title: 2003 m. gruodžio 18 d. Europos centrinio banko sprendimas, nustatantis dalyvaujantiems nacionaliniams centriniams bankams Europos centrinio banko kapitalui apmokėti būtinas priemones (ECB/2003/18)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D0018(01)

Oficialusis leidinys L 009 , 15/01/2004 p. 0029 - 0030

		Europos centrinio banko sprendimas2003 m. gruodžio 18 d.nustatantis dalyvaujantiems nacionaliniams centriniams bankams Europos centrinio banko kapitalui apmokėti būtinas priemones(ECB/2003/18)(2004/44/ES)EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 28.3 straipsnį,kadangi:(1) 1998 m. birželio 9 d. Sprendimas ECB/1998/2 nustatantis Europos centrinio banko kapitalui apmokėti būtinas priemones [1], nustatė, kaip ir kokia apimtimi valstybių narių, ketinančių įsivesti eurą 1999 m. sausio 1 d., nacionaliniai centriniai bankai (NCB) turi apmokėti Europos centrinio banko (ECB) kapitalą,(2) 2000 m. lapkričio 16 d. Sprendimo ECB/2000/14 dėl Bank of Greece ECB kapitalo apmokėjimo, savo dalies įnešimo į ECB atsargas ir atidėjimus, pradinio užsienio atsargų sumos pervedimo į ECB ir susijusių klausimų 2 straipsnis [2], kartu su 1998 m. gruodžio 1 d. Sprendimu ECB/1998/14, nustatančiu nedalyvaujantiems nacionaliniams centriniams bankams Europos centrinio banko kapitalui apmokėti būtinas priemones [3], nustatė, kaip ir kokia apimtimi Bank of Greece turi apmokėti ECB kapitalą 2001 m. sausio 1 d., atsižvelgiant į euro įvedimą Graikijoje.(3) 2003 m. gruodžio 18 d. Sprendimas ECB/2003/17 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte [4] koreguoja nacionaliniams centriniams bankams skiriamus indeksus ECB kapitalo pasirašymo rakte (toliau atitinkamai "indeksai kapitalo rakte" ir "kapitalo raktas") nuo 2004 m. sausio 1 d.(4) Dėl pakoreguoto kapitalo rakto turi būti priimtas naujas ECB sprendimas, nuo 2004 m. sausio 1 d. panaikinantis Sprendimą ECB/1998/2 ir Sprendimo ECB/2000/14 2 straipsnį, ir nustatantis, kaip ir kokia apimtimi eurą įsivedusių valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai (toliau — dalyvaujantys NCB) turi apmokėti ECB kapitalą 2004 m. sausio 1 d.,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisKapitalo apmokėjimo apimtis ir formaKiekvienas dalyvaujantis nacionalinis centrinis bankas visiškai apmoka savo pasirašytas ECB kapitalo dalis 2004 m. sausio 1 d. Kiekvienas nedalyvaujantis nacionalinis centrinis bankas atsižvelgdamas į Sprendimo ECB/2003/17 2 straipsnyje nustatytus indeksus kapitalo rakte 2004 m. sausio 1 d. sumoka sumą, nurodytą šalia jo pavadinimo šioje lentelėje:Dalyvaujantys NCB | (EUR) |— Nationale Bank van Belgiė/Banque Nationale de Belgique | 141485000 |— Deutsche Bundesbank | 1170200000 |— Bank of Greece | 108070000 |— Banco de España | 439005000 |— Banque de France | 825875000 |— Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 51270000 |— Banca d'Italia | 728630000 |— Banque centrale du Luxembourg | 8540000 |— De Nederlandsche Bank | 221615000 |— Österreichische Nationalbank | 115095000 |— Banco de Portugal | 100645000 |— Suomen Pankki | 71490000 |2 straipsnisApmokėto kapitalo koregavimasKiekvienas dalyvaujantis NCB jau apmokėjo savo pasirašytą ECB kapitalo dalį vadovaudamasis Sprendimu ECB/1998/2, o Bank of Greece atveju vadovautasi Sprendimo ECB/2000/14 2 straipsniu ir Sprendimu ECB/1998/14. Atsižvelgiant į tai, atitinkamai arba dalyvaujantis NCB perveda papildomą sumą į ECB, arba ECB perveda grąžintiną sumą į dalyvaujantį NCB, kad būtų gautos sumos, nustatytos 1 straipsnyje pateiktoje lentelėje. Šie pervedimai atliekami pagal 2003 m. gruodžio 18 d. Sprendimu ECB/2003/20, nustatančiu Europos centrinio banko kapitalo dalių tarpusavio pervedimų tarp nacionalinių centrinių bankų ir apmokėto kapitalo koregavimo sąlygas [5] nustatytas sąlygas.3 straipsnisBaigiamosios nuostatos1. Sprendimas ECB/1998/2 ir Sprendimo ECB/2000/14 2 straipsnis panaikinami nuo 2004 m. sausio 1 d.2. Scaron;is sprendimas įsigalioja 2003 m. gruodžio 19 d.3. Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Priimta Frankfurte prie Maino, 2003 m. gruodžio 18 d.ECB Valdančiosios tarybos varduJean-Claude Trichet[1] OL L 8, 1999 1 14, p. 33.[2] OL L 336, 2000 12 30, p. 110.[3] OL L 110, 1999 4 28, p. 33.[4] žr. šio Oficialiojo leidinio p. 27.[5] žr. šio Oficialiojo leidinio p. 32--------------------------------------------------


title: 2014/415/ES: 2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas dėl tvarkos, kuria Sąjunga įgyvendina solidarumo sąlygą

text:
1.7.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 192/53

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. birželio 24 d.
   dėl tvarkos, kuria Sąjunga įgyvendina solidarumo sąlygą

      (2014/415/ES)

   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 222 straipsnio 3 dalies pirmą sakinį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               šis sprendimas yra susijęs su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 222 straipsnio (toliau – solidarumo sąlyga) įgyvendinimu. Jis nėra susijęs su valstybių narių vykdomu solidarumo sąlygos įgyvendinimu pagal SESV 222 straipsnio 2 dalį. Vadovaujantis Deklaracija Nr. 37 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 222 straipsnio, valstybė narė gali pasirinkti labiausiai tinkamas priemones, skirtas laikytis savo solidarumo pareigos kitai valstybei narei;

               (2)

               vadovaujantis SESV 222 straipsnio 1 dalimi, jei valstybė narė patiria teroro aktą, gaivalinę nelaimę ar žmogaus sukeltą katastrofą, Sąjunga ir valstybės narės veikia bendrai ir solidariai. Valstybės narės, kuri nusprendžia remtis solidarumo sąlyga, naudai ir siekiant išvengti pastangų dubliavimo, turėtų būti siekiama Sąjungos ir valstybių narių veiksmų suderinamumo ir papildomumo. Atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės turi koordinuoti savo veiksmus tarpusavyje Taryboje, kad įvykdytų savo solidarumo pareigas pagal SESV 222 straipsnio 2 dalį, tikslinga nustatyti koordinavimo Taryboje tvarką, kuria Sąjunga įgyvendintų solidarumo sąlygą;

               (3)

               koordinavimo Taryboje tvarka turėtų būti grindžiama 2013 m. birželio 25 d. Tarybos patvirtintu ES integruoto politinio atsako į krizes mechanizmu (toliau – IPCR), pagal kurį IPCR taip pat turi prisidėti prie solidarumo sąlygos įgyvendinimo mechanizmo. Tikslinga, kad Taryba patikslintų IPCR tvarką, visų pirma peržiūros atveju;

               (4)

               įgyvendindama solidarumo sąlygą Sąjunga turėtų, kiek įmanoma, remtis esamomis priemonėmis, didinti veiksmingumą gerindama koordinavimą ir vengdama dubliavimo, nenaudoti papildomų išteklių, valstybėms narėms suteikti paprastą ir aiškią platformą Sąjungos lygiu ir nepažeisti kiekvienai Sąjungos institucijai ir tarnybai suteiktų įgaliojimų;

               (5)

               solidarumo sąlyga Sąjunga raginama sutelkti visas savo turimas priemones. Atitinkamos priemonės apima Europos Sąjungos vidaus saugumo strategiją, Europos Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, sukurtą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1313/2013/ES (1) (toliau – Sąjungos mechanizmas), Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1082/2013/ES (2) ir struktūras, sukurtas pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP);

               (6)

               turėtų būti aiškiai apibrėžta tvarkos, kuria Sąjunga įgyvendina solidarumo sąlygą, taikymo sritis;

               (7)

               kovos su terorizmu srityje Sąjungos veiksmų strateginis pagrindas yra Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategija. Yra priimta įvairių priemonių, pavyzdžiui, priemonių, kuriomis stiprinama ypatingos svarbos energetikos ir transporto infrastruktūros objektų apsauga (3). Be to, imtasi veiksmų paskelbus Komisijos komunikatą „ES kovos su terorizmu politika. Svarbiausi laimėjimai ir ateities uždaviniai“, pavyzdžiui, veiksmų, kuriais gerinamas teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas, stiprinama radikalėjimo prevencija, visų pirma įkuriant Informuotumo apie radikalėjimą tinklą, ribojamos galimybės teroristams gauti lėšų bei sprogmenų (4), cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų, taip pat veiksmų, kuriais stiprinama sprogmenų apsauga;

               (8)

               tvarkos pagal šį sprendimą taikymo ir laipsniško jos nutraukimo mechanizmas turėtų būti nustatytas Sąjungos lygiu, remiantis atitinkamos valstybės narės aukšto lygio politiniu prašymu ir vadovaujantis Sąjungos lygio vieno langelio principu;

               (9)

               Sąjungos lygio reagavimo tvarka turėtų būti padidintas veiksmingumas užtikrinant geresnį koordinavimą remiantis esamomis priemonėmis;

               (10)

               Sąjungos mechanizmu siekiama stiprinti valstybių narių ir Sąjungos bendradarbiavimą ir sudaryti palankesnes sąlygas koordinavimui civilinės saugos srityje. Sprendimu Nr. 1313/2013/ES buvo įsteigtas Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras (toliau – RNKC), kuris turi veikti visą parą, septynias dienas per savaitę, ir aptarnauti valstybes nares bei Komisiją įgyvendinant Sąjungos mechanizmo tikslus;

               (11)

               Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turi žvalgybos ir karinės kompetencijos turinčias struktūras bei delegacijų tinklą, kurios taip pat gali padėti reaguoti į grėsmes arba nelaimes valstybių narių teritorijoje arba į išorės aspektų turinčias krizes. Priklausomai nuo krizės, kitos bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) srities, įskaitant BSGP, struktūros bei Sąjungos agentūros prireikus turėtų prisidėti laikydamosi atitinkamų Sąjungos teisės nuostatų;

               (12)

               jeigu dėl skubos būtina ir praktiškai įmanoma, Sąjungos lygio reagavimo tvarka turėtų būti papildyta priimant teisės aktus arba iš dalies keičiant galiojančius aktus pagal atitinkamas Sutarčių nuostatas;

               (13)

               šis sprendimas nedarys poveikio gynybai. Tuo atveju, jei dėl krizės reikalingi veiksmai pagal BUSP arba BSGP, Taryba turėtų priimti sprendimą pagal atitinkamas Sutarčių nuostatas;

               (14)

               šiuo sprendimu nedaromas poveikis Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnio 7 daliai;

               (15)

               Komisijos komunikatu „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“ nustatytas tikslas didinti Sąjungos gebėjimą įveikti krizes ir nelaimes imantis tam tikrų veiksmų, be kita ko, visapusiškai pasinaudojant solidarumo sąlyga. Kaip priminė Taryba savo 2011 m. vasario 24 ir 25 d. išvadose, didinti Europos gebėjimą įveikti krizes bei nelaimes yra ypač svarbu siekiant toliau stiprinti laisvę, saugumą ir teisingumą Sąjungoje;

               (16)

               siekdama sudaryti sąlygas Sąjungai ir jos valstybėms narėms imtis efektyvių veiksmų, Europos Vadovų Taryba turi reguliariai vertinti grėsmes, su kuriomis susiduria Sąjunga. Europos Vadovų Tarybos prašymu turėtų būti rengiamos ataskaitos dėl konkrečių grėsmių;

               (17)

               pagal SESV 346 straipsnio 1 dalies a punktą jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu gyvybiniams savo saugumo interesams;

