title: Komisijos sprendimas 2020 m. gegužės 11 d. kuriuo sukuriama Ateičiai tinkamo reglamentavimo platforma 2020/C 163/03

text:
12.5.2020

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  C 163/3

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
         2020 m. gegužės 11 d.
         kuriuo sukuriama Ateičiai tinkamo reglamentavimo platforma
         (2020/C 163/03)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         kadangi:

                     (1)

                     Komisijos geresnio reglamentavimo politikoje numatoma pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (toliau – REFIT) (1) dėti bendras paprastinimo ir naštos mažinimo pastangas;

                     (2)

                     pagal tą programą Komisija turi užtikrinti, kad reglamentavimas būtų tikslingas, reikalavimų būtų lengva laikytis, be reikalo nepadidėtų reglamentavimo našta ir kartu būtų visiškai pasiekti reglamentavimo tikslai;

                     (3)

                     biurokratizmo mažinimas visų pirma būtų naudingas mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) (2), nes padėtų joms lengviau patekti į rinką ir optimaliai pasinaudoti skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis. Su tuo susijusius mažųjų ir vidutinių įmonių interesus propaguoja MVĮ atstovų tinklas (3);

                     (4)

                     kad Komisijai būtų lengviau dėti šias pastangas gerinti teisės aktus, 2015 m. gegužės 19 d. Komisijos sprendimu C(2015) 3261 (4) sukurta REFIT platforma. Tas sprendimas taikytas iki 2019 m. spalio 31 d.;

                     (5)

                     savo komunikate „Geresnis reglamentavimas. Padėties vertinimas ir įsipareigojimo išlaikymas“ (5) Komisija įvertino 2015–2018 m. geresnio reglamentavimo veiklos rezultatus. Atlikus padėties vertinimą nustatyta, kad REFIT platformos veikla vertinama palankiai, tačiau taip pat paaiškėjo, kad dauguma suinteresuotųjų subjektų nori, kad ši veikla būtų našesnė, kad būtų surenkama daugiau paprastinimo idėjų ir kad tos idėjos greičiau virstų konkrečiais pokyčiais;

                     (6)

                     siekiant užtikrinti, kad Sąjungos teisės aktai efektyviai teiktų kuo didesnę naudą žmonėms ir įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir atsižvelgiant į tai, kad daugėja naujų pasaulinių uždavinių, be kita ko, susijusių su skaitmeninimo padariniais, Komisijai būtina toliau naudotis patariamojo organo specialistų ekspertinėmis žiniomis;

                     (7)

                     todėl būtina laikantis Komisijos sprendimo C(2016) 3301, kuriuo nustatomos Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos horizontaliosios taisyklės (toliau – horizontaliosios taisyklės) (6), sukurti ekspertų grupę ir nustatyti jos užduotis bei struktūrą. Remiantis REFIT platformos veiklos patirtimi, turėtų būti sukurta nauja – Ateičiai tinkamo reglamentavimo – platforma. Ši platforma turėtų vienyti valstybių narių nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, Regionų komitetą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą ir suinteresuotuosius subjektus. Platforma turėtų glaudžiai bendradarbiauti su MVĮ atstovų tinklu, atstovaujamu ES MVĮ atstovo;

                     (8)

                     Platformos veiklos sritis turėtų būti paprastinimas ir naštos mažinimas. Platforma taip pat galėtų padėti Komisijai užtikrinti, kad Sąjungos politika būtų perspektyvi ir aktuali atsižvelgiant į naujus uždavinius. Ji taip pat turėtų nagrinėti skaitmeninimo teikiamas piliečiams ir įmonėms tenkančios naštos mažinimo galimybes;

                     (9)

                     Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformos darbas turėtų būti geriau susistemintas ir tikslingesnis, palyginti su REFIT platformos darbu. Todėl Platformos veikla turėtų būti grindžiama metine darbo programa, kurią remdamiesi Komisijos pasiūlymu ir gavę jos pritarimą turėtų parengti Platformos nariai, atsižvelgdami į probleminius teisės aktus, nustatytus:

                                 a)

                                 Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės ataskaitoje (7);

                                 b)

                                 Komisijos atliktų pagrindinių vertinimų ir tinkamumo patikrų ataskaitose;

                                 c)

                                 remiantis valstybių narių, MVĮ atstovų tinklo, Regionų komiteto ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateikta informacija apie labiausiai sunkinančius Sąjungos teisės aktus;

                                 d)

                                 remiantis suinteresuotųjų subjektų ir plačiosios visuomenės pateiktomis pastabomis;

                     (10)

                     šie šaltiniai turėtų padėti nustatyti politikos sritis ir teisės aktus, įskaitant, kai aktualu, deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus, kurių atveju esama požymių, rodančių, kad įmonės ir piliečiai dėl Sąjungos teisės aktų patiria nereikalingų išlaidų. ES MVĮ atstovas teiks patarimus ir pastabas, visų pirma susijusius su teisės aktais, kurie kelia sunkumų ir keblumų mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

                     (11)

                     Platforma turėtų vertinti Sąjungos teisės aktų efektyvumą, be kita ko, atsižvelgdama į jų gausos aspektą. Ji turėtų, kiek įmanoma, ieškoti papildomos naštos, susidarančios dėl Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo valstybėse narėse, įrodymų;

                     (12)

                     Platforma turėtų teikti įrodymais pagrįstas nuomones metinėje darbo programoje nustatytais klausimais ir atsakyti į visus Komisijos prašymus pateikti informacijos ir įrodymų, susijusių su jos pagal programą REFIT vykdoma geresnio reglamentavimo veikla;

                     (13)

                     Platformos tikslas – sutelkti viešojo administravimo institucijų, socialinių partnerių, mažųjų ir didžiųjų įmonių, vartotojų, sveikatos ir aplinkos organizacijų ir kitų nevyriausybinių organizacijų ekspertines žinias. Platforma turėtų apimti valdžios atstovų grupę ir suinteresuotųjų subjektų grupę. Valdžios atstovų grupę turėtų sudaryti valstybių narių nacionalinių ir (arba) regioninių ir vietos valdžios institucijų aukšto lygio ekspertai, turintys ekspertinių žinių geresnio reglamentavimo srityje, ir Regionų komiteto atstovai. Nacionalinių, vietos ir regioninių valdžios institucijų dalyvavimas turėtų padėti nustatyti konkrečias Sąjungos teisės įgyvendinimo problemas. Regionų komitetas sukūrė regioninių ir vietos valdžios institucijų tinklą „RegHub“ (8), kurio tikslas – konsultuojantis su vietos lygmens subjektais rinkti informaciją apie ES politikos įgyvendinimo patirtį. Todėl „RegHub“ galėtų teikti Platformos darbui naudingą informaciją. Suinteresuotųjų subjektų grupę turėtų sudaryti praktinių ekspertinių žinių įvairiose politikos srityse turintys suinteresuotieji subjektai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto atstovai. Šios dvi grupės turėtų dirbti kartu, kad būtų užtikrinta ekspertinių žinių įvairovė ir pusiausvyra;

                     (14)

                     Platforma turėtų nustatyti savo darbo tvarkos taisykles;

                     (15)

                     turėtų būti nustatytos informacijos atskleidimo taisyklės, kurių turėtų laikytis grupės nariai;

                     (16)

                     asmens duomenys turėtų būti tvarkomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 (9);

                     (17)

                     visi aktualūs su Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformos veikla susiję dokumentai turėtų būti skelbiami viešai;

                     (18)

                     šis sprendimas turėtų būti taikomas Komisijos kadencijos laikotarpiu,

               NUSPRENDĖ:

            1 straipsnis
            Dalykas
            Sukuriama Ateičiai tinkamo reglamentavimo platforma (toliau – Platforma).

            2 straipsnis
            Užduotys

               1.   Platforma padeda Komisijai – teikia jai nuomones jos metinėje darbo programoje nustatytais klausimais.

               2.   Siekdama spręsti metinėje darbo programoje nustatytus klausimus Platforma:

                           a)

                           renka duomenis, įrodymus ir pastabas apie galimybes mažinti naštą ir paprastinti nustatytus Sąjungos teisės aktus taip, kad tai nesutrukdytų įgyvendinti jų tikslų, be kita ko, atsižvelgdama į teisės aktų gausos aspektą;

                           b)

                           vertina, ar nustatyti Sąjungos teisės aktai ir jų tikslai tebėra tinkami atsižvelgiant į poreikį spręsti naujus uždavinius, ir nagrinėja, kaip skaitmeninimas ir dažnesnis elektroninių priemonių naudojimas galėtų padėti siekti šių tikslų;

                           c)

                           paprašyta Komisijos teikia pastabas.

            3 straipsnis
            Konsultacijos
            Komisijos Generalinis sekretoriatas gali konsultuotis su grupe visais klausimais, susijusiais su Komisijos pagal programą REFIT vykdoma geresnio reglamentavimo veikla.

            4 straipsnis
            Metinė darbo programa

               1.   Remdamasi Komisijos Generalinio sekretoriato pasiūlymu ir gavusi jo pritarimą, Platforma parengia metinę darbo programą, į kurią įtraukiami spręstini klausimai, nustatyti:

                           a)

                           Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės ataskaitos (10) VI priede;

                           b)

                           Komisijos atliktų pagrindinių vertinimų ir tinkamumo patikrų ataskaitose;

                           c)

                           remiantis valstybių narių, MVĮ atstovų tinklo, Regionų komiteto (visų pirma per „RegHub“) ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateikta informacija apie labiausiai sunkinančius Sąjungos teisės aktus.

               2.   ES MVĮ atstovas pateikia pastabų ir patarimų dėl pasiūlytos metinės darbo programos, visų pirma dėl teisės aktų, kurie kelia sunkumų ir keblumų mažosioms ir vidutinėms įmonėms.

               3.   Platformos darbo tvarkos taisyklėse nustatomos sąlygos, kuriomis sudarant spręstinų klausimų, kurie galėtų būti įtraukti į darbo programą, sąrašą gali būti remiamasi ir suinteresuotųjų subjektų bei plačiosios visuomenės pateiktomis pastabomis.

            5 straipsnis
            Narystė

               1.   Platformą sudaro dvi grupės: valdžios atstovų grupė ir suinteresuotųjų subjektų grupė.

               2.   Valdžios atstovų grupės nariai yra valstybių narių nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų ir Regionų komiteto atstovai. Valstybės narės paskiria po vieną asmenį, atstovaujantį arba nacionalinio, arba vietos ar regioninio lygmens valdžios institucijai. Regionų komitetas paskiria tris atstovus. Taigi valdžios atstovų grupę sudaro 30 atstovų. Valstybės narės užtikrina, kad jų atstovai teiktų aukšto lygio ekspertines žinias.

               3.   Suinteresuotųjų subjektų grupės nariai yra trys Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto paskirti atstovai ir 19 ekspertų, Komisijos Generalinio sekretoriaus paskirtų atstovauti bendram suinteresuotųjų subjektų interesui tam tikroje politikos srityje. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas užtikrina, kad jo atstovai teiktų aukšto lygio ekspertines žinias. Bendram interesui atstovauti paskirti ekspertai atstovauja ne atskiriems suinteresuotiesiems subjektams, o tam tikrai politikos krypčiai, kuri aktuali įvairioms suinteresuotųjų subjektų organizacijoms. Jie atstovauja įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms, turintiems tiesioginės Sąjungos teisės aktų taikymo patirties.

               4.   Bendram interesui atstovaujantys Platformos nariai paskiriami Platformos įgaliojimų laikotarpiui. Jie lieka Platformos nariais iki savo kadencijos pabaigos arba iki tol, kol yra pakeičiami arba atsistatydina.

               5.   Bendram interesui atstovaujantys nariai, kurie nebegali veiksmingai prisidėti prie Platformos veiklos arba, Komisijos Generalinio sekretoriato nuomone, neatitinka Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 339 straipsnyje nustatytų sąlygų, arba atsistatydina, nebekviečiami dalyvauti grupės posėdžiuose ir likusiam jų kadencijos laikotarpiui pakeičiami kitais kandidatais iš rezervo sąrašo.

            6 straipsnis
            Atrankos procesas

               1.   Bendram interesui atstovaujantys suinteresuotųjų subjektų grupės nariai atrenkami Komisijos ekspertų grupių ir panašių subjektų registre (11) (toliau – Ekspertų grupių registras) paskelbus viešą kvietimą teikti paraiškas. Kvietimas teikti paraiškas gali būti paskelbtas ir kitomis priemonėmis, be kita ko, specialioje interneto svetainėje. Kvietime teikti paraiškas aiškiai nurodomi atrankos kriterijai, be kita ko, reikiamos ekspertinės žinios ir interesai, kuriems reikės atstovauti atliekant darbą. Trumpiausias paraiškų pateikimo terminas – keturios savaitės.

               2.   Atstovauti bendram interesui gali būti paskirti tik Skaidrumo registre užsiregistravę asmenys.

               3.   Bendram interesui atstovaujančius asmenis iš specialistų, turinčių 2 straipsnyje nurodytų sričių kompetencijos ir atsiliepusių į kvietimą teikti paraiškas, skiria Komisijos Generalinis sekretorius.

               4.   Komisijos Generalinis sekretoriatas sudaro tinkamų kandidatų, kuriais prireikus būtų galima pakeisti bendram interesui atstovaujančius suinteresuotųjų subjektų grupės narius, rezervo sąrašą. Prieš įtraukdamas pareiškėjų vardus ir pavardes į rezervo sąrašą, Komisijos Generalinis sekretoriatas paprašo jų sutikimo.

            7 straipsnis
            Veikla

               1.   Platforma veikia pirmininko pavedimu, gavusi Komisijos Generalinio sekretoriato pritarimą ir laikydamasi horizontaliųjų taisyklių.

               2.   Platformos nariai ir narių atstovai dalyvauja Platformos posėdžiuose. Platformos nuomonėms priimti rengiami plenariniai posėdžiai, šioms nuomonėms parengti ir organizaciniams aspektams svarstyti – parengiamieji posėdžiai, o konkretiems metinėje darbo programoje nustatytiems klausimams nagrinėti – pogrupių posėdžiai. Platformos posėdžiai paprastai vyksta Komisijos patalpose arba, jei įmanoma, vaizdo konferencijos būdu.

               3.   Komisijos Generaliniam sekretoriatui pritarus, Platforma gali paprasta narių balsų dauguma nuspręsti svarstymus rengti viešai.

               4.   Komisijos Generalinis sekretoriatas atlieka Platformos sekretoriato funkcijas – teikia sekretoriato paslaugas ir rengia metinės darbo programos projektą. Platformos posėdžiuose gali dalyvauti juose svarstomais klausimais suinteresuoti kitų Komisijos padalinių pareigūnai.

               5.   Diskusijų dėl kiekvieno darbotvarkės punkto ir Platformos pareikštų nuomonių protokolai turi būti prasmingi ir išsamūs. Protokolo projektą rengia sekretoriatas, o už tai atsako pirmininkas.

               6.   Platforma savo nuomones priima bendru sutarimu. Prireikus balsuoti sprendimai priimami paprasta narių balsų dauguma. Nariai, balsavę priešingai nei dauguma, turi teisę prie nuomonės pridėti dokumentą, kuriame apibendrinamos jų pozicijos priežastys.

            8 straipsnis
            Pirmininkavimas
            Platformos plenariniams posėdžiams pirmininkauja už geresnį reglamentavimą atsakingas Komisijos pirmininko pavaduotojas. Platformos parengiamiesiems posėdžiams pirmininkauja aukšto lygio Komisijos pareigūnas. Kitiems posėdžiams pirmininkauja Platformos sekretoriatas.

            9 straipsnis
            Pogrupiai
            Komisijos Generalinis sekretoriatas gali sudaryti ne daugiau kaip keturis pogrupius konkretiems Platformos metinėje darbo programoje nustatytiems klausimams nagrinėti. Pogrupiai veikia laikydamiesi horizontaliųjų taisyklių ir yra atskaitingi grupei. Įvykdę pavestas užduotis, jie panaikinami. Į kiekvieną pogrupį įtraukiama bent po vieną Regionų komiteto ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto atstovą.

            10 straipsnis
            Kviestiniai ekspertai

               1.   Pirmininkas gali ad hoc pagrindu kviesti Platformos arba jos pogrupių posėdžiuose dalyvauti išorės ekspertus, turinčius konkrečių ekspertinių žinių tam tikrais darbotvarkės klausimais, be kita ko, ekspertus iš vietos ir regioninių valdžios institucijų ir jų asociacijų. Pirmininkas kviečia ES MVĮ atstovą į plenarinius posėdžius.

               2.   Gavęs Komisijos Generalinio sekretoriato pritarimą, Regionų komitetas gali ad hoc pagrindu kviesti Platformos arba jos pogrupių posėdžiuose dalyvauti „RegHub“ atstovus.

            11 straipsnis
            Darbo tvarkos taisyklės
            Komisijos Generalinio sekretoriato pasiūlymu ir su jo pritarimu Platforma, remdamasi standartinėmis ekspertų grupių darbo tvarkos taisyklėmis ir laikydamasi horizontaliųjų taisyklių, paprasta savo narių balsų dauguma priima darbo tvarkos taisykles.

            12 straipsnis
            Profesinė paslaptis ir įslaptintos informacijos tvarkymas
            Platformos nariai, jų atstovai ir kviestiniai ekspertai turi laikytis įpareigojimo saugoti profesinę paslaptį, kuris pagal Sutartis ir jų įgyvendinimo taisykles taikomas visiems institucijų nariams ir jų darbuotojams. Jie taip pat privalo laikytis Komisijos sprendimuose (ES, Euratomas) 2015/443 (12) ir (ES, Euratomas) 2015/444 (13) nustatytų Komisijos saugumo taisyklių, susijusių su Sąjungos įslaptintos informacijos apsauga. Jei jie šių įpareigojimų nevykdo, Komisija gali imtis visų tinkamų priemonių.

            13 straipsnis
            Skaidrumas

               1.   Platforma ir jos pogrupiai užregistruojami Ekspertų grupių registre.

               2.   Ekspertų grupių registre skelbiami šie duomenys apie Platformos ir jos pogrupių sudėtį:

                           a)

                           valstybių narių valdžios institucijų pavadinimai;

                           b)

                           Platformai priklausančių ES įstaigų (Regionų komiteto ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto) pavadinimai;

                           c)

                           bendram interesui atstovauti paskirtų asmenų vardai ir pavardės, taip pat nurodant tą interesą.

               3.   Ekspertų grupių registre skelbiami visi susiję dokumentai, įskaitant darbotvarkes, posėdžių protokolus ir dalyvių pareiškimus, arba šiame registre pateikiama nuoroda į specialią interneto svetainę, kurioje galima rasti tą informaciją. Prieiga prie šios specialios interneto svetainės suteikiama netaikant reikalavimo registruotis ir jokių kitų apribojimų. Visų pirma darbotvarkė ir kiti susiję aiškinamieji dokumentai skelbiami iš anksto, likus pakankamai laiko iki posėdžio, o po jo laiku paskelbiamas protokolas. Taikyti dokumentų skelbimo išimtis leidžiama tik jei paviešinus dokumentą nukentėtų viešojo arba privačiojo intereso apsauga, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (14) (15) 4 straipsnyje.

               4.   Platforma turi specialią interneto svetainę. Gavusi Komisijos Generalinio sekretoriato pritarimą, Platforma šią interneto svetainę taip pat naudoja tam, kad sužinotų piliečių ir suinteresuotųjų subjektų nuomones metinėje darbo programoje išdėstytais klausimais, ir komunikacijos veiklai.

            14 straipsnis
            Posėdžių išlaidos

               1.   Platformos ir jos pogrupių veikloje dalyvaujantiems asmenims už jų teikiamas ekspertines žinias neatlyginama.

               2.   Komisija atlygina Platformos ir jos pogrupių veikloje dalyvaujančių asmenų patirtas kelionės ir gyvenimo išlaidas. Išlaidos atlyginamos vadovaujantis galiojančiomis Komisijos nuostatomis ir neviršijant pagal metinę išteklių paskirstymo procedūrą Komisijos padaliniams skirtų asignavimų.

            15 straipsnis
            Taikymas
            Šis sprendimas taikomas iki 2025 m. spalio 31 d.

            Priimta Briuselyje 2020 m. gegužės 11 d.

                  Komisijos vardu

               Maroš ŠEFČOVIČ

                  Pirmininko pavaduotojas

            (1)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES reglamentavimo kokybė“ (COM(2012) 746 final), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=COM:2012:0746:FIN.

            (2)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020) 103), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0103&from=EN.

            (3)  https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act/sme-envoys_en

            (4)  2015 m. gegužės 19 d. Komisijos sprendimas, kuriuo sukuriama REFIT platforma (C(2015) 3261 final),
         https://ec.europa.eu/info/files/commission-decision-establishing-refit-platform_en.

            (5)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnis reglamentavimas. Padėties vertinimas ir įsipareigojimo išlaikymas“ (COM(2019) 178 final),
         https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/ALL/?uri=COM:2019:178:FIN.

            (6)  2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nustatomos Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos horizontaliosios taisyklės (C(2016) 3301),
         https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/PDF/C_2016_3301_F1_COMMISSION_DECISION_EN.pdf.

            (7)  Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės ataskaita, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en.pdf.

            (8)  Regionų grupė, padedanti analizuoti teisės aktų įgyvendinimą – https://cor.europa.eu/lt/our-work/Pages/network-of-regional-hubs.aspx.

            (9)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39.).

            (10)  Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės ataskaita, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en.pdf.

            (11)  https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?Lang=LT

            (12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX%3A32015D0443

            (13)  https://op.europa.eu/lt/publication-detail/-/publication/41a6eeeb-cc70-11e4-ab4d-01aa75ed71a1

            (14)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43.).

            (15)  Šiomis išimtimis siekiama užtikrinti, kad nebūtų pakenkta visuomenės saugumui, kariniams reikalams, tarptautiniams santykiams, finansinei, pinigų arba ekonominei politikai, asmens privatumui ir neliečiamumui, komerciniams interesams, teismo procesui ir teisinėms konsultacijoms, patikrinimams, tyrimams, auditams ir institucijų sprendimų priėmimo procesui.


title: Komisijos sprendimas (ES) 2020/654 2020 m. gegužės 13 d. dėl nacionalinių nuostatų dėl mažų ir vidutinio dydžio kuro deginimo įrenginių, apie kurias pranešė Vokietija (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 2986) (Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

text:
15.5.2020

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 152/5

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2020/654
         2020 m. gegužės 13 d.
         dėl nacionalinių nuostatų dėl mažų ir vidutinio dydžio kuro deginimo įrenginių, apie kurias pranešė Vokietija

               (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 2986)

         (Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnio 6 dalį,
         kadangi:
         I.   FAKTAI IR PROCEDŪRA

                     (1)

                     2019 m. lapkričio 29 d. raštu Vokietija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsnio 4 dalį pranešė Komisijai pageidaujanti išlaikyti tam tikras nacionalines nuostatas dėl kietojo kuro katilų, nustatