDAS
         KOMANDIRUOČIŲ IŠLAIDOS
         (nurodyta Tarnybos nuostatų 18 ir 29 straipsniuose)
         Pagal Tarnybos nuostatų 18 straipsnio nuostatas darbuotojai, vykstantys į Centro komandiruotę, turi teisę gauti visų savo kelionės išlaidų kompensaciją bei dienpinigius, skirtus pragyvenimo išlaidoms išvykus iš savo tarnybos vietos padengti.
         I skirsnis. Transporto priemonės
         1.   Bendrosios taisyklės
         Atsižvelgdami į šiame skirsnyje išdėstytas leidžiančias nukrypti nuostatas, vykdami į komandiruotes darbuotojai turi naudotis pačiomis ekonomiškiausiomis transporto priemonėmis.
         Oro ir geležinkelių transportas laikomas įprastomis transporto priemonėmis. Tačiau direktorius gali leisti į komandiruotę vykstantiems darbuotojams pasinaudoti asmeniniu ar tarnybiniu automobiliu, ypač gydytojui patvirtinus, kad jie dėl sveikatos negali keliauti lėktuvu, o kelionė traukiniu yra neįmanoma, pernelyg ilga ar per brangi.
         Jei į komandiruotę vykstantis darbuotojas, gavęs leidimą, pasirenka ne pačią ekonomiškiausią transporto priemonę, taikomos tokios taisyklės:

                     a)

                     jam kompensuojamos tik kelionės pačia ekonomiškiausia transporto priemone išlaidos;

                     b)

                     dienpinigiai jam mokami tik už tą laikotarpį, kurį būtų trukusi kelionė pačia ekonomiškiausia transporto priemone;

                     c)

                     darbo laikas, viršijantis tą laiką, kurį būtų užtrukusi kelionė pačia ekonomiškiausia transporto priemone, išskaičiuojamas iš jo kasmetinių atostogų.

               2.   Kelionės lėktuvu

                     a)

                     Visos kelionės lėktuvu turi būti ekonominės ar jai lygiavertės klasės, išskyrus atvejus, kai direktorius duoda leidimą.

                     b)

                     Darbuotojai turi teisę keliauti verslo ar jai lygiaverte klase tais atvejais, kai skrydis trunka ilgiau kaip keturias valandas arba kai visas kelionės laikas yra ne trumpesnis kaip keturios valandos ir per ją numatyti du skrydžiai.

               3.   Kelionės traukiniu

                     a)

                     A ir B lygio darbuotojai turi teisę keliauti pirmąja klase.

                     b)

                     Jei darbuotojų kelionė traukiniu naktį trunka ne trumpiau kaip šešias valandas, jie turi teisę į išlaidų už miegamąją vietą arba už vietą miegamojoje kupė kompensaciją.

               4.   Kelionės keliais – asmeninių automobilių naudojimas

                     a)

                     Centro interesais darbuotojams gali būti leista keliauti asmeniniu automobiliu. Tokiais atvejais jie turi teisę į išmoką už kilometrą, kuri apskaičiuojama pagal greičiausią įprastinį maršrutą. Išmoka apskaičiuojama remiantis Centro buveinės šalyje taikomais tarifais, neatsižvelgiant į šalį ar šalis, kurioje (-iose) keliaujama. Taikomi tarifai skelbiami administraciniame memorandume. Visa išmokėta suma negali viršyti sumos, kurią Centras būtų turėjęs išleisti kitu atveju.

                     b)

                     Jei atitinkamam darbuotojui buvo leista vežti kitus Centro darbuotojus, už kiekvieną keleivį jam mokama 10 % išmokos už kilometrą dydžio papildoma išmoka už kilometrą. Tokiais atvejais „keleiviai“ neturi teisės į jokią kelionės išlaidų kompensaciją. Jei keliaujant reikia sumokėti specialius mokesčius (pavyzdžiui, kelio mokesčius arba mokesčius už automobilio gabenimą laivu ar keltu), jie kompensuojami pateikus patvirtinamuosius kvitus, išskyrus bet kokias kelionės lėktuvu išlaidas.

                     c)

                     Darbuotojai, besinaudojantys savo asmeniniais automobiliais, iš anksto turi įrodyti, kad jie turi draudimo polisą, apimantį civilinės atsakomybės draudimą ir visų pirma žalos atlyginimą keleiviams.

                     d)

                     Avarijos atveju Centras neatlygina žalos nuosavybei.

               II skirsnis. Į komandiruotę vykstančių darbuotojų dienpinigiai
         1.   Į komandiruotę vykstantys darbuotojai turi teisę gauti dienpinigius, kurių tarifus kasmet nustato valdyba.
         Tačiau direktorius gali leisti:

                     a)

                     nustatyti specialius tarifus šalims, kuriose pragyvenimo išlaidos yra didesnės arba mažesnės už įprastinius tarifus;

                     b)

                     mokėti darbuotojui didesnius dienpinigius, negu jam paprastai priklausytų, jei tai palengvins komandiruotės reikalų tvarkymą;

                     c)

                     mokėti išmoką, jei komandiruotės metu turi būti suteiktos nedarbingumo atostogos, išskyrus atvejus, kai darbuotojas komandiruotas į jo gyvenamąją vietą.

               2.   Dienpinigiai skaičiuojami taip:

                     a)

                     jei komandiruotės metu reikia apsistoti viešbutyje, atitinkamam darbuotojui sumokama visa dienpinigių suma;

                     b)

                     jei komandiruotės metu nereikia apsistoti viešbutyje:

                                 i)

                                 už mažiau kaip keturias komandiruotėje praleistas valandas dienpinigiai nemokami;

                                 ii)

                                 tais atvejais, kai komandiruotė trunka nuo keturių iki aštuonių valandų, darbuotojai turi teisę gauti 25 % dienpinigių sumos. Jeigu komandiruotė trunka daugiau kaip aštuonias, bet mažiau kaip 24 valandas, darbuotojas turi teisę gauti 50 % dienpinigių sumos;

                     c)

                     vykstant į komandiruotę Madrido provincijoje, dienpinigiai nebus neskiriami. Nedidelės tinkamai leistinos išlaidos (automobilio laikymo stovėjimo aikštelėje mokesčiai, išmokos už kilometrą, taksi, viešojo transporto išlaidos ir t. t.) bus apmokamos pateikus kvitą;

                     d)

                     skaičiuojant dienpinigių sumą, prie faktinio kelionės laiko pridedamas tam tikras laikas, kurio reikia nuvykti į pagrindinę stotį ar oro uostą arba iš jų. Šis laikas yra:

                                 i)

                                 dvi valandos iki kelionės traukiniu pradžios (faktinio traukinio išvykimo laiko) ir dar dvi valandos po jos pabaigos (faktinio traukinio atvykimo laiko);

                                 ii)

                                 trys valandos iki kelionės lėktuvu pradžios (faktinio lėktuvo išvykimo laiko) ir dar trys valandos po jos pabaigos (faktinio lėktuvo atvykimo laiko);

                     e)

                     darbuotojai, pageidaujantys komandiruotės vietoje praleisti savaitgalį prieš ją arba pasiimti atostogas, gaus dienpinigius, kurie apskaičiuojami nuo dienos prieš komandiruotę 15.00 val.;

                     f)

                     darbuotojai, pageidaujantys komandiruotės vietoje praleisti savaitgalį po jos arba pasiimti atostogas, gaus dienpinigius, kurie apskaičiuojami nuo dienos, kurią baigiasi komandiruotė, 22.00 val.;

                     g)

                     jeigu nakvynė įskaičiuojama į kelionės išlaidas (kelionė naktį keltu, miegamoji vieta arba vieta miegamojoje kupė, kelionė traukiniu ar lėktuvu), dienpinigių suma sumažinama 30 %, o jeigu nakvynę užtikrina išorės įstaiga, suma sumažinama 50 %.

               3.   Laikoma, kad dienpinigių užtenka visoms darbuotojo komandiruotės metu patirtoms išlaidoms padengti, išskyrus toliau išvardytas išlaidas, kurias gali būti prašoma papildomai kompensuoti:

                     a)

                     mokesčiai už vizas ir panašūs tiesiogiai su komandiruote susiję mokesčiai;

                     b)

                     mokesčiai už papildomą bagažą, jei tai aiškiai nurodyta direktoriaus leidime;

                     c)

                     dėl tarnybinių reikalų patirtos ir tinkamai pagrįstos ryšių (interneto, pašto, telegrafo, tarpmiestinių pokalbių telefonu ir t. t.) išlaidos;

                     d)

                     darbuotojų reprezentacinės išlaidos, atitinkančios direktoriaus nustatytas sąlygas;

                     e)

                     taksi išlaidos, turint išankstinį direktoriaus sutikimą ir pateikus išlaidas patvirtinantį dokumentą.

               Jei tam tikromis aplinkybėmis gyvenimo išlaidos yra didesnės už 60 % dienpinigių, Centras gali iš dalies arba visiškai kompensuoti perviršio sumą, darbuotojui pateikus sąskaitas ir pakankamus įrodymus, kad papildomos išlaidos buvo neišvengiamos. Ši kompensacija negali viršyti 30 % dienpinigių.

         VIII PRIEDAS
         NEDARBINGUMO, MOTINYSTĖS IR TĖVYSTĖS, VAIKO PRIEŽIŪROS IR KITOS TIKSLINĖS ATOSTOGOS
         (nurodyta Tarnybos nuostatų 22 straipsnyje)
         1.   Neatvykimas į darbą dėl sveikatos ir nedarbingumo atostogos

                     a)

                     Darbuotojai, kurie ilgiau kaip tris dienas iš eilės neatvyksta į darbą dėl ligos ar nelaimingo atsitikimo, per tris dienas nuo darbo nutraukimo turi pateikti medicinos pažymą.

                     b)

                     Darbuotojui, kuris dėl ligos ar nelaimingo atsitikimo nebuvo atvykęs į darbą ne ilgiau kaip tris dienas iš eilės ir nepateikė medicinos pažymos, gali būti atitinkamai sutrumpinamos jam priklausančios kasmetinės atostogos arba, jei atostogos jau visiškai išnaudotos, atitinkamai sumažinamos tarnybinės pajamos, jei per vienus kalendorinius metus tokio nedarbingumo laikas viršija devynias darbo dienas.

                     c)

                     Darbuotojai, neatvykę į darbą dėl ligos ar nelaimingo atsitikimo, pateikę medicinos pažymą turi teisę į visiškai apmokamas nedarbingumo atostogas ir išmokas ne ilgiau kaip 13 savaičių iš eilės.

                     d)

                     Darbuotojo gali būti paprašyta pasitikrinti sveikatą pagal 6 straipsnio 4 dalį tuo atveju, jeigu jis neatvyksta į darbą dėl ligos ar nelaimingo atsitikimo ilgiau kaip 13 savaičių iš eilės, arba dažno trumpalaikio nedarbingumo atveju.

                     e)

                     Bet kuriuo darbuotojo nedarbingumo atostogų metu Centras gali paprašyti nepriklausomos įstaigos atlikti sveikatos patikrinimą.

               2.   Infekcinės ligos, skiepai ir nelaimingi atsitikimai

                     a)

                     Infekcine liga užsikrėtęs darbuotojas privalo neiti į darbą ir nedelsdamas apie tai pranešti Administracijos ir personalo vadovui. Jei infekcine liga užsikrečia darbuotojo šeimos nariai ar artimi draugai, jis nedelsdamas turi apie tai pranešti Administracijos ir personalo vadovui ir imtis sveikatos prevencinių priemonių, kurias vadovas gali nurodyti. Visi su infekcine liga užsikrėtusiu asmeniu bendravę ir todėl neiti į darbą privalantys darbuotojai turi teisę į visas tarnybines pajamas; tokio nedarbingumo laikas neatskaitomas nei iš jų nedarbingumo atostogų, nei iš kasmetinių atostogų.

                     b)

                     Darbuotojai skiepijami reikiamais prevenciniais skiepais.

                     c)

                     Darbuotojai privalo apie visus jiems nutikusius nelaimingus atsitikimus darbe ar už Centro ribų, kad ir kokie nereikšmingi jie tuo metu atrodytų, nedelsdami pranešti Administracijos ir personalo vadovui ir kartu nurodyti visų liudininkų pavardes bei adresus.

               3.   Tikslinės atostogos, sutuoktuvių atostogos, motinystės atostogos, tėvystės atostogos, vaiko priežiūros atostogos ir mokamos tikslinės atostogos

                     a)

                     Dėl išimtinių ar neatidėliotinų asmeninių priežasčių Centro direktorius gali suteikti mokamas, iš dalies mokamas ar nemokamas tikslines atostogas, kurios per metus neviršytų aštuonių darbo dienų.

                     b)

                     Darbuotojo santuokos atveju suteikiamos šešių darbo dienų mokamos tikslinės atostogos.

                     c)

                     Darbuotojoms, pateikusioms atitinkamą medicinos pažymą, suteikiamos mokamos motinystės atostogos, kurios neišskaičiuojamos iš nedarbingumo ar kasmetinių atostogų. Motinystės atostogos trunka 16 savaičių.

                     d)

                     Atostogos prasideda ne anksčiau kaip likus šešioms savaitėms iki numatytos gimdymo datos, nurodytos pažymoje, ir baigiasi ne anksčiau kaip praėjus dešimt savaičių ir ne vėliau kaip praėjus 16 savaičių po gimdymo dienos.
                     Jeigu gimsta daugiau kaip vienas vaikas arba jeigu gimdymas priešlaikinis ar gimsta neįgalus vaikas, atostogų trukmė yra 20 savaičių. Šioje nuostatoje priešlaikinis gimdymas yra gimdymas nepasibaigus 34 nėštumo savaitei.

                     e)

                     Darbuotojoms, kurios teisiškai įsivaikina vaiką iki 18 metų amžiaus, suteikiamos mokamos motinystės atostogos, kurios neišskaičiuojamos iš nedarbingumo ar kasmetinių atostogų.
                     Motinystės atostogos trunka 16 savaičių ir prasideda nuo vaiko atvykimo į naujuosius namus datos.
                     Jeigu įvaikinamas daugiau kaip vienas vaikas arba įvaikinamas neįgalus vaikas, motinystės atostogų trukmė yra 20 savaičių.

                     f)

                     Mokamos dešimt darbo dienų tėvystės atostogos suteikiamos darbuotojams gimus vaikui arba įvaikinus vaiką, kuris pripažįstamas kaip išlaikytinis (kaip apibrėžta 11 straipsnio 3 punkte) ir kuriam įvaikinimo atveju yra mažiau kaip 18 metų. Jeigu gimsta daugiau kaip vienas vaikas arba neįgalus vaikas, atostogų trukmė yra dvylika darbo dienų.
                     Atostogos prasideda nuo vaiko gimimo datos arba nuo vaiko atvykimo į naujuosius namus datos, tačiau jos gali būti atidėtos, jei vaikas yra ligoninėje.

                     g)

                     Darbuotojas už kiekvieną vaiką turi teisę gauti iki dviejų mėnesių vaiko priežiūros atostogų be bazinės algos, kurių turi būti išeita per pirmuosius dvylika mėnesių po vaiko gimimo arba įvaikinimo. Minimali kiekvienų atostogų trukmė turi būti ne trumpesnė kaip vienas mėnuo.
                     Vaiko priežiūros atostogų metu darbuotojas ir toliau draudžiamas pagal socialinio draudimo sistemą; toliau kaupiama jo pensija, mokama išmoka išlaikomam vaikui ir išmoka už mokslą. Darbuotojas išsaugo savo pareigybę ir toliau turi teisę į savo pakopos ar lygio paaukštinimą.
                     Vaiko priežiūros atostogų metu darbuotojas per mėnesį turi teisę gauti 800 EUR išmoką, tačiau negali dirbti jokio kito apmokamo darbo.
                     Visą socialinio draudimo sistemos įmoką moka Centras.

                     h)

                     Darbuotojai, pašaukti tarnauti ginkluotosiose pajėgose, už mokymo laikotarpį turi teisę gauti ne ilgesnes kaip dviejų savaičių per metus arba keturių savaičių kas dvejus metus mokamas tikslines atostogas.
                     Ilgesni nei nurodyti šaukimo laikotarpiai išskaičiuojami iš darbuotojo kasmetinių atostogų.
                     Jei darbuotojas gauna finansinę kompensaciją iš jį tarnauti pašaukusios nacionalinės institucijos, tokios kompensacijos suma atskaitoma iš jo algos.

         IX PRIEDAS
         DRAUSMINĖ PROCEDŪRA
         (nurodyta Tarnybos nuostatų 2, 27 ir 31 straipsniuose)
         1 SKIRSNIS
         Bendrosios nuostatos
         1 straipsnis
         1.   Kai atliekant vidaus tyrimą nustatoma, kad darbuotojas ar buvęs darbuotojas gali būti asmeniškai įtrauktas, tas asmuo skubiai apie tai informuojamas, jeigu tai nekenkia tyrimui. Bet kokiu atveju baigus tyrimą negalima daryti išvadų, kuriose būtų įvardijamas darbuotojas, jeigu tam darbuotojui nebuvo sudaryta galimybė paaiškinti su juo susijusių faktų. Išvadose daroma nuoroda į šiuos paaiškinimus.
         2.   Tais atvejais, kai tyrimo tikslais būtinas visiškas slaptumas ir reikia atlikti tyrimo procedūras, priklausančias šalies teismų institucijai, įpareigojimo iškviesti darbuotoją pasiaiškinti vykdymas, direktoriui sutikus, gali būti atidėtas. Tokiais atvejais jokia drausminė procedūra negali būti pradėta, kol darbuotojui nesuteikta galimybė pasiaiškinti.
         3.   Jeigu po vidaus tyrimo darbuotojui, kuriam buvo pateikti įtarimai, negalima iškelti jokios bylos, direktoriaus sprendimu toks tyrimas baigiamas nesiimant jokių tolesnių veiksmų; direktorius apie tai raštu informuoja darbuotoją. Darbuotojas gali pareikalauti, kad šis sprendimas būtų įtrauktas į jo asmens bylą.
         4.   Užbaigus tyrimą direktorius informuoja atitinkamą asmenį ir praneša jam tyrimų ataskaitos išvadas.
         2 straipsnis
         Remdamasis tyrimų ataskaita, informavęs atitinkamą darbuotoją apie visus bylose surinktus įrodymus ir išklausęs tą darbuotoją, direktorius gali:

                     a)

                     nuspręsti, kad nėra pagrindo darbuotojui kelti kokią nors bylą, tokiu atveju jis atitinkamai informuojamas raštu; arba

                     b)

                     nuspręsti, net jeigu įsipareigojimai buvo ar greičiausiai buvo neįvykdyti, kad nebus imtasi jokių drausminių priemonių ir prireikus darbuotojui nusiųsti įspėjimą; arba

                     c)

                     jeigu įsipareigojimai nevykdomi, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatų 27 straipsnyje:

                                 i)

                                 nuspręsti pradėti drausminę procedūrą, numatytą šio priedo 4 skirsnyje; arba

                                 ii)

                                 nuspręsti pradėti drausminę procedūrą Drausmės komisijoje.

               3 straipsnis
         Darbuotojo, kurio dėl objektyvių priežasčių negalima išklausyti pagal šio priedo nuostatas, gali būti paprašyta pateikti paaiškinimus raštu arba jam gali atstovauti jo pasirinktas asmuo.
         2 SKIRSNIS
         Drausmės komisija
         4 straipsnis
         1.   Įkuriama Drausmės komisija, kurios nariais gali būti Centro arba kurios nors Europos Sąjungos institucijos darbuotojai.
         2.   Drausmės komisiją sudaro pirmininkas ir du nariai, kuriuos gali pakeisti pakaitiniai nariai.
         5 straipsnis
         1.   Direktorius ir Tarnybos nuostatų 34 straipsnyje nurodytas Personalo komitetas tuo pačiu metu paskiria po vieną narį ir po vieną pakaitinį narį. Jei dėl kokių nors priežasčių Personalo komitetas nepaskyrė nario ir pakaitinio nario, direktorius gali laikinai paskirti narius, kurie juos pakeistų iki paskyrimo.
         2.   Pirmininką ir pakaitinį pirmininką skiria direktorius.
         3.   Pirmininkas, nariai ir pakaitiniai nariai skiriami trejų metų laikotarpiui. Tačiau Centras gali numatyti trumpesnę narių ir pakaitinių narių kadenciją, nors ji negali būti trumpesnė kaip vieneri metai.
         4.   Atitinkamas darbuotojas turi teisę per penkias dienas nuo Drausmės komisijos sudarymo nesutikti su vieno jos nario kandidatūra. Direktorius taip turi teisę nesutikti su vieno Drausmės komisijos nario kandidatūra. Per tą patį laikotarpį Drausmės komisijos nariai gali paprašyti būti atleisti nuo šios pareigos dėl teisėtų priežasčių ir pasitraukia, jeigu kyla interesų konfliktas.
         6 straipsnis
         1.   Drausmės komisijos pirmininkas ir nariai savo pareigas atlieka visiškai nepriklausomai.
         2.   Drausmės komisijos svarstymai ir procedūros yra slapti.
         3 SKIRSNIS
         Drausminės priemonės
         7 straipsnis
         1.   Direktorius gali skirti vieną iš šių nuobaudų:

                     a)

                     rašytinį įspėjimą;

                     b)

                     papeikimą;

                     c)

                     perkėlimo į aukštesnę pakopą atidėjimą nuo vieno iki 23 mėnesių;

                     d)

                     perkėlimą į žemesnę pakopą;

                     e)

                     laikiną perkėlimą į žemesnį lygį laikotarpiui nuo 15 dienų iki vienerių metų;

                     f)

                     perkėlimą į žemesnį lygį;

                     g)

                     nušalinimą nuo pareigų, apimantį darbo sutarties nutraukimą, jei reikia, kartu visiškai arba iš dalies atimant teisę į kompensaciją netekus darbo.

               2.   Tais atvejais, kai darbuotojas gauna ištarnauto laiko pensiją arba neįgalumo pašalpą, direktorius gali nuspręsti nustatytu laiku išskaičiuoti iš pensijos arba neįgalumo pašalpos tam tikrą sumą; dėl šios priemonės neturi nukentėti darbuotojo išlaikytiniai. Tačiau darbuotojo pajamos negali būti mažesnės už minimalų gyvenimo lygį, atitinkantį C 1 lygio pirmos pakopos darbuotojo nario bazinę algą kartu su visomis mokėtinomis išmokomis šeimai.
         3.   Dėl vieno netinkamo elgesio atvejo negali būti taikoma daugiau kaip viena drausminė nuobauda.
         8 straipsnis
         Drausminės nuobaudos griežtumas turi būti proporcingas netinkamo elgesio sunkumui. Nustatant netinkamo elgesio sunkumą ir sprendžiant, kurią drausminę nuobaudą taikyti, visų pirma atsižvelgiama į:

                     a)

                     netinkamo elgesio pobūdį ir aplinkybes;

                     b)

                     mastą, kuriuo netinkamas elgesys pakenkia Centro vientisumui, reputacijai ar interesams;

                     c)

                     tai, kokią netinkamo elgesio dalį sudarė tyčiniai veiksmai ar neatsargumas;

                     d)

                     darbuotojo netinkamo elgesio motyvus;

                     e)

                     darbuotojo lygį ir darbo stažą;

                     f)

                     darbuotojo asmeninės atsakomybės laipsnį;

                     g)

                     darbuotojo užimamų pareigų ir atsakomybės lygį;

                     h)

                     tai, ar netinkamą elgesį sudaro pakartotiniai veiksmai ar elgesys;

                     i)

                     darbuotojo elgesį per savo karjerą.

               4 SKIRSNIS
         Drausminė procedūra be Drausmės komisijos
         9 straipsnis
         Direktorius gali nuspręsti skirti rašytinį įspėjimą ar papeikimą nepasitaręs su Drausmės komisija. Tokiu atveju atitinkamas darbuotojas turi būti išklausytas prieš direktoriui imantis tokių veiksmų.
         5 SKIRSNIS
         Drausminė procedūra Drausmės komisijoje
         10 straipsnis
         1.   Direktorius pateikia Drausmės komisijai ataskaitą, aiškiai išdėstydamas faktus, dėl kurių skundžiamasi, ir atitinkamais atvejais aplinkybes, kuriomis tie faktai atsirado, įskaitant visas sunkinančias ar lengvinančias aplinkybes.
         2.   Ataskaita perduodama atitinkamam darbuotojui ir Drausmės komisijos pirmininkui, kuris supažindina su ja Drausmės komisijos narius.
         11 straipsnis
         1.   Gavęs ataskaitą, atitinkamas darbuotojas turi teisę gauti visą savo asmens bylą ir pasidaryti visų su procedūra susijusių dokumentų, įskaitant ir teisinančius įrodymus, kopijas.
         2.   Atitinkamam darbuotojui nuo ataskaitos, kuria pradedama drausminė procedūra, gavimo dienos skiriama ne mažiau kaip 15 dienų pasirengti gynybai.
         3.   Darbuotojui gali padėti jo pasirinktas asmuo.
         12 straipsnis
         Jeigu, dalyvaujant Drausmės komisijos pirmininkui, atitinkamas darbuotojas prisipažįsta elgęsis netinkamai ir be išlygų sutinka su šio priedo 10 straipsnyje nurodyta ataskaita, direktorius, vadovaudamasis netinkamo elgesio pobūdžio ir ketinamos už jį skirti nuobaudos proporcingumo principu, gali atsiimti bylą iš Drausmės komisijos. Jeigu byla iš Drausmės komisijos atsiimama, pirmininkas pateikia nuomonę dėl svarstytos nuobaudos. Šia tvarka direktorius gali, nukrypdamas nuo šio priedo 9 straipsnio, paskirti vieną iš nuobaudų, numatytų šio priedo 7 straipsnio 1 dalies a–d punktuose.
         Atitinkamas darbuotojas, prieš jam pripažįstant savo netinkamą elgesį, informuojamas apie galimas tokio pripažinimo pasekmes.
         13 straipsnis
         Prieš pirmą Drausmės komisijos posėdį pirmininkas gali pavesti vienam iš jos narių parengti bendrą ataskaitą apie nagrinėjamą atvejį ir atitinkamai apie tai informuoja kitus Drausmės komisijos narius.
         14 straipsnis
         1.   Drausmės komisija išklauso atitinkamo darbuotojo; posėdžio metu jis gali pateikti pastabų raštu ar žodžiu, pats asmeniškai ar per atstovą. Jis gali pasikviesti liudytojų.
         2.   Centrui Drausmės komisijos posėdžiuose atstovauja direktoriaus šiuo tikslu įgaliotas darbuotojas.
         15 straipsnis
         Išnagrinėjusi pateiktus dokumentus ir atsižvelgusi į visus žodinius ar rašytinius pareiškimus, Drausmės komisija balsų dauguma pateikia pagrįstą išvadą dėl to, ar faktai, dėl kurių skundžiamasi, yra nustatyti, ir dėl nuobaudos, kuri turėtų būti skirta už tokius faktus. Šią išvadą pasirašo visi komisijos nariai. Drausmės komisija per du mėnesius nuo ataskaitos iš direktoriaus gavimo dienos pateikia šią išvadą direktoriui ir atitinkamam darbuotojui, jeigu šis laikotarpis atitinka bylos sudėtingumo laipsnį.
         16 straipsnis
         1.   Drausminės procedūros išlaidas, patirtas atitinkamo darbuotojo iniciatyva, ypač užmokestį asmeniui, kuris buvo pasirinktas padėti darbuotojui ar jį ginti, padengia darbuotojas, jeigu pasibaigus drausminei procedūrai paskiriama viena iš šio priedo 7 straipsnyje numatytų nuobaudų.
         2.   Tačiau išimtiniais atvejais, jei atitinkamam darbuotojui ši prievolė būtų per sunki, direktorius gali nuspręsti kitaip.
         17 straipsnis
         1.   Išklausęs darbuotoją, direktorius priima sprendimą per du mėnesius nuo Drausmės komisijos išvados gavimo, kaip numatyta šio priedo 8 ir 9 straipsniuose. Turi būti nurodytos sprendimo priežastys.
         2.   Jei direktorius nusprendžia nutraukti bylą nepaskirdamas jokios drausminės nuobaudos, apie tai jis nedelsdamas informuoja atitinkamą darbuotoją. Atitinkamas darbuotojas gali paprašyti, kad šis sprendimas būtų įtrauktas į jo asmens bylą.
         6 SKIRSNIS
         Laikinas nušalinimas
         18 straipsnis
         1.   Jeigu direktorius kaltina darbuotoją sunkiu netinkamu elgesiu dėl tarnybinių pareigų nevykdymo arba įstatymų pažeidimo, jis gali nedelsdamas laikinai nušalinti tokiu netinkamu elgesiu kaltinamą asmenį apibrėžtam ar neribotam laikotarpiui.
         2.   Direktorius, išskyrus atvejus, kai susiklosto išskirtinės aplinkybės, šį sprendimą priima išklausęs atitinkamo darbuotojo.
         19 straipsnis
         1.   Sprendime, kuriuo darbuotojas laikinai nušalinamas, nurodoma, ar laikino nušalinimo laikotarpiu jam toliau bus mokamas visas jo atlyginimas, arba kokia to atlyginimo dalis turi būti išskaičiuojama. Darbuotojui mokama suma jokiu būdu negali būti mažesnė už minimalų gyvenimo lygį, atitinkantį C 1 lygio pirmos pakopos darbuotojui mokamą bazinę algą kartu su mokėtinomis šeimos išmokomis.
         2.   Laikinai nušalinto darbuotojo padėtis privalo būti galutinai išspręsta per šešis mėnesius nuo tos dienos, kurią įsigaliojo sprendimas dėl laikino nušalinimo. Jei per šešis mėnesius toks sprendimas nepriimamas, atitinkamas darbuotojas, atsižvelgiant į 3 dalies nuostatas, turi teisę vėl gauti visą atlyginimą.
         3.   Dalis atlyginimo gali būti išskaičiuojama ir toliau, praėjus 2 dalyje nurodytam šešių mėnesių terminui, jei atitinkamam darbuotojui už tą pačią veiką iškelta baudžiamoji byla, dėl kurios jis yra sulaikytas. Tokiais atvejais darbuotojui visas atlyginimas nemokamas tol, kol kompetentingas teismas priima sprendimą paleisti jį į laisvę.
         4.   Pagal 1 dalį neišmokėtos sumos darbuotojui išmokamos, jeigu galutiniu sprendimu skirta drausminė nuobauda yra ne griežtesnė negu rašytinis įspėjimas, papeikimas ar perkėlimo į aukštesnę pakopą atidėjimas arba jeigu neskirta jokia drausminė nuobauda; pastaruoju atveju išmokamos ir sudėtinės palūkanos, kurių norma – 3,5 % per metus.
         7 SKIRSNIS
         Paralelinis traukimas baudžiamojon atsakomybėn
         20 straipsnis
         Jeigu darbuotojas už tą pačią veiką yra patrauktas baudžiamojon atsakomybėn, galutinis sprendimas priimamas tik po to, kai savo galutinį sprendimą paskelbia bylą nagrinėjantis teismas.
         8 SKIRSNIS
         Baigiamosios nuostatos
         21 straipsnis
         Darbuotojas, kuriam paskirta drausminė nuobauda nėra nušalinimas nuo pareigų, po trejų metų, jeigu tai buvo rašytinis įspėjimas ar papeikimas, arba po šešerių metų, jeigu tai buvo kitokia nuobauda, gali pateikti prašymą pašalinti iš jo asmens bylos visus įrašus apie tokį sprendimą. Direktorius nusprendžia, ar patenkinti šį prašymą.
         22 straipsnis
         Paaiškėjus naujiems, atitinkamais įrodymais pagrįstiems faktams, direktorius gali savo iniciatyva arba atitinkamo darbuotojo prašymu atnaujinti drausminę procedūrą.
         23 straipsnis
         Jeigu pagal šio priedo 15 straipsnį buvo nutraukta byla prieš darbuotoją, darbuotojas turi teisę reikalauti, kad patirta žala būtų atitaisyta tinkamai paskelbiant direktoriaus sprendimą.
         24 straipsnis
         Centro valdyba patvirtina šių procedūrų įgyvendinimo tvarką.

         X PRIEDAS
         APELIACINĖ KOMISIJA
         (nurodyta Tarnybos nuostatų 28 straipsnyje)
         1.   Jurisdikcija
         Apeliacinė komisija yra įgaliota spręsti ginčus, kylančius dėl šių Tarnybos nuostatų arba Tarnybos nuostatų 7 straipsnyje nurodytų sutarčių pažeidimo. Tuo tikslu ji yra kompetentinga nagrinėti esamų ar buvusių darbuotojų arba jų įpėdinių ir (arba) jų atstovų skundus dėl direktoriaus sprendimų.
         2.   Sudėtis ir statusas

                     a)

                     Apeliacinę komisiją sudaro pirmininkas ir du nariai. Juos gali pakeisti pavaduotojai. Pirmininkas arba vienas iš narių ir vienas iš jų pavaduotojų privalo turėti teisinį išsilavinimą.

                     b)

                     Centro valdyba dvejiems metams ne iš Centro darbuotojų skiria pirmininką, jo pavaduotoją, narius ir jų pavaduotojus. Jei vienas iš jų kuriuo nors metu negali eiti savo pareigų, likusiam laikotarpiui paskiriamas kitas asmuo.

                     c)

                     Apeliacinės komisijos posėdis laikomas teisėtu tik tokiu atveju, jei jame dalyvauja pirmininkas arba jo pavaduotojas ir du nariai arba jų pavaduotojai.

                     d)

                     Vykdydami savo pareigas, Apeliacinės komisijos nariai yra visiškai nepriklausomi.

                     e)

                     Centro valdyba nustato pirmininko, narių ir pavaduotojų tarnybines pajamas.

                     f)

                     Atsižvelgdama į šio priedo nuostatas, Apeliacinė komisija patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

               3.   Apeliacinės komisijos sekretoriatas

                     a)

                     Apeliacinės komisijos sekretorių iš Centro darbuotojų skiria direktorius.

                     b)

                     Vykdydamas savo pareigas, Apeliacinės komisijos sekretorius atlieka registratoriaus pareigas ir yra pavaldus tik Apeliacinei komisijai.

               4.   Skundai

                     a)

                     Apeliacinė komisija priima skundus tik tuomet, jei prieš tai pateikus direktoriui vidaus administracinį skundą nebuvo priimtas apeliantą tenkinantis sprendimas.

                     b)

                     Apeliantas turi pateikti raštišką prašymą Apeliacinei komisijai dėl sprendimo panaikinimo ar pakeitimo per 20 dienų nuo pranešimo apie ginčijamą sprendimą arba tarpininko išvados, kurią atmeta viena iš šalių, atmetimo. Tas prašymas adresuojamas Centro administracijos ir personalo vadovui, kuris patvirtina jį gavęs ir inicijuoja Apeliacinės komisijos sušaukimo procedūrą.

                     c)

                     Apeliacinės komisijos sekretoriatui skundai turi būti pateikti per du mėnesius nuo pranešimo apie ginčijamą sprendimą. Tačiau išimtiniais atvejais, ypač pensijų klausimais, Apeliacinė komisija gali priimti skundus, pateiktus per metus nuo pranešimo apie ginčijamą sprendimą.

                     d)

                     Skundai turi būti pateikti raštu; juose apeliantai turi išdėstyti visus skundų motyvus ir pridėti patvirtinamuosius dokumentus.

                     e)

                     Skundo padavimas nesustabdo ginčijamų sprendimų vykdymo.

               5.   Parengiamoji procedūra

                     a)

                     Skundai nedelsiant perduodami direktoriui, kuris savo pastabas turi pateikti raštu. Per mėnesį nuo skundo pateikimo dienos šių pastabų kopija perduodama Apeliacinės komisijos sekretoriui ir apeliantui, kuris per 20 dienų gali raštu pateikti atsakymą, kurio kopiją Apeliacinės komisijos sekretorius nedelsdamas perduoda direktoriui.

                     b)

                     Apeliacinės komisijos sekretoriatas perduoda jos nariams skundus, prie jų pridėdamas pareiškimus ir patvirtinamuosius dokumentus, direktoriaus pastabas ir, jei jis pateiktas, apelianto atsakymą per tris mėnesius nuo skundų pateikimo dienos ir ne mažiau kaip prieš penkiolika dienų iki posėdžio, kuriame jie bus svarstomi, dienos.

               6.   Apeliacinės komisijos sušaukimas
         Apeliacinę komisiją sušaukia jos pirmininkas. Paprastai komisija išnagrinėja jai pateiktus skundus per keturis mėnesius nuo jų pateikimo dienos.
         7.   Apeliacinės komisijos posėdžiai

                     a)

                     Apeliacinės komisijos posėdžiai yra uždari (išskyrus atvejus, kai Apeliacinė komisija nusprendžia kitaip). Apeliacinės komisijos pasitarimai yra slapti.

                     b)

                     Direktorius ar jo atstovas ir apeliantas dalyvauja nagrinėjime ir gali pateikti žodinių argumentų, pagrįsdami savo pareiškimuose išdėstytus motyvus.

                     c)

                     Apeliacinė komisija gali paprašyti pateikti dokumentus, kuriuos laiko reikalingais skundui nagrinėti. Pateikti dokumentai taip pat turi būti perduodami direktoriui ir apeliantui.

                     d)

                     Apeliacinė komisija apklausia šalis ir tuos liudytojus, kurių parodymai, jos manymu, gali būti naudingi nagrinėjimo metu. Liudyti pakviestas darbuotojas privalo atvykti į Apeliacinės komisijos posėdį ir negali atsisakyti pateikti reikalaujamos informacijos.

                     e)

                     Apeliacinės komisijos posėdyje dalyvaujantys asmenys jokiu būdu neatskleidžia nagrinėjimo metu sužinotų faktų ar pareikštų nuomonių.

               8.   Apeliacinės komisijos sprendimai

                     a)

                     Išimtinėmis aplinkybėmis Apeliacinė komisija gali nuspręsti laikinai sustabdyti ginčijamos priemonės vykdymą, kol bus priimtas toliau nurodytas galutinis sprendimas.

                     b)

                     Sprendimai priimami balsų dauguma. Jie turi būti išdėstomi raštu, pateikiant juos pagrindžiančius motyvus. Jie yra neapskundžiami, ir abi šalys privalo juos įvykdyti per vieną dieną nuo pranešimo apie juos dienos.

                     c)

                     Tačiau Apeliacinės komisijos gali būti paprašyta priimtame sprendime ištaisyti rašybos klaidas, skaičiavimo klaidas ir akivaizdžius netikslumus. Prašymai ištaisyti sprendimą turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo klaidos pastebėjimo.