               (18)

               2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją 2012/2223 „ES tarpusavio gynybos ir solidarumo sąlygos. Politinis ir operatyvinis aspektai“;

               (19)

               šiuo sprendimu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie pripažinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir jis turėtų būti taikomas atsižvelgiant į tas teises ir principus;

               (20)

               kadangi šio sprendimo tikslo, t. y. Sąjungai įgyvendinti solidarumo sąlygą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir tų tikslų dėl veiksmo masto bei poveikio būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Bendras tikslas ir dalykas
   1.   Šiuo sprendimu nustatomos taisyklės ir procedūros, pagal kurias Sąjunga įgyvendina SESV 222 straipsnį (toliau – solidarumo sąlyga).
   2.   Siekiant užtikrinti Sąjungos ir valstybių narių veiksmų suderinamumą bei papildomumą, Taryba, pasitelkusi IPCR, politiniu lygiu koordinuoja reagavimo į solidarumo sąlygos taikymą veiksmus. Paramą IPCR veikimui suteikia Tarybos Generalinis sekretoriatas (GSC), Komisija ir EIVT.
   3.   Sąjungos lygio tvarka grindžiama Taryboje, Komisijoje, EIVT ir Sąjungos agentūrose galiojančiais informacijos ir paramos teikimo mechanizmais. Atitinkamais atvejais Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) ir EIVT prisideda imdamiesi iniciatyvos ir suteikdami atitinkamą informaciją bei paramą vyriausiojo įgaliotinio kompetencijos srityje.
   4.   Taikant atitinkamas Sąjungos priemones ir IPCR, laikomasi jiems taikomų procedūrų; Sąjungos priemonės ir IPCR gali būti naudojami iki reagavimo veiksmų taikymo ir laipsniškai nustojus juos taikyti pagal šį sprendimą.
   5.   Pagal šį sprendimą nustatyta tvarka didinamas veiksmingumas užtikrinant geresnį Sąjungos ir valstybių narių reagavimo veiksmų koordinavimą.
   2 straipsnis
   Taikymo sritis
   1.   Teroro akto, gaivalinės nelaimės ar žmogaus sukeltos katastrofos atveju, nepriklausomai nuo to, ar atitinkamas įvykis prasideda valstybių narių teritorijoje, ar už jos ribų, šis sprendimas taikomas:

               a)

               valstybių narių teritorijoje, kuriai taikomos Sutartys, t. y. sausumos teritorijoje, vidaus vandenyse, teritorinėje jūroje ir oro erdvėje;

               b)

               kai daromas poveikis infrastruktūrai (pvz., jūroje esantiems naftos ir dujų įrenginiams), esančiai valstybės narės teritorinėje jūroje, išskirtinėje ekonominėje zonoje arba kontinentiniame šelfe.

         Taikydama pagal šį sprendimą nustatytą tvarką, visų pirma sutelkdama turimas priemones, Sąjunga privalo laikytis tarptautinės teisės ir negali kėsintis į ne valstybių narių teises.
   2.   Šis sprendimas nedaro poveikio gynybai.
   3 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
   a)   nelaimė – situacija, kuri turi ar gali turėti didelį poveikį žmonėms, aplinkai arba turtui, įskaitant kultūros paveldą;
   b)   teroro aktas – teroristinis nusikaltimas, kaip apibrėžta Tarybos pamatiniame sprendime 2002/475/TVR (5);
   c)   krizė – nelaimė arba teroro aktas, turintis tokį platų poveikį arba politinę reikšmę, kad dėl jo reikia laiku imtis politikos koordinavimo ir reagavimo veiksmų Sąjungos politiniu lygiu;
   d)   reagavimas – veiksmai, kurių imamasi nelaimės arba teroro akto atveju, siekiant pašalinti jų tiesioginius neigiamus padarinius.
   4 straipsnis
   Solidarumo sąlygos taikymas
   1.   Nelaimės arba teroro akto atveju nukentėjusi valstybė narė gali prašyti taikyti solidarumo sąlygą, jei, išnaudojusi esamų priemonių teikiamas galimybes nacionaliniu ir Sąjungos lygiu ji prieina išvados, kad krizė akivaizdžiai viršija jos suvaldymui turimus reagavimo pajėgumus.
   2.   Nukentėjusios valstybės narės politinės institucijos pateikia savo prašymą taikyti solidarumo sąlygą Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei. Prašymas taikyti solidarumo sąlygą taip pat pateikiamas Europos Komisijos pirmininkui per RNKC.
   5 straipsnis
   Sąjungos lygio reagavimo tvarka
   1.   Pritaikius solidarumo sąlygą, Taryba užtikrina politinį ir strateginį vadovavimą Sąjungai reaguojant į solidarumo sąlygos taikymą, visiškai atsižvelgdama į Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio kompetenciją. Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė tuo tikslu nedelsdama pradeda naudoti IPCR (jei šis mechanizmas dar nenaudojamas) ir taip informuoja visas valstybes nares apie solidarumo sąlygos taikymą.
   2.   Tuo pačiu metu ir pagal 1 straipsnio 3 dalį Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis:

               a)

               nustato visas atitinkamas Sąjungos priemones, kuriomis galima geriausiai prisidėti reaguojant į krizę, įskaitant konkrečių sektorių, veiklos, politikos ar finansines priemones ir struktūras, ir imasi visų pagal šias priemones numatytų būtinų priemonių;

               b)

               nustato karinius pajėgumus, kuriais galima geriausiai prisidėti reaguojant į krizę, padedant ES kariniam štabui;

               c)

               nustato ir pasiūlo naudoti Sąjungos agentūrų kompetencijai priklausančias priemones ir išteklius, kuriais galima geriausiai prisidėti reaguojant į krizę;

               d)

               konsultuoja Tarybą, ar galiojančios priemonės yra pakankamos, kad nukentėjusiai valstybei narei, pritaikius solidarumo sąlygą, būtų suteikta pagalba;

               e)

               reguliariai rengia integruotas informuotumo apie padėtį ir analizės ataskaitas pagal šio sprendimo 6 straipsnį, siekiant pateikti politinio lygio koordinavimui bei sprendimų priėmimui Taryboje reikalingą informaciją ir jį remti.

         3.   Atitinkamais atvejais ir pagal 1 straipsnio 3 dalį Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis pateikia Tarybai pasiūlymus, visų pirma susijusius su:

               a)

               sprendimais dėl esamomis priemonėmis nenumatytų išimtinių priemonių;

               b)

               prašymais suteikti karinius pajėgumus, viršijančius pagal galiojančią civilinės saugos tvarką teikiamus pajėgumus; arba

               c)

               priemonėmis, kuriomis remiamas greitas valstybių narių reagavimas.

         4.   Pasinaudodama IPCR, Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė užtikrina darbo Taryboje suderinamumą ir bendrą reagavimą Sąjungos politiniu lygiu, įskaitant pasiūlymų dėl veiksmų rengimą ir atnaujinimą, kartu atsižvelgdama į Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio iniciatyvos teisę jų kompetencijos srityse. Šiame darbe pirmininkaujančią valstybę narę remia ir konsultuoja Tarybos Generalinis sekretoriatas, Komisija ir EIVT, o teroro aktų atveju – ir ES kovos su terorizmu koordinatorius. Atsižvelgiant į krizės pobūdį, BUSP/BSGP srities struktūros ir Sąjungos agentūros prireikus prisideda laikydamosi atitinkamų Sąjungos teisės nuostatų.
   5.   Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė informuos Europos Vadovų Tarybos pirmininką ir Europos Parlamento pirmininką apie solidarumo sąlygos taikymą ir bet kokius svarbius pokyčius.
   6.   Pritaikius solidarumo sąlygą, RNKC visą parą, septynias dienas per savaitę, veikia kaip centrinis informacinis punktas Sąjungos lygiu su valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, nedarant poveikio esamai Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio atsakomybei bei esamiems informacijos tinklams. RNKC padės parengti integruotas informuotumo apie padėtį ir analizės ataskaitas, bendradarbiaujant su ES situacijų kabinetu ir kitais Sąjungos krizių centrais pagal šio sprendimo 6 straipsnį.
   6 straipsnis
   Integruotos informuotumo apie padėtį ir analizės ataskaitos
   Integruotos informuotumo apie padėtį ir analizės ataskaitos pritaikomos prie Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės apibrėžtų Sąjungos politinio lygio poreikių ir leidžia susidaryti bendrą strateginį padėties supratimą Taryboje pagal IPCR. Tokiose ataskaitose apibendrinama valstybių narių, Komisijos, EIVT ir atitinkamų Sąjungos agentūrų, taip pat atitinkamų tarptautinių organizacijų savanoriškai pateikta pagrįsta informacija. Solidarumo sąlygos taikymo dėl teroro akto atveju žvalgybos vertinimai ir informaciniai pranešimai teikiami atskirai per esamus kanalus.
   7 straipsnis
   Laipsniškas taikymo nutraukimas
   Reagavimo veiksmų taikymas pagal šį sprendimą laipsniškai nutraukiamas laikantis tos pačios procedūros, kaip numatyta 4 straipsnio 2 dalyje. Kai tik nukentėjusi valstybė narė nusprendžia, kad solidarumo sąlygos toliau taikyti nebereikia, ji tai nurodo.
   8 straipsnis
   Grėsmių vertinimas Sąjungos lygiu
   1.   Siekdama reguliariai vertinti Sąjungai kylančias grėsmes, Europos Vadovų Taryba gali prašyti Komisijos, vyriausiojo įgaliotinio ir Sąjungos agentūrų atitinkamais atvejais pateikti ataskaitas dėl nurodytų grėsmių.
   2.   Jei Europos Vadovų Taryba nenurodo kitaip, šios ataskaitos grindžiamos tik turimais, pagal galiojančią tvarką atitinkamų Sąjungos institucijų, įstaigų ir agentūrų parengtais grėsmių vertinimais ir valstybių narių savanoriškai pateikta informacija, kartu vengiant pastangų dubliavimo. ES kovos su terorizmu koordinatorius atitinkamais atvejais prisideda rengiant tokias ataskaitas. Pagal SESV 346 straipsnio 1 dalies a punktą jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu gyvybiniams savo saugumo interesams.
   9 straipsnis
   Peržiūra
   1.   Šiuo sprendimu nustatyta tvarka periodiškai peržiūrima atsižvelgiant į nustatytus poreikius; ji bet kuriuo atveju peržiūrima per 12 mėnesių nuo jos taikymo nutraukimo, siekiant užtikrinti, kad būtų nustatyta įgyta patirtis ir į ją atsižvelgta. Ta peržiūra atliekama Taryboje remiantis Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio parengta bendra ataskaita.
   2.   Prireikus šis sprendimas gali būti peržiūrėtas. Tokiais atvejais, remiantis SESV 222 straipsnio 3 dalimi, Tarybai padeda Politinis ir saugumo komitetas bei Operatyvinio bendradarbiavimo vidaus saugumo srityje nuolatinis komitetas.
   3.   Prireikus Taryba gali patikslinti IPCR, visų pirma, kad atsižvelgtų į Tarybos atliekant peržiūrą arba po šio sprendimo patikslinimo nustatytus poreikius.
   10 straipsnis
   Finansinis poveikis
   Visi šiam sprendimui įgyvendinti reikalingi finansiniai ištekliai naudojami laikantis sutartų metinių išlaidų ribų ir atsižvelgiant į galiojančių Sąjungos priemonių taikymo sritį, tuo pat metu neviršijant metinių daugiametės finansinės priemonės viršutinių ribų.
   11 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 24 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. VENIZELOS

      (1)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (OL L 347, 2013 12 20, p. 924).

      (2)  2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (OL L 293, 2013 11 5, p. 1).

      (3)  Kaip nustatyta 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvoje 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (OL L 345, 2008 12 23, p. 75).

      (4)  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo (OL L 39, 2013 2 9, p. 1).

      (5)  2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu (OL L 164, 2002 6 22, p. 3).


title: 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas dėl Europos susitarimų tarp Europos bendrijos ir tam tikrų Vidurio ir Rytų Europos šalių (Bulgarijos, Vengrijos, Lenkijos, Rumunijos, Čekijos ir Slovakijos Respublikų) papildomų protokolų dėl prekybos tekstilės gaminiais sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31997D0295

Oficialusis leidinys L 127 , 20/05/1997 p. 0001 - 0001

		Tarybos sprendimas1995 m. rugsėjo 18 d.dėl Europos susitarimų tarp Europos bendrijos ir tam tikrų Vidurio ir Rytų Europos šalių (Bulgarijos, Vengrijos, Lenkijos, Rumunijos, Čekijos ir Slovakijos Respublikų) papildomų protokolų dėl prekybos tekstilės gaminiais sudarymo(97/295/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 113 straipsnį, siejant su 228 straipsnio 2 dalies pirmu sakiniu,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi Komisija Bendrijos vardu susitarė dėl Europos susitarimų su Bulgarijos Respublika, Vengrijos Respublika, Lenkijos Respublika, Rumunija, Čekijos Respublika ir Slovakijos Respublika papildomų protokolų dėl prekybos tekstilės gaminiais,kadangi tie papildomi protokolai turėtų būti patvirtinti,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrijos vardu patvirtinami Europos susitarimų tarp Europos bendrijos ir Bulgarijos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Rumunijos, Čekijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos papildomi protokolai dėl prekybos tekstilės gaminiais.Papildomų protokolų tekstai yra pridedami prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas yra įgaliojamas paskirti asmenį, kuris pasirašytų papildomus protokolus Europos bendrijos vardu.3 straipsnisTarybos pirmininkas Europos bendrijos vardu praneša, kaip numatyta kiekvieno papildomo protokolo 15 straipsnyje.4 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 1995 m. rugsėjo 18 d.Tarybos varduPirmininkasP. Solbes Mira--------------------------------------------------


title: 1985 m. birželio 10 d. Tarybos sprendimas, įsteigiantis Švietimo ir mokymo architektūros srityje patariamąjį komitetą

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31985D0385

Oficialusis leidinys L 223 , 21/08/1985 p. 0026 - 0027 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 6 tomas 2 p. 0109  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 06 tomas 3 p. 0020  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 6 tomas 2 p. 0109  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 06 tomas 3 p. 0020

		Tarybos sprendimas1985 m. birželio 10 d.įsteigiantis Švietimo ir mokymo architektūros srityje patariamąjį komitetą(85/385/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Komisijos pateiktą sprendimo projektą,kadangi 1974 m. birželio 6 d. rezoliucijoje dėl diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų abipusio pripažinimo [1] Taryba paskelbė pritarianti patariamųjų komitetų steigimui;kadangi abipusiai pripažįstant diplomus, pažymėjimus ir kitus oficialią kvalifikaciją patvirtinančius dokumentus architektūros srityje svarbu užtikrinti palyginti aukštą švietimo ir mokymo standartą;kadangi siekiant prisidėti prie šio tikslo įgyvendinimo turėtų būti įsteigtas Komisijai patariantis patariamasis komitetas,NUSPRENDĖ:1 straipsnisKomisijoje įsteigiamas Švietimo ir mokymo architektūros srityje patariamasis komitetas (toliau – Komitetas).2 straipsnis1. Komiteto uždavinys – padėti užtikrinti palyginti aukštą architektų švietimo ir mokymo standartą visoje Bendrijoje.2. Šį uždavinį jis įgyvendina visų pirma šiomis priemonėmis:- keičiasi išsamia informacija apie valstybėse narėse organizuojamų teorinių ir praktinių kursų švietimo ir mokymo metodus bei turinį, lygį ir struktūrą,- rengia diskusijas ir konsultacijas, siekdamas sukurti bendrą požiūrį į siektiną architektų švietimo ir mokymo standartą bei atitinkamai į tokio švietimo ir mokymo struktūrą bei turinį, įskaitant praktinės patirties kriterijus,- nuolat derina architektų švietimą ir mokymą, atsižvelgdamas į mokymo metodų raidą bei dėl socialinių, mokslo ir technikos pokyčių architektams kylančias naujas problemas bei aplinkos apsaugą.3. Komitetas vykdo 1985 m. birželio 10 d. Tarybos direktyva 85/384/EEB dėl architektūros diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų abipusio pripažinimo, įskaitant priemones, padedančias veiksmingai naudotis įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas [2], jam paskirtus patariamuosius uždavinius.4. Komitetas perduoda Komisijai ir valstybėms narėms savo nuomones bei rekomendacijas, įskaitant, kai, jo nuomone, tikslinga, pasiūlymus pakeisti architektų švietimui ir mokymui skirtus Direktyvos 85/384/EEB straipsnius.5. Komitetas taip pat pataria Komisijai bet kokiais kitais su architektų švietimu ir mokymu susijusiais klausimais, kuriuos Komisija gali jam pateikti.3 straipsnis1. Komitetą sudaro po tris ekspertus iš kiekvienos valstybės narės:- vienas ekspertas iš praktikuojančių specialistų,- vienas ekspertas iš universiteto arba lygiavertės mokymo įstaigos architektūros srityje,- vienas ekspertas iš valstybės narės kompetentingų institucijų.2. Kiekvienas narys turi pakaitinį narį. Pakaitiniai nariai gali dalyvauti Komiteto posėdžiuose.3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus narius ir pakaitinius narius siūlo valstybės narės. Šio straipsnio 1 dalies pirmoje ir antroje įtraukose paminėti nariai ir jų pakaitiniai nariai siūlomi remiantis praktikuojančių specialistų arba universitetų ar lygiaverčių mokymo įstaigų architektūros srityje siūlymu arba su šiais asmenimis ar įstaigomis atitinkamai pasikonsultavus. Taip pasiūlytus narius ir pakaitinius narius skiria Taryba.4 straipsnis1. Komiteto nariai skiriami trejų metų kadencijai. Pasibaigus šiam laikotarpiui, Komiteto nariai savo pareigas eina tol, kol jie pakeičiami arba kol yra paskiriami kitai kadencijai.2. Nario kadencija gali baigtis anksčiau nei po trejų metų, jei jis atsistatydina, miršta arba jei 3 straipsnyje nustatyta tvarka jį pakeičia kitas asmuo. Kitas asmuo paskiriamas likusiam kadencijos laikui.5 straipsnisKomitetas iš savo narių išrenka pirmininką ir du pirmininko pavaduotojus. Jis patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. Komiteto pirmininkas, pasikonsultavęs su Komisija, rengia posėdžių darbotvarkę.6 straipsnisKomitetas gali sudaryti darbo grupes ir kviesti stebėtojus ar ekspertus, prašydamas juos padėti spręsti bet kokius konkrečius darbo klausimus.7 straipsnisKomisija suteikia sekretoriatą.Priimta Liuksemburge, 1985 m. birželio 10 d.Tarybos varduPirmininkasM. Fioret[1] OL C 98, 1974 8 28, p. 1.[2] OL L 223, 1985 8 21, p. 15.--------------------------------------------------


title: 2003 m. kovo 26 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Komisijos darbo tvarkos taisykles (pranešta dokumentu Nr. C(2003) 972)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D0246

Oficialusis leidinys L 092 , 09/04/2003 p. 0014 - 0016

		Komisijos Sprendimas2003 m. kovo 26 d.iš dalies keičiantis Komisijos darbo tvarkos taisykles(pranešta dokumentu Nr. C(2003) 972)(2003/246/EB, Euratomas)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 218 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 131 straipsnį,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 41 straipsnio 1 dalį,NUSPRENDĖ:1 straipsnisPrie šio sprendimo pridedamas operatyvinės krizių valdymo tvarkos taisyklių tekstas yra pridedamas prie Komisijos darbo tvarkos taisyklių kaip priedas.2 straipsnisŠis sprendimas pakeičia 2003 m. kovo 5 d. priimtą sprendimą tokiu pat pavadinimu.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja ir yra taikomas nuo 2003 m. kovo 26 d.Priimta Briuselyje, 2003 m. kovo 26 d.Komisijos varduNeil KinnockPirmininko pavaduotojas--------------------------------------------------PRIEDASKOMISIJOS NUOSTATOS DĖL OPERATYVINĖS KRIZIŲ VALDYMO TVARKOSKadangi:(1) Komisijai reikia nustatyti krizių valdymo tvarką, ypač siekiant užtikrinti, kad visi būtini sprendimai galėtų būti priimami kaip įmanoma veiksmingiau ir sparčiau, tuo pat metu užtikrinant, kad išlieka jų politinė kontrolė.(2) Būtina, kad Komisija suformuotų operatyvinę krizių valdymo struktūrą.(3) Komisijos nuostatos dėl saugumo [1], pridedamos prie Komisijos darbo tvarkos taisyklių kaip priedas, numato, kad Komisijos narys yra atsakingas už saugumo reikalus ir Komisijos saugumo politikos įgyvendinimą.(4) Nuostatų dėl saugumo priedo 2 skirsnyje išdėstyti bendrieji principai apima bendruosius teisėtumo, skaidrumo, atskaitomybės ir subsidiarumo (proporcingumo) principus, kurie vienodai taikomi krizių valdymui.1 straipsnisSaugumo biuras integruojamas į Personalo ir administracijos generalinį direktoratą, jo veiklą kontroliuoja Komisijos saugumo biuro direktorius, kuris atsiskaito už saugumo reikalus atsakingam Komisijos nariui.2 straipsnis1. Krizių sistemą sudaro Valdymo grupė, Operatyvinė grupė ir Priežiūros grupė.2. Valdymo grupės posėdžiams pirmininkauja Generalinio Sekretoriaus pavaduotojas. Ją sudaro Komisijos pirmininko kabineto narys, už saugumo reikalus atsakingas Komisijos narys, Komisijos saugumo biuro direktorius, Teisės tarnybos, Personalo ir administracijos bei Spaudos generaliniai direktoriai ir kiti asmenys, kurie Generalinio Sekretoriaus pavaduotojo manymu, turi dalyvauti dėl susiklosčiusių aplinkybių.Grupė pataria Komisijai, ypač už saugumo reikalus atsakingam Komisijos nariui, dėl priemonių, kurių derėtų imtis, siekiant apsaugoti Komisijos personalą ir turtą bei užtikrinti jos veiklos veiksmingumą krizės atveju.3. Apie krizės eigą Valdymo grupės pirmininkas informuoja pirmininką, už saugumo reikalus atsakingą Komisijos narį ir visus su krize susijusius Komisijos narius.4. Visą parą, septynias dienas per savaitę veikianti tarnyba, kurios pagrindas yra bent du nuolatos budintys pareigūnai, funkcionuoja tam, kad Saugumo biuras galėtų vykdyti savo funkcijas.3 straipsnis1. Už saugumo reikalus atsakingas Komisijos narys gali bet kuriuo metu pavesti Komisijos saugumo biuro direktoriui paleisti į darbą krizių valdymo sistemą.2. Komisijos saugumo biuro direktorius turimos informacijos pagrindu gali savo iniciatyva nuspręsti, kad dera paleisti į darbą krizių valdymo sistemą.4 straipsnisTam, kad sprendimai būtų priimami pakankamai greitai, siekiant užtikrinti Komisijos personalo, informacijos, pastatų ir kito turto apsaugą nuo bet kokios grėsmės ir užtikrinti jos veiksmingumo gebėjimus situacijose, kuriose būtinumas neleidžia naudoti įprastas sprendimų priėmimo procedūras:1) už saugumo reikalus atsakingas Komisijos narys gali priimti bet kokį sprendimą, kuris jo (jos) manymu yra būtinas, norint apsaugoti Komisijos personalą ir turtą nuo tokios grėsmės;2) ypatingos skubos situacijose Komisijos saugumo biuro direktorius gali priimti sprendimus, panašius į nurodytus 1 dalyje, konsultuodamasis, jei įmanoma, su Valdymo grupe. Apie bet kokį tokių galių panaudojimą turi būti nedelsiant pranešta už saugumo reikalus atsakingam Komisijos nariui, kuris jį peržiūri ir tam tikrais atvejais pritaria, pakeičia ar atšaukia;3) ypatingos skubos situacijose Komisijos misijos, delegacijos, atstovybės ar regioninės atstovybės valstybėje narėje vadovas gali priimti sprendimus, panašius į nurodytus 1 dalyje. Apie bet kokį tokių galių panaudojimą turi būti nedelsiant pranešta už saugumo reikalus atsakingam Komisijos nariui, kuris jį peržiūri ir tam tikrais atvejais pritaria, pakeičia ar atšaukia;4) bet koks pagal 1–3 dalis priimtas sprendimas perduodamas artimiausiam Kolegijos posėdžiui peržiūrėti ir tam tikrais atvejais pritarti, pakeisti ar atšaukti.5 straipsnisKomisijos sprendimo C(94) 2129 5 straipsnis yra panaikinamas.[1] OL L 317, 2001 12 3, p. 1.--------------------------------------------------


title: 1980 m. birželio 9 d. Tarybos sprendimas, patvirtinantis Komisijos sudarytą Tarptautinę konvenciją dėl branduolinių medžiagų fizinės apsaugos

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31980D0565

Oficialusis leidinys L 149 , 17/06/1980 p. 0041 - 0041 specialusis leidimas graikų k.: skyrius 12 tomas 2 p. 0053  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 12 tomas 3 p. 0213  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 12 tomas 3 p. 0213

		Tarybos sprendimas,1980 m. birželio 9 d.patvirtinantis Komisijos sudarytą Tarptautinę konvenciją dėl branduolinių medžiagų fizinės apsaugos(80/565/Euratomas)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrąją pastraipą,atsižvelgdama į Komisijos projektą,kadangi Komisija, laikydamasi Tarybos direktyvų, vedė derybas dėl Tarptautinės konvencijos dėl branduolinių medžiagų fizinės apsaugos,kadangi dėl to minėta Komisijos sudaryta Konvencija turėtų būti patvirtinta,NUSPRENDĖ:Vienintelis straipsnisPatvirtinama Komisijos sudaryta Tarptautinė konvencija dėl branduolinių medžiagų fizinės apsaugos.Priimta Liuksemburge, 1980 m. birželio 9 d.Tarybos varduPirmininkasF. Pandolfi--------------------------------------------------


title: 2014 m. sausio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimas dėl koordinavimo sistemos, susijusios su kompetentingų ar paskirtų institucijų pranešimu apie nacionalines makroprudencinės politikos priemones, ESRV nuomonių teikimu ir rekomendacijų priėmimu (ESRV/2014/2)

text:
3.4.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 98/3

      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS SPRENDIMAS

   2014 m. sausio 27 d.
   dėl koordinavimo sistemos, susijusios su kompetentingų ar paskirtų institucijų pranešimu apie nacionalines makroprudencinės politikos priemones, ESRV nuomonių teikimu ir rekomendacijų priėmimu
   (ESRV/2014/2)
   2014/C 98/03
   EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,
   atsižvelgdama į m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (1), ypač į jo 458 straipsnį,
   atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (2), ypač į jos 133 straipsnį,
   atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (3), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies j punktą,
   atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (4),
   atsižvelgdama į 2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (5),
   kadangi:

               (1)

               Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atsako už makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą Sąjungoje siekiant prisidėti, kad būtų užkirstas kelias Sąjungos finansų stabilumui kylančiai sisteminei rizikai arba kad ji būtų sumažinta. ESRV nustato sisteminę riziką, kurią, jos nuomone, reikėtų spręsti makroprudencinės politikos priemonėmis. ESRV gali paskatinti atitinkamus veiksmus ir tokiu būdu prisidėti a) užtikrinant, kad galutinis makroprudencinės politikos tikslas būtų pasiektas; ir b) kovojant su galima tendencija neveikti, įskaitant makrolygio rizikos ribojimo priemonių, kurių gali pasitaikyti makroprudencinėje politikoje tam tikromis aplinkybėmis, suaktyvinimą ir deaktyvinimą;

               (2)

               bendrasis ESRV tikslas – užtikrinti, kad kompetentingų ar paskirtų institucijų vykdoma makroprudencinė politika laiku ir efektyviai užkirstų kelią sisteminei rizikai ar ją sumažintų ir kartu būtų suderinama su sklandžiu Sąjungos vidaus rinkos veikimu, ir padėti to pasiekti;

               (3)

               ESRV turėtų prisidėti siekiant vidaus rinkos tikslų ir konkrečiai prisidėti prie integruotos Sąjungos priežiūros struktūros, reikalingos paskatinti valstybes nares laiku pasirinkti nuoseklų politikos atsaką. Tai turėtų užkirsti kelią skirtingiems metodams ir pagerinti vidaus rinkos veikimą. Tuo tikslu ESRV gali skatinti abipusį kompetentingų ar paskirtų institucijų makrolygio rizikos ribojimo priežiūros priemonių pripažinimą, visų pirma Sąjungos teisės aktuose numatytais abipusio pripažinimo atvejais. ESRV, geriau suvokdama makroprudencinę politiką, gali pasiūlyti abipusį pripažinimą ir kitais atvejais ateityje;

               (4)

               pagal savo įgaliojimus ESRV palaiko ryšius su tarptautinėmis finansų organizacijomis ir makrolygio rizikos ribojimo priežiūros institucijomis trečiosiose šalyse ir įvertina visoje Sąjungoje taikomą makroprudencinę politiką sprendžiant sisteminę riziką ir makroprudencinę politiką trečiosiose šalyse;

               (5)

               naują Sąjungos bankų reguliavimo sistemą sudaro dvi atskiros teisėkūros priemonės: Direktyva 2013/36/ES (toliau – Kapitalui keliamų reikalavimų direktyva (CRD) ir Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (toliau – Kapitalui keliamų reikalavimų reglamentas (CRR). CRD nuostatos yra mažiau norminančios nei CRR. Todėl valstybės narės gali lanksčiai taikyti makrolygio rizikos ribojimo priežiūros priemones pagal CRD, pavyzdžiui, įvairius kapitalo rezervus. Priešingai, makrolygio rizikos ribojimo priežiūros priemonės, numatytos CRR 458 straipsnyje, nesuteikia tokio lankstumo. Nacionalinės institucijos jomis naudojasi pagal specialią procedūrą, pagal kurią taip pat nustatoma taikymo sritis;

               (6)

               CRD ir CRR nustatoma keletas pranešimui keliamų reikalavimų, kurių kompetentingos ar paskirtos institucijos privalo laikytis santykiuose su ESRV, kiek tai susiję su makroprudencine priežiūra, visų pirma šiose nuostatose: CRD 129 straipsnio 2 dalyje, 130 straipsnio 2 dalyje, 131 straipsnio 7 dalyje, 131 straipsnio 12 dalyje, 133 straipsnyje, 134 straipsnio 2 dalyje, 136 straipsnio 7 dalyje, 160 straipsnyje, CRR 99 straipsnio 7 dalyje ir 458 straipsnyje;

               (7)

               pagal CRD 133 straipsnį ir CRR 458 straipsnį, ESRV privalo pateikti nuomonę ar priimti rekomendaciją dėl konkrečių makrolygio rizikos ribojimo priemonių per vieną mėnesį nuo pranešimo apie šias priemones gavimo dienos. Siekdama priimti tokią nuomonę ir rekomendaciją, ESRV įvertina numatomų priemonių tinkamumą iš makrolygio rizikos ribojimo perspektyvos, gavusi atitinkamos institucijos pranešimą ir remdamasi savo analize;

               (8)

               CRR 458 straipsnyje nustatyta, kad teisinis tokių nuomonių teikimo pagrindas – pagrindimas, kodėl kitomis rizikos ribojimo priemonėmis, nustatytomis CRD ir CRR, neįmanoma tinkamai išspręsti nustatytos sisteminės rizikos, atsižvelgiant į santykinį tų priemonių veiksmingumą. Tuo tikslu ESRV iš makrolygio rizikos ribojimo perspektyvos įvertina notifikuotų priemonių pagrindą ir vertę, vertindama pagrindimą, veiksmingumą, efektyvumą ir proporcingumą;

               (9)

               atlikdama savo įvertinimą, ESRV taip pat atsižvelgia į galimus tarpvalstybinius notifikuotų priemonių padarinius ir, jei, jos nuomone, tai reikalinga, gali siūlyti tam tikrus notifikuotų priemonių pakeitimus siekiant sumažinti galimą neigiamą netiesioginį poveikį Sąjungos vidaus rinkai. Vis dėlto, ESRV daugiausia dėmesio skiria bendrai makrolygio rizikos ribojimo priežiūros priemonių teikiamai naudai iš finansų stabilumo perspektyvos;

               (10)

               ESRV taip pat prisideda prie nuoseklios ir suderintos makroprudencinės politikos atsako į Sąjungos sisteminę riziką koordinavimo ir plėtros, taip remdama geresnį makroprudencinės politikos geriausios praktikos suvokimą ir ją skatindama;

               (11)

               kadangi ESRV priima nuomones ar rekomendacijas per vieną mėnesį nuo pranešimo gavimo dienos pagal CRD 133 straipsnį ir CRR 458 straipsnį, būtina užtikrinti sklandų ir veiksmingą notifikuotų priemonių vertinimą ir nuomonių ar rekomendacijų priėmimą;

               (12)

               kadangi tai svarbu šiam sklandžiam ir veiksmingam procesui, pranešančiųjų institucijų prašoma pranešant apie priemones anglų kalba naudoti formas, kurias ESRV skelbia savo interneto svetainėje, ir surašyti pranešimą kuo tiksliau ir aiškiau;

               (13)

               be to, tam, kad ESRV sekretoriatas galėtų laiku imtis reikalingų administracinių ir organizacinių priemonių, pranešančiųjų institucijų prašoma neoficialiai pranešti ESRV sekretoriatui apie numatomą pranešimą, esant galimybei – likus penkioms ECB darbo dienoms iki pranešimo pateikimo;

               (14)

               sprendime nustatomos bendrai ESRV bendrosios valdybos nariams priimtinos veiksmingos procedūros. Paskelbus šį sprendimą Europos Sąjungos oficialiame leidinyje, nacionalinėms makrolygio rizikos ribojimo priežiūros institucijoms ir kitoms atitinkamoms nacionalinėms institucijoms, kurioms nėra atstovaujama ESRV bendrojoje valdyboje, ESRV praneša apie procedūras, pagal kurias ESRV teikia nuomones ar priima rekomendacijas dėl kompetentingų ar paskirtų institucijų priimtų makroprudencinių politikos priemonių. Vis dėlto sprendimu nėra sukuriama teisiškai privalomų įsipareigojimų, išskyrus numatytuosius Sąjungos teisės aktuose,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Dalykas
   Sprendime nustatoma bendroji procedūrinė ESRV nuomonių teikimo ir rekomendacijų priėmimo pagal CRD ir CRR sistema. Šios nuomonės ir rekomendacijos rengiamos pagal šį sprendimą.
   2 straipsnis
   Sąvokų apibrėžtys
   Šiame sprendime vartojamų sąvokų apibrėžtys:

               1)

               pranešimas – tai kompetentingų ar paskirtų institucijų, įskaitant ECB pagal Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013 (6) 9 straipsnį, pranešimas ESRV pagal CRD 133 straipsnį ir CRR 458 straipsnį;

               2)

               nuomonė – nuomonė, kurią ESRV privalo priimti per vieną mėnesį pagal CRD 133 straipsnį ir CRR 458 straipsnį;

               3)

               rekomendacija – rekomendacija, kurią ESRV privalo priimti per vieną mėnesį pagal CRD 133 straipsnio 14 dalį;

               4)

               makroprudencinės politikos priemonė – sprendimas dėl kompetentingų ar paskirtų institucijų priemonių, apie kurį pranešama ESRV pagal CRD 133 straipsnį ir CRR 458 straipsnį, dėl kurio ESRV pateikia nuomonę ar priima rekomendaciją pagal 1–3 punktus.

         3 straipsnis
   Pranešimas ESRV
   1.   3 straipsnis taikomas pranešimui pagal 2 straipsnio 1 dalį. Juo nesukuriama jokių teisiškai privalomų įsipareigojimų, išskyrus numatytuosius pagal Sąjungos teisės aktus.
   2.   Siekiant, kad procesas būtų sklandus ir veiksmingas, pranešančiosioms institucijoms leidžiama pateikti pranešimus anglų kalba. Jei ESRV paskelbia pranešimo formą, pranešančiųjų institucijų prašoma pranešant naudoti tokią formą. ESRV skelbia tokią formą savo interneto svetainėje.
   3.   Pranešime pateikiama svarbi informacija pagal atitinkamus CRD ir CRR reikalavimus. Ji turėtų būti surašyta kuo tiksliau ir aiškiau.
   4.   Išskyrus atvejus, kai pranešančioji institucija tiesiogiai prašo neskelbti arba, ESRV nuomone, tai reikalinga kitais pagrindais finansų stabilumui pasiekti, ESRV skelbia pranešimus viešai per tris mėnesius nuo pranešimo gavimo dienos.
   4 straipsnis
   ESRV nuomonės ir rekomendacijos
   1.   4 straipsnis taikomas visoms nuomonėms ir rekomendacijoms pagal 2 straipsnio 2 ir 3 dalis.
   2.   Jei, nepaisant ESRV prašymo pranešančiosioms institucijoms suteikti išsamesnę informaciją, pranešime ir gautoje informacijoje teikiant išsamesnius paaiškinimus nepateikiama visa reikšminga formacija, reikalinga numatomos priemonės tinkamumui įvertinti, įskaitant jos atitiktį atitinkamiems CRD ir CRR reikalavimams, ESRV gali pateikti nuomonę, kurioje nurodoma, kad neįmanoma įvertinti atitikties CRD ir CRR reikalavimams. ESRV taip pat gali atitinkamu atveju pateikti neigiamą nuomonę ar priimti neigiamą rekomendaciją.
   3.   Gavęs pranešimą pagal CRD 133 straipsnį arba CRR 458 straipsnį, ESRV sekretoriatas nedelsdamas jį pateikia visiems Bendrosios valdybos nariams ir visiems vertinimo grupės nariams, kaip apibrėžta 5 straipsnyje, per sistemą „Darwin“, taikydamas konfidencialumo procedūrą.
   4.   Per penkias ECB darbo dienas nuo pranešimo pagal 3 dalį gavimo dienos kiekvienas Bendrosios valdybos narys gali pareikšti ESRV esminį susirūpinimą dėl notifikuotos makroprudencinės politikos priemonės neigiamo netiesioginio tarpvalstybinio poveikio neigiamų išorinių padarinių. Siekiant užtikrinti sklandų ir veiksmingą procesą, valstybių narių prašoma šį esminį susirūpinimą reikšti anglų kalba. Nariai suteikia visą reikšmingą informaciją, reikalingą šio esminio susirūpinimo tinkamumui įvertinti; tai atliekama vykdant įvertinimą, numatytą 5 dalyje, ir kuo aiškiau ir tiksliau.
   5.   Per 12 ECB darbo dienų nuo pranešimo pagal 3 dalį gavimo dienos įvertinimo grupė parengia įvertinimą ir nuomonės ar rekomendacijos dėl makroprudencinės politikos priemonės projektą, kuriame aptariamas jo tinkamumas pagal atitinkamus CRD ir CRR reikalavimus iš makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir finansų stabilumo perspektyvos. Vertinimo grupė tinkamai atsižvelgia į atitinkamą esminį susirūpinimą, kurį pareiškia ESRV pagal 4 dalį.
   6.   Kai tik vertinimo grupė baigia nuomonės ar rekomendacijos projektą, ESRV sekretoriatas nedelsdamas jį pateikia per sistemą „Darwin“ pagal konfidencialumo procedūrą visiems Bendrosios valdybos nariams nagrinėti rašytine procedūra. Per keturias ECB darbo dienas nuo pateikimo dienos Bendrosios valdybos nariai gali pateikti pastabas dėl nuomonės ar rekomendacijos projekto, prieš Bendrajai valdybai priimant sprendimą.
   7.   Per dvi ECB darbo dienas nuo tos dienos, iki kurios Bendrosios valdybos nariai turėjo pateikti pastabas, vertinimo grupė apsvarsto, ar, atsižvelgiant į šias pastabas, nuomonės ar rekomendacijos projektas turėtų būti pakoreguotas, ir per ESRV sekretoriatą pateikia galutinį nuomonės ar rekomendacijos projektą Bendrajai valdybai.
   8.   Remdamasi vertinimo grupės parengtu įvertinimu ir projektu, Bendroji valdyba priima sprendimą dėl nuomonės ar rekomendacijos projekto. Išskyrus atvejus, kai Bendrosios valdybos posėdis sušaukiamas pagal ESRV darbo tvarkos taisykles, Bendrosios valdybos sprendimas priimamas rašytine procedūra; šiuo atveju Bendrosios valdybos nariams balsuoti suteikiamas ne trumpesnis nei penkių ECB darbo dienų terminas. Bendrosios valdybos sprendimas priimamas ne vėliau kaip likus vienai ECB darbo dienai iki vieno mėnesio laikotarpio, nustatyto CRD 133 straipsnyje ar CRR 458 straipsnyje, pabaigos.
   9.   Išskyrus atvejus, kai pranešančioji institucija tiesiogiai prašo neskelbti arba, ESRV nuomone, reikalinga kitais pagrindais finansų stabilumui pasiekti, ESRV skelbia nuomonę ar rekomendaciją viešai per tris mėnesius nuo makroprudencinės politikos priemonės patvirtinimo ar atmetimo pagal CRD ir CRR nuostatas dienos. Iki šio trijų mėnesių laikotarpio pabaigos tokia nuomonė ar rekomendacija yra nevieša ir konfidenciali.
   5 straipsnis
   Vertinimo grupė
   1.   Vertinimo grupė sudaroma kaip nuolatinė Patariamojo techninio komiteto (PTK) struktūros dalis. Ji rengia makroprudencinės politikos priemonių vertinimus ir nuomonių ar rekomendacijų šiuo klausimu projektus. Vertinimo grupės nariai ir stebėtojai turi pakankamą techninės ir politikos srities stažą.
   2.   Nuolatinius vertinimo grupės narius sudaro du ESRV sekretoriato atstovai, vienas ECB atstovas, vienas bendro priežiūros mechanizmo (BPM) atstovas ir devyni atstovai, atstovaujantys valstybės narės nacionaliniam centriniam bankui (NCB) (toliau – devyni atstovai), kaip numatyta 8 dalyje.
   3.   Nuolatinius stebėtojus vertinimo grupėje sudaro du Europos Komisijos atstovai ir vienas Europos bankininkystės institucijos atstovas.
   4.   Nenuolatinius vertinimo grupės stebėtojus sudaro du atstovai, atitinkamai vienas iš NCB ir vienas iš nacionalinės kompetentingos ar paskirtos institucijos, iš kiekvienos valstybės narės, kuri pranešė apie makroprudencinės politikos priemonę, ir vienas atstovas iš kiekvienos įstaigos, kuriai atstovauja ESRV Bendrosios valdybos narys ir kuri išreiškė esminį susirūpinimą pagal 4 straipsnio 4 dalį.
   5.   Jei, pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 5 straipsnio 2 dalį, ECB, vietoj nacionalinių institucijų, praneša apie makroprudencinės politikos priemonę nacionaliniu lygmeniu, ECB atstovauja vienas nenuolatinis stebėtojas, o kiekvienai valstybei narei atstovauja du nenuolatiniai stebėtojai, paskirti pagal 4 dalį.
   6.   Nenuolatiniai vertinimo grupės stebėtojai teikia informaciją ir paaiškinimus nuolatiniams nariams dėl notifikuotų makrolygio rizikos ribojimo priežiūros priemonių ar pareikšto esminio susirūpinimo.
   7.   Vertinimo grupės pirmininkas yra ESRV sekretoriato atstovas.
   8.   Iš valstybių narių NCB pateiktų kandidatų Bendroji valdyba į vertinimo grupę skiria devynis atstovus, atstovaujančius valstybių narių NCB. Devyni atstovai rotuojami. Pradžioje, pirmai nepratęsiamai dvejų metų kadencijai, skiriami keturi iš devynių atstovų, o penki iš devynių narių skiriami trejų metų kadencijai. Vėliau kiekvieno iš devynių atstovų nepratęsiama kadencija ribojama dvejais metais. Devynių atstovų sudėtis užtikrina sklandų atstovavimą NCB tiek valstybėms narėms, dalyvaujančioms SSM, tiek ir SSM nedalyvaujančioms valstybėms narėms.
   9.   Siekiant išvengti interesų konflikto vertinant makroprudencinės politikos priemones, nuolatinių narių statusas laikinai sustabdomas, jų nepakeičiant NCB atstovais ar ECB atstovais visais atvejais, kai atitinkamos valstybės narės institucijos ar ECB praneša apie makroprudencinės politikos priemonę ar iškelia esminį susirūpinimą dėl makroprudencinės politikos priemonės, kurią turi įvertinti vertinimo grupė. 4 ir 5 dalys taikomos ir toliau.
   10.   Nuolatiniai vertinimo grupės nariai parengia nuomonės ar rekomendacijos projektą pagal 4 straipsnio 5 dalį, dėl kurio Bendroji valdyba gali balsuoti. Vertinimo grupė siekia jos nuolatinių narių tarpusavio sutikimo. Jei tai reikalinga pagal aplinkybes, ji gali pateikti daugumos ir mažumos nuomonę dėl Bendrajai valdybai pateikto vertinimo.
   6 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja 2014 m. sausio 28 d.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2014 m. sausio 27 d.

            ESRV Pirmininkas

         Mario DRAGHI

      (1)  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

      (2)  OL L 176, 2013 6 27, p. 338.

      (3)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

      (4)  OL C 41, 2012 2 14, p. 1.

      (5)  OL C 170, 2013 6 15, p. 1.

      (6)  2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (OL L 287, 2013 10 29, p. 63).


title: 2015 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/535, kuriuo Danijos Karalystė įgaliojama ratifikuoti 2007 m. lapkričio 23 d. Konvenciją dėl tarptautinio vaikų ir kitokių šeimos išlaikymo išmokų išieškojimo (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 1994)

text:
31.3.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 86/152

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/535
   2015 m. kovo 27 d.
   kuriuo Danijos Karalystė įgaliojama ratifikuoti 2007 m. lapkričio 23 d. Konvenciją dėl tarptautinio vaikų ir kitokių šeimos išlaikymo išmokų išieškojimo

         (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 1994)

   (Tekstas autentiškas tik danų kalba)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2006 m. balandžio 27 d. Tarybos sprendimą Nr. 2006/325/EB dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo sudarymo (1), ypač į jo 1a straipsnį,
   atsižvelgdama į Danijos Karalystės (toliau – Danija) 2013 m. rugpjūčio 5 d. raštu pateiktą prašymą,
   kadangi:

               (1)

               pagal Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (2) (toliau – Europos Sąjungos ir Danijos susitarimas) 5 straipsnio 2 dalį Danija negali sudaryti tarptautinių susitarimų, galinčių turėti įtakos Tarybos reglamento (EB) Nr. 44/2001 (3) taikymo sričiai arba ją pakeisti, išskyrus atvejus, kai tai daroma Europos Sąjungai pritarus ir tinkamai susitarus dėl Europos Sąjungos ir Danijos susitarimo santykio su atitinkamu tarptautiniu susitarimu;

               (2)

               pagal Europos Sąjungos ir Danijos susitarimo 3 straipsnio 2 dalį Danija 2009 m. sausio 14 d. raštu pranešė Komisijai apie sprendimą įgyvendinti Tarybos reglamento (EB) Nr. 4/2009 (4) tokia apimtimi, kiek juo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 44/2001 (5). Pagal Europos Sąjungos ir Danijos susitarimo 3 straipsnio 6 dalį Danijos pranešimu sukurti abipusiai Danijos ir Europos Sąjungos įsipareigojimai pagal tarptautinę teisę. Todėl Reglamentu (EB) Nr. 4/2009 Europos Sąjungos ir Danijos susitarimas keičiamas tokia apimtimi, kiek juo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 44/2001, ir yra laikomas jo priedu;

               (3)

               2013 m. rugpjūčio 5 d. Danija kreipėsi į Europos Sąjungą su prašymu pritarti jos siūlomam 2007 m. lapkričio 23 d. Konvencijos dėl tarptautinio vaikų ir kitokių šeimos išlaikymo išmokų išieškojimo (toliau – Konvencija dėl išlaikymo) ratifikavimui;

               (4)

               Konvencijoje dėl išlaikymo reglamentuojamiems klausimams taip pat yra taikomos Reglamento (EB) Nr. 4/2009 nuostatos, dėl to Konvencija dėl išlaikymo daro poveikį šiam reglamentui. Todėl yra būtina, kad Europos Sąjunga pritartų tam, kad Danija ratifikuotų Konvenciją dėl išlaikymo, nes ši konvencija daro poveikį Reglamentui (EB) Nr. 4/2009, kuriuo pačiu iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 44/2001;

               (5)

               pagal Sprendimo 2006/325/EB su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2009/942/EB (6), 1a straipsnį Europos Sąjungos ir Danijos susitarimo 5 straipsnio 2 dalies taikymo tikslais Komisija, prieš priimdama sprendimą, kuriuo pareiškiamas Europos Sąjungos pritarimas, privalo įvertinti, ar dėl Danijos numatyto sudaryti tarptautinio susitarimo netaptų neveiksmingu Europos Sąjungos ir Danijos susitarimas ir nebūtų kenkiama tinkamam pagal šio susitarimo taisykles nustatytos sistemos veikimui;

               (6)

               Europos Sąjunga pasirašė Konvenciją dėl išlaikymo remdamasi Tarybos sprendimu 2011/220/ES (7). Europos Sąjunga sudarė Konvenciją dėl išlaikymo remdamasi Tarybos sprendimu 2011/432/ES (8). Patvirtinimo dokumentas deponuotas 2014 m. balandžio 9 d. iš dalies pakeitus Sprendimo 2011/432/ES priedus (9);

               (7)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvavo priimant minėtus Tarybos sprendimus ir jie nėra jai privalomi ar taikomi. Jai Konvencija dėl išlaikymo bus taikoma tik kaip atskirai susitariančiajai šaliai;

               (8)

               tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad konvencija įsigaliojo 2014 m. rugpjūčio 1 d. visose Europos Sąjungos valstybėse narėse, išskyrus Daniją, Komisija mano, kad Danijai ratifikavus Konvenciją dėl išlaikymo Europos bendrijos ir Danijos susitarimas netaptų neveiksmingu ir nebūtų kenkiama tinkamam pagal šio susitarimo taisykles nustatytos sistemos veikimui. Be to, Danijai ratifikavus Konvenciją dėl išlaikymo nebus daromas poveikis sąlygoms, kuriomis pati Europos Sąjunga prisijungė prie šios konvencijos;

               (9)

               todėl Europos Sąjunga turėtų įgalioti Daniją ratifikuoti Konvenciją dėl išlaikymo,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Komisija, Europos Sąjungos vardu, įgalioja Daniją ratifikuoti 2007 m. lapkričio 23 d. Konvenciją dėl tarptautinio vaikų ir kitokių šeimos išlaikymo išmokų išieškojimo.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

      Priimta Briuselyje 2015 m. kovo 27 d.

            Komisijos vardu

         Věra JOUROVÁ

            Komisijos narė

      (1)  OL L 120, 2006 5 5, p. 22.

      (2)  OL L 299, 2005 11 16, p. 62.

      (3)  2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (OL L 12, 2001 1 16, p. 1).

      (4)  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 4/2009 dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo bei bendradarbiavimo išlaikymo prievolių srityje nuostatas (OL L 7, 2009 1 10, p. 1).

      (5)  OL L 149, 2009 6 12, p. 80.

      (6)  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/942/EB, iš dalies keičiantis Sprendimą 2006/325/EB siekiant nustatyti Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo 5 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo procedūrą (OL L 331, 2009 12 16, p. 24).

      (7)  2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimas 2011/220/ES dėl 2007 m. lapkričio 23 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų ir kitokių šeimos išlaikymo išmokų išieškojimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu (OL L 93, 2011 4 7, p. 9).

      (8)  2011 m. birželio 9 d. Tarybos sprendimas 2011/432/ES dėl 2007 m. lapkričio 23 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų ir kitokių šeimos išlaikymo išmokų išieškojimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu (OL L 192, 2011 7 22, p. 39).

      (9)  2014 m. balandžio 9 d. Tarybos sprendimas 2014/218/ES, kuriuo iš dalies keičiami Sprendimo 2011/432/ES dėl 2007 m. lapkričio 23 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų ir kitokių šeimos išlaikymo išmokų išieškojimo patvirtinimo Europos Sąjungos vardu, I, II ir III priedai (OL L 113, 2014 4 16, p. 1).


title: 2010/110/CFSP: 2010 m. vasario 22 d. Tarybos sprendimas 2010/110/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sudane įgaliojimų termino pratęsimo

text:
23.2.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 46/20

         TARYBOS SPRENDIMAS 2010/110/BUSP
   2010 m. vasario 22 d.
   dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Sudane įgaliojimų termino pratęsimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 31 straipsnio 2 dalį ir 33 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. balandžio 19 d. Taryba priėmė Sprendimą 2007/238/BUSP (1) dėl Torben BRYLLE paskyrimo Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Sudane.

               (2)

               2009 m. vasario 16 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2009/134/BUSP (2), iš dalies keičiančius ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimus ir pratęsiančius jų galiojimo terminą iki 2010 m. vasario 28 d.

               (3)

               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas turėtų būti pratęstas iki 2010 m. rugpjūčio 31 d. Tačiau ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai gali būti atšaukti anksčiau, jeigu Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) rekomendavus Taryba taip nusprendžia įsigaliojus sprendimui, kuriuo įsteigiama Europos išorės veiksmų tarnyba.

               (4)

               ES specialusis įgaliotinis vykdys savo įgaliojimus tokioje situacijoje, kuri gali pablogėti ir kurios metu gali būti pakenkta bendros užsienio ir saugumo politikos tikslams, nustatytiems Sutarties 21 straipsnyje,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
   Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Sudane Torben BRYLLE įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2010 m. rugpjūčio 31 d. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai gali būti atšaukti anksčiau, jeigu vyriausiajam įgaliotiniui rekomendavus Taryba taip nusprendžia įsigaliojus sprendimui, kuriuo įsteigiama Europos išorės veiksmų tarnyba.
   2 straipsnis
   Politikos tikslai
   ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai grindžiami Europos Sąjungos (ES) politikos tikslais Sudane, pirmiausia susijusiais su tarptautinės bendruomenės ir Afrikos Sąjungos (AS) bei Jungtinių Tautų (JT) pastangomis padėti Sudano šalims, AS ir JT pasiekti politinį Darfūro konflikto sprendimą, įskaitant Darfūro taikos susitarimo (DTS) įgyvendinimą, ir palengvinti Visuotinio taikos susitarimo (VTS) įgyvendinimą bei skatinti Pietų šalių vidaus dialogą, taip pat palengvinti Rytų Sudano taikos susitarimo (RSTS) įgyvendinimą deramai atsižvelgiant į šių problemų padarinius regionui ir Afrikos savarankiškumo principą.
   3 straipsnis
   Įgaliojimai
   1.   Kad būtų pasiekti politikos tikslai, ES specialiajam įgaliotiniui suteikiami įgaliojimai:

               a)

               palaikyti ryšius su AS, Sudano Vyriausybe, pietų Sudano Vyriausybe, Darfūro ginkluotaisiais judėjimais bei kitomis Sudano šalimis ir Darfūro pilietine visuomene bei nevyriausybinėmis organizacijomis ir glaudžiai bendradarbiauti su JT bei kitais susijusiais tarptautiniais veikėjais siekiant Sąjungos politikos tikslų;

               b)

               atstovauti Sąjungai Darfūro vidaus dialoge, Jungtinės komisijos aukšto lygio susitikimuose ir prireikus – kituose susijusiuose susitikimuose;

               c)

               kai tik įmanoma, atstovauti Sąjungai VTS ir DTS vertinimo komisijose;

               d)

               stebėti RSTS įgyvendinimo raidą;

               e)

               užtikrinti Sąjungos indėlio į krizės valdymą Darfūre ir bendrų Sąjungos bei Sudano politinių santykių darną;

               f)

               žmogaus teisių, įskaitant vaikų ir moterų teises, ir kovos su nebaudžiamumu Sudane srityse sekti padėtį ir palaikyti nuolatinius ryšius su Sudano valdžios institucijomis, AS ir JT, visų pirma Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuru, žmogaus teisių stebėtojais regione ir Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuratūra.

         2.   Vykdydamas savo įgaliojimus, ES specialusis įgaliotinis, inter alia:

               a)

               nuolat apžvelgia visą Sąjungos veiklą;

               b)

               remia politinį procesą ir veiklą, susijusią su VTS, DTS bei RSTS įgyvendinimu; ir

               c)

               stebi, kaip Sudano šalys laikosi atitinkamų JT Saugumo Tarybos rezoliucijų, pirmiausia Rezoliucijų 1556 (2004), 1564 (2004), 1591 (2005), 1593 (2005), 1672 (2006), 1679 (2006), 1706 (2006), 1769 (2007) bei 1778 (2007), ir praneša apie tai.

         4 straipsnis
   Įgaliojimų įgyvendinimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis yra atsakingas už įgaliojimų įgyvendinimą; jo veiklą prižiūri vyriausiasis įgaliotinis.
   2.   Politinis ir saugumo komitetas (PSK) palaiko ypatingus ryšius su ES specialiuoju įgaliotiniu, o su Taryba bendraujama pirmiausia pasitelkus šį komitetą. PSK teikia ES specialiajam įgaliotiniui strategines konsultacijas ir politines nuorodas pagal jo įgaliojimus, nepažeisdamas vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimų.
   5 straipsnis
   Finansavimas
   1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu nuo 2010 m. kovo 1 d. iki 2010 m. rugpjūčio 31 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 1 410 000 EUR.
   2.   Iš 1 dalyje numatytos sumos finansuojamos išlaidos padengiamos nuo 2010 m. kovo 1 d. Išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles.
   3.   Išlaidos tvarkomos pagal ES specialiojo įgaliotinio ir Komisijos sudarytą sutartį. Už visas išlaidas ES specialusis įgaliotinis atsiskaito Komisijai.
   6 straipsnis
   Darbuotojų grupės struktūra ir sudėtis
   1.   Neviršydamas savo įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių, ES specialusis įgaliotinis sudaro savo darbuotojų grupę. Į darbuotojų grupę įtraukiami darbuotojai, turintys profesinės patirties konkrečiose politikos srityse, kaip reikalaujama įgaliojimuose. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas praneša Tarybai ir Komisijai apie savo darbuotojų grupės sudėtį.
   2.   Valstybės narės ir Sąjungos institucijos gali pasiūlyti komandiruoti darbuotojus dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu. Atlyginimą personalui, kurį valstybė narė ar Sąjungos institucija komandiruoja dirbti su ES specialiuoju įgaliotiniu, moka atitinkamai ta valstybė narė arba Sąjungos institucija. Valstybių narių į Tarybos Generalinį sekretoriatą komandiruoti ekspertai taip pat gali būti priskirti ES specialiajam įgaliotiniui. Pagal sutartį pasamdyti kitų šalių darbuotojai turi turėti valstybės narės pilietybę.
   3.   Visi komandiruoti darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs siunčiančiajai valstybei narei arba Sąjungos institucijai ir vykdo savo pareigas bei veikia ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų labui.
   4.   Chartume ir Džuboje lieka ES specialiojo įgaliotinio biurai, kuriuos sudaro patarėjas politiniais klausimais ir būtinas administracinis bei logistikos personalas. Vykdant 3 straipsnyje nurodytus įgaliojimus taip pat gali būti įsteigtas poskyris Darfūre, jei Chartumo ir Džubos biurai negali suteikti visos reikiamos paramos ES specialiojo įgaliotinio personalui, dislokuotam Darfūro regione.
   7 straipsnis
   ES specialiojo įgaliotinio ir jo personalo privilegijos ir imunitetai
   Atitinkamai su priimančiąja (-iosiomis) šalimi (-imis) susitariama dėl ES specialiojo įgaliotinio misijos ir jo personalo narių užduočių įvykdymui ir sklandžiam darbui užtikrinti būtinų privilegijų, imunitetų ir papildomų garantijų. Valstybės narės ir Komisija tam teikia visą reikalingą paramą.
   8 straipsnis
   ES įslaptintos informacijos saugumas
   ES specialusis įgaliotinis ir jo grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimu 2001/264/EB dėl Tarybos saugumo nuostatų patvirtinimo (3), visų pirma dirbdami su ES įslaptinta informacija.
   9 straipsnis
   Galimybė susipažinti su informacija ir logistinė parama
   1.   Valstybės narės, Komisija ir Tarybos Generalinis sekretoriatas užtikrina, kad ES specialiajam įgaliotiniui būtų sudaryta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija.
   2.   Prireikus Sąjungos delegacija ir (arba) valstybės narės teikia logistinę paramą regione.
   10 straipsnis
   Saugumas
   ES specialusis įgaliotinis, laikydamasis Sąjungos politikos dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, neviršydamas savo įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį jo atsakomybei priskirtoje geografinėje teritorijoje, imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių tiesiogiai sau pavaldaus personalo saugumui užtikrinti, visų pirma:

               a)

               sudarydamas Tarybos Generalinio sekretoriato gairėmis pagrįstą konkrečios misijos saugumo planą, į jį įtraukdamas konkrečios misijos fizines, organizacines ir procedūrines saugumo priemones, reglamentuojančias saugaus personalo atvykimo į misijos teritoriją ir judėjimo toje teritorijoje valdymą, o taip pat saugumo incidentų valdymą ir įskaitant misijos nenumatytų atvejų bei evakuacijos planą;

               b)

               užtikrindamas, kad visi už Sąjungos ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu dėl misijos teritorijoje esančių sąlygų;

               c)

               užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į misijos teritoriją būtų organizuotas visų jo darbuotojų grupės narių, kurie turi būti dislokuoti už Sąjungos ribų, įskaitant vietoje pasamdytus darbuotojus, atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į Tarybos Generalinio sekretoriato nustatytą rizikos lygį misijos teritorijoje;

               d)

               užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai bei Komisijai raštu būtų teikiamos jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitos, sudarančios laikotarpio vidurio ir įgaliojimų vykdymo ataskaitų dalį.

         11 straipsnis
   Ataskaitos
   1.   ES specialusis įgaliotinis vyriausiajam įgaliotiniui ir PSK reguliariai teikia ataskaitas žodžiu ir raštu. ES specialusis įgaliotinis taip pat prireikus teikia ataskaitas Tarybos darbo grupėms. Reguliariai teikiamos ataskaitos raštu platinamos per COREU tinklą. Vyriausiajam įgaliotiniui ar PSK rekomendavus, ES specialusis įgaliotinis gali teikti ataskaitas Užsienio reikalų tarybai.
   2.   ES specialusis įgaliotinis reguliariai teikia ataskaitas PSK apie padėtį Darfūre ir visame Sudane.
   12 straipsnis
   Koordinavimas
   1.   ES specialusis įgaliotinis sudaro palankias sąlygas Sąjungos bendram politiniam koordinavimui. Jis padeda užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės veiksmų vietoje būtų naudojamos suderintai siekiant Sąjungos politikos tikslų. ES specialiojo įgaliotinio veiksmai atitinkamai derinami su Komisijos bei kitų tame regione veikiančių ES specialiųjų įgaliotinių veiksmais. ES specialusis įgaliotinis reguliariai informuoja valstybių narių misijas ir Sąjungos delegacijas.
   2.   Veiksmų vietoje glaudus ryšys palaikomas su Sąjungos delegacijos vadovu ir valstybių narių misijų vadovais. Jie deda visas įmanomas pastangas padėdami ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti savo įgaliojimus. ES specialusis įgaliotinis taip pat palaiko ryšius su kitais tarptautiniais ir regioniniais dalyviais šioje srityje.
   13 straipsnis
   Peržiūra
   Šio sprendimo įgyvendinimas ir jo suderinamumas su kita Sąjungos veikla regione yra nuolat peržiūrimi. Pasibaigus įgaliojimų terminui ES specialusis įgaliotinis pateikia vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai ir Komisijai įgaliojimų vykdymo ataskaitą.
   14 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2010 m. kovo 1 d.
   15 straipsnis
   Paskelbimas
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL L 103, 2007 4 20, p. 52.

      (2)  OL L 46, 2009 2 17, p. 57.

      (3)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.


title: 2003 m. lapkričio 5 d. Komisijos sprendimas dėl Europos bankininkystės komiteto įsteigimoTekstas svarbus EEE.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32004D0010

Oficialusis leidinys L 003 , 07/01/2004 p. 0036 - 0037

		Komisijos Sprendimas2003 m. lapkričio 5 d.dėl Europos bankininkystės komiteto įsteigimo(Tekstas svarbus EEE)(2004/10/EB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,kadangi:(1) 2001 m. birželio mėn. Komisija priėmė Sprendimus 2001/527/EB [1] ir 2001/528/EB [2], įsteigiančius atitinkamai Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetą ir Europos vertybinių popierių komitetą.(2) Savo 2002 m. vasario 5 d. ir lapkričio 21 d. rezoliucijose Europos Parlamentas patvirtino keturių lygių sistemą, propaguotą Ekspertų komiteto baigiamojoje ataskaitoje dėl Europos vertybinių popierių rinkų reglamentavimo, ir paragino kai kuriuos šios sistemos aspektus taip pat taikyti ir bankininkystės bei draudimo sektoriams, laikantis aiškaus Tarybos įsipareigojimo vykdyti reformą, kad būtų užtikrinta reikiama institucijų pusiausvyra.(3) 2002 m. gruodžio 3 d. Taryba paragino Komisiją įgyvendinti tokias priemones bankininkystės ir draudimo bei profesinių pensijų srityse, ir nedelsiant sukurti su šiomis sritimis susijusius naujus patariamuosius komitetus.(4) 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo [3] įsteigtas Bankininkystės patariamasis komitetas, patariantis Komisijai rengiant teisės aktus ir padedantis Komisijai vykdyti jos įgyvendinimo įgaliojimus bankininkystės srityje.(5) Komisija pasiūlė direktyvą, iš dalies keičiančią, inter alia, Direktyvą 2000/12/EB, 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo [4], 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/19/EB dėl indėlių garantijų sistemų [5], ir 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros, ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 79/267/EEB, 92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 98/78/EB ir 2000/12/EB [6], kad būtų panaikintos Bankininkystės patariamojo komiteto patariamosios funkcijos.(6) Atlikus tokias pataisas, reikia atitinkamai ir tuo pačiu metu sukurti naują patariamąją grupę, patariančią Komisijai Bendrijos bankininkystės teisės aktų rengimo klausimais (toliau – Europos bankininkystės komitetas).(7) Siekiant išvengti dubliavimo, šis sprendimas įsigalioja tuo pačiu metu kaip ir direktyva, panaikinanti vien tik patariamąsias Bankininkystės patariamojo komiteto funkcijas.(8) Jei Europos bankininkystės komitetas konsultuoja dėl nuostatų, taikomų ir kredito įstaigoms ir investicinėms firmoms, jo sudėtis turėtų užtikrinti, jog būtų atsižvelgiama į investicinių firmų požiūrį.(9) Europos bankininkystės komiteto įsteigimas neturėtų užkirsti kelio įvairių institucijų, dalyvaujančių kredito įstaigų reglamentavime ir priežiūroje, bendradarbiavimo kitokioms formoms, visų pirma Komisijos sprendimu 2004/5/EB [7] įsteigtame Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitete,NUSPRENDĖ:1 straipsnisSudaroma bankininkystės veiklos Bendrijoje patariamoji grupė – "Europos bankininkystės komitetas" (toliau – Komitetas).2 straipsnisKomitetas pataria Komisijai jos prašymu bankininkystės politikos klausimais bei dėl Komisijos pasiūlymų šioje srityje.3 straipsnisKomitetą sudaro valstybių narių aukšto lygio atstovai. Komitetui pirmininkauja Komisijos atstovas.Komisijos sprendimu 2004/5/EB įsteigto Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto pirmininkas Komiteto posėdžiuose dalyvauja kaip stebėtojas. Europos centriniam bankui atstovaujama stebėtojo statusu.Komitetas gali pasikviesti į posėdžius ekspertus ir stebėtojus.Sekretoriato paslaugas Komitetui suteikia Komisija.4 straipsnisKomitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. Komitetas renkasi reguliariai ir esant reikalui. Komisija gali sušaukti nepaprastąjį posėdį, jei ji mano, kad tai būtina.5 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja tą pačią dieną kaip ir direktyva, panaikinanti vien tik patariamąsias Bankininkystės patariamojo komiteto funkcijas.Priimta Briuselyje, 2003 m. lapkričio 5 d.Komisijos varduFrederik BolkesteinKomisijos narys[1] OL L 191, 2001 7 13, p. 43.[2] OL L 191, 2001 7 13, p. 45.[3] OL L 126, 2000 5 26, p. 1.[4] OL L 141, 1993 6 11, p. 1.[5] OL L 135, 1994 5 31, p. 5.[6] OL L 35, 2003 2 11, p. 1.[7] OL L 3, 2004 1 7, p. 28.--------------------------------------------------


title: 2016 m. vasario 12 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1790 dėl Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų trečiosios redakcijos sudarymo (pataisytas 1958 m. Susitarimas)

text:
11.10.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 274/2

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/1790
   2016 m. vasario 12 d.
   dėl Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų trečiosios redakcijos sudarymo (pataisytas 1958 m. Susitarimas)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,
   atsižvelgdama į 1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą 97/836/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir III priedo 3 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (2),
   kadangi:

               (1)

               1995 m. spalio 16 d. įsigaliojo Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos susitarimas dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – Susitarimas);

               (2)

               Susitarimo 13 straipsnyje nustatyta, kad priimant paties Susitarimo ir jo priedų pakeitimus Susitariančioji Šalis pranešimą su siūlomų pakeitimų tekstu siunčia Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui, kuris jį turi persiųsti visoms Susitariančiosioms Šalims. Jei per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai Generalinis Sekretorius išsiunčia siūlomus pakeitimus, nė viena Susitariančioji Šalis tam neprieštarauja, praėjus trims mėnesiams po to šešių mėnesių laikotarpio pabaigos pakeitimai turi įsigalioti visose Susitariančiosiose Šalyse;

               (3)

               2010 m. kovo mėn. 150-ojoje sesijoje WP.29 sutarė sudaryti neformalią grupę, kurios tikslas – padėti WP.29 svarstyti būsimus veiksmus dėl transporto priemonių taisyklių derinimo pagal Susitarimą. Šiais būsimais veiksmais turėtų būti siekiama paskatinti daugiau šalių ir regioninių ekonominės integracijos organizacijų įsitraukti į pasaulinio forumo veiklą ir padidinti Susitarimo Susitariančiųjų Šalių skaičių, pagerinant jo įgyvendinimą bei patikimumą ir taip užtikrinant, kad jis išliktų svarbiausia tarptautine automobilių sektoriaus techninių reglamentų derinimo sistema;

               (4)

               2013 m. liepos 15 d. Taryba įgaliojo Komisiją WP.29 forume pradėti derybas, siekiant iš dalies pakeisti Susitarimą. Komisija Sąjungos vardu WP.29 sudarytoje neformalioje grupėje derėjosi dėl pasiūlymų iš dalies pakeisti Susitarimą;

               (5)

               2014 m. kovo mėn. 162-ojoje sesijoje WP.29 atkreipė dėmesį į neformalios grupės parengtus pasiūlymus dėl Susitarimo trečiosios redakcijos ir paragino Susitarimo Susitariančiąsias Šalis pradėti savo nacionalines pasiūlymų iš dalies pakeisti Susitarimą svarstymo procedūras;

               (6)

               2014 m. lapkričio mėn. 164-ojoje sesijoje WP.29 atkreipė dėmesį į keleto Susitarimo Susitariančiųjų Šalių pateiktą pasiūlymą naujoms JT taisyklėms ir galiojančių JT taisyklių pakeitimams nustatyti reikalingą balsų daugumos skaičių padidinti nuo dviejų trečdalių iki keturių penktadalių. Sąjungos atstovas paskelbė apie ketinimą pateikti suderintą ES valstybių narių poziciją dėl šio pasiūlymo;

               (7)

               pasiūlymas dėl Susitarimo trečiosios redakcijos ir pasiūlymas reikalingą balsų daugumos skaičių padidinti nuo dviejų trečdalių iki keturių penktadalių atitinka derybų tikslus, numatytus Tarybos sprendime, kuriuo Komisija įgaliojama pradėti derybas WP.29 dėl Susitarimo trečiosios redakcijos;

               (8)

               todėl Susitarimo 1–15 straipsniai ir 1 ir 2 priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

               (9)

               tie Susitarimo pakeitimai turėtų būti patvirtinti Sąjungos vardu;

               (10)

               WP.29 surengs neoficialų balsavimą ir patikrins, ar, prieš pradedant Susitarimo 13 straipsnyje nustatytą jo keitimo procedūrą, įmanoma gauti visų Susitariančiųjų Šalių pritarimą tiems Susitarimo pakeitimams. Sąjunga turėtų balsuoti už tuos pakeitimus;

               (11)

               po neoficialaus balsavimo WP.29 pasitvirtinus, kad gautas visų Susitariančiųjų Šalių pritarimas siūlomiems Susitarimo pakeitimams, Tarybos pirmininkas turėtų paskirti Sąjungos atstovą, įgaliotą pateikti pranešimą, kaip nustatyta Sprendimo 97/836/EB III priedo 3 dalyje, su siūlomų pakeitimų tekstu Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui, vadovaujantis Susitarimo 13 straipsnio 1 dalyje nustatyta procedūra,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinama Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų trečioji redakcija.
   Susitarimo trečiosios redakcijos tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, įgaliotą Sąjungos vardu pateikti pranešimą, numatytą Susitarimo 13 straipsnio 1 dalyje, kad būtų inicijuota Susitarimo trečiosios redakcijos sudarymo procedūra ir išreikštas Europos Sąjungos sutikimas laikytis Susitarimo trečiosios redakcijos.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną (3).

      Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  OL L 346, 1997 12 17, p. 78.

      (2)  2016 m. birželio 7 d. pritarimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).

      (3)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.


title: 2006/963/EB: 2006 m. gruodžio 18 d. , Tarybos sprendimas, dėl Europos bendrijos ir Brazilijos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl nuolaidų Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įsipareigojimų sąrašuose pakeitimo joms stojant į Europos bendriją sudarymo

text:
30.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 397/10

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2006 m. gruodžio 18 d.
   dėl Europos bendrijos ir Brazilijos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl nuolaidų Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įsipareigojimų sąrašuose pakeitimo joms stojant į Europos bendriją sudarymo
   (2006/963/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2004 m. kovo 22 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su kai kuriomis PPO narėmis pagal 1994 m. GATT XXIV straipsnio 6 dalį, į Europos Sąjungą stojant Čekijos Respublikai, Estijos Respublikai, Kipro Respublikai, Latvijos Respublikai, Lietuvos Respublikai, Vengrijos Respublikai, Maltos Respublikai, Lenkijos Respublikai, Slovėnijos Respublikai ir Slovakijos Respublikai.

               (2)

               Komisija vedė derybas konsultuodamasi su komitetu, įsteigtu pagal Sutarties 133 straipsnį, ir vadovaudamasi Tarybos patvirtintomis derybų gairėmis.

               (3)

               Komisija baigė derybas dėl Europos bendrijos ir Brazilijos susitarimo pasikeičiant laiškais sudarymo.

               (4)

               Susitarimas pasikeičiant laiškais turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos bendrijos ir Brazilijos susitarimas pasikeičiant laiškais dėl nuolaidų Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įsipareigojimų sąrašuose pakeitimo joms stojant į Europos bendriją, yra patvirtinamas Bendrijos vardu.
   Susitarimo pasikeičiant laiškais tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti susitarimą pasikeičiant laiškais, kad jis taptų privalomas Bendrijai.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J.-E. ENESTAM

         EUROPOS BENDRIJOS IR BRAZILIJOS SUSITARIMAS

      pasikeičiant laiškais dėl nuolaidų Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įsipareigojimų sąrašuose pakeitimo joms stojant į Europos Bendriją
      Ženeva, 2006 m. gruodžio 18 d.
      Pone,
      Prasidėjus Europos Bendrijų (EB) ir Brazilijos deryboms pagal 1994 m. GATT XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įsipareigojimų sąrašuose pakeitimo joms stojant į EB, EB ir Brazilija, siekdamos baigti derybas, pradėtas 2004 m. sausio 19 d. EB pateikus pranešimą PPO pagal 1994 m. GATT XXIV straipsnio 6 dalį, susitarė dėl toliau išdėstytų klausimų.
      EB sutinka į savo įsipareigojimų sąrašą, skirtą EB-25 muitų teritorijai, įtraukti ankstesniame EB-15 sąraše buvusias nuolaidas.
      EB sutinka, kad ji į savo įsipareigojimų sąrašą, skirtą EB-25 muitų teritorijai, įtrauks šio susitarimo priede išvardytas nuolaidas.
      Šis susitarimas įsigalioja tą dieną, kurią EB ir Brazilija pasikeičia susitarimo laiškais, prieš tai šalims apsvarsčius jį jų pačių nustatyta tvarka. EB deda visas pastangas, kad atitinkamos įgyvendinimo priemonės įsigaliotų iki 2007 m. lapkričio 1 d. ir jokiu būdu ne vėliau kaip 2007 m. sausio 1 d.

            Europos bendrijos vardu

         PRIEDAS

                     —

                     šaliai (Brazilijai) suteikta 10 124 tonų rafinavimui skirto žaliavinio cukranendrių cukraus tarifinė kvota (tarifo pozicija 1701 1110), šiai kvotai nustatoma 98 EUR/t muito norma.

                     —

                     šaliai (Brazilijai) suteikta 2 332 tonų „Gallus domesticus rūšies vištų mėsos gabalų“ tarifinė kvota (tarifo pozicijos 0207 1410, 0207 1450, 0207 1470), muito norma šiai kvotai – 0 %,

                     —

                     49 tonomis padidinti (erga omnes) EB tarifinę kvotą „vištų skerdenoms, šviežioms, atšaldytoms arba sušaldytoms“ (tarifo pozicijos 0207 1110, 0207 1130, 0207 1190, 0207 1210, 0207 1290), šiai kvotai nustatoma 131–162 EUR/t muito norma,

                     —

                     4 070 tonų padidinti (erga omnes) EB tarifinę kvotą „vištienos gabalams, šviežiems, atšaldytiems arba sušaldytiems“ (tarifo pozicijos 0207 1310, 0207 1320, 0207 1330, 0207 1340, 0207 1350, 0207 1360, 0207 1370, 0207 1420, 0207 1430, 0207 1440, 0207 1460), šiai kvotai nustatoma 93–512 EUR/t muito norma,

                     —

                     1 605 tonomis padidinti (erga omnes) EB tarifinę kvotą „naminių paukščių mėsos gabalams“ (tarifo pozicija 0207 1410), šiai kvotai nustatoma 795 EUR/t muito norma,

                     —

                     201 tona padidinti (erga omnes) EB tarifinę kvotą „šviežiai, atšaldytai arba sušaldytai kalakutienai“ (tarifo pozicijos 0207 2410, 0207 2490, 0207 2510, 0207 2590, 0207 2610, 0207 2620, 0207 2630, 0207 2640, 0207 2650, 0207 2660, 0207 2670, 0207 2680, 0207 2730, 0207 2740, 0207 2750, 0207 2760, 0207 2770), šiai kvotai nustatoma 93–425 EUR/t muito norma,

                     —

                     2 485 tonomis padidinti (erga omnes) EB tarifinę kvotą „sušaldytiems kalakutienos gabalams“ (tarifo pozicijos 0207 2710, 0207 2720, 0207 2780), muito norma šiai kvotai – 0 %,

                     —

                     nustatyti 242 074 tonų tarifinę kvotą (erga omnes) kukurūzams (tarifo pozicijos 1005 9000, 1005 1090), muito norma šiai kvotai – 0 %,

                     —

                     nustatyti 2 838 tonų tarifinę kvotą (erga omnes) konservuotiems ananasams, citrusiniams vaisiams, kriaušėms, abrikosams, vyšnioms, persikams ir braškėms (tarifo pozicijos 2008 2011, 2008 2019, 2008 2031, 2008 2039, 2008 2071, 2008 3011, 2008 3019, 2008 3031, 2008 3039, 2008 3079, 2008 4011, 2008 4019, 2008 4021, 2008 4029, 2008 4031, 2008 4039, 2008 5011, 2008 5019, 2008 5031, 2008 5039, 2008 5051, 2008 5059, 2008 5071, 2008 6011, 2008 6019, 2008 6031, 2008 6039, 2008 6060, 2008 7011, 2008 7019, 2008 7031, 2008 7039, 2008 7051, 2008 7059, 2008 8011, 2008 8019, 2008 8031, 2008 8039, 2008 8070), muito norma šiai kvotai – 20 %,

                     —

                     nustatyti 7 044 tonų tarifinę kvotą (erga omnes) vaisių sultims (tarifo pozicijos 2009 1111, 2009 1119, 2009 1911, 2009 1919, 2009 2911, 2009 2919, 2009 3911, 2009 3919, 2009 4911, 2009 4919, 2009 7911, 2009 7919, 2009 8011, 2009 8019, 2009 8032, 2009 8033, 2009 8035, 2009 8036, 2009 8038, 2009 9011, 2009 9019, 2009 9021, 2009 9029), muito norma šiai kvotai – 20 %,

                     —

                     panaikinti 9 % ad valorem muitą baltymų koncentratams (tarifo pozicija 2106 1080),

                     —

                     nustatyti 107 tonų tarifinę kvotą (erga omnes) šokoladui (tarifo pozicija 1 806), muito norma šiai kvotai – 43 %,

                     —

                     tabakui sumažinti EB privalomą muito normą 11,2 EUR MIN 22,0 EUR/100 kg/neto MAX 56,0 EUR/100 kg/neto iki 10 EUR MIN 22,0 EUR/100 kg/neto MAX 56,0 EUR/100 kg/neto (tarifo pozicija 2401 1090),

                     —

                     pakeisti EB tarifinės kvotos aprašymą aukštos kokybės jautienai (5 000 tonų) į: „aukštos kokybės galvijiena be kaulų, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta“, nurodant tiekiančiąją šalį Braziliją.

      Ženeva, 2006 m. gruodžio 18 d.
      Pone,
      Pateikiame nuorodą į Jūsų laišką, kuriame rašoma:

         „Prasidėjus Europos Bendrijų (EB) ir Brazilijos deryboms pagal 1994 m. GATT XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įsipareigojimų sąrašuose pakeitimo joms stojant į EB, EB ir Brazilija, siekdamos baigti derybas, pradėtas 2004 m. sausio 19 d. EB pateikus pranešimą PPO pagal 1994 m. GATT XXIV straipsnio 6 dalį, susitarė dėl toliau išdėstytų klausimų.
         EB sutinka į savo įsipareigojimų sąrašą, skirtą EB-25 muitų teritorijai, įtraukti ankstesniame EB-15 sąraše buvusias nuolaidas.
         EB sutinka, kad ji į savo įsipareigojimų sąrašą, skirtą EB-25 muitų teritorijai, įtrauks šio susitarimo priede išvardytas nuolaidas.
         Šis susitarimas įsigalioja tą dieną, kurią EB ir Brazilija pasikeičia susitarimo laiškais, prieš tai šalims apsvarsčius jį jų pačių nustatyta tvarka. EB deda visas pastangas, kad atitinkamos įgyvendinimo priemonės įsigaliotų iki 2007 m. lapkričio 1 d. ir jokiu būdu ne vėliau kaip 2007 m. sausio 1 d.“.

      Turiu garbės pranešti apie savo Vyriausybės sutikimą.

            Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės vardu


title: 2016 m. spalio 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1836, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Austrijos Respublikos pasiūlytas pakaitinis narys

text:
18.10.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 280/27

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/1836
   2016 m. spalio 10 d.
   kuriuo skiriamas Regionų komiteto Austrijos Respublikos pasiūlytas pakaitinis narys
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Austrijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. sausio 26 d., 2015 m. vasario 5 d. ir 2015 m. birželio 23 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) ir (ES) 2015/994 (3), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d.2016 m. gegužės 13 d. Tarybos sprendimu (ES) 2016/814 (4) vietoj Elisabeth VITOUCH pakaitine nare buvo paskirta Muna DUZDAR;

               (2)

               pasibaigus Muna DUZDAR kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2020 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitiniu nariu skiriamas:

               —

               Peter FLORIANSCHÜTZ, Abgeordneter zum Wiener Landtag und Mitglied des Gemeinderats der Stadt Wien.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2016 m. spalio 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         G. MATEČNÁ

      (1)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/116, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2015 1 27, p. 42).

      (2)  2015 m. vasario 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/190, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 31, 2015 2 7, p. 25).

      (3)  2015 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/994, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 159, 2015 6 25, p. 70).

      (4)  2016 m. gegužės 13 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/814, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Austrijos Respublikos pasiūlytas pakaitinis narys (OL L 133, 2016 5 24, p. 8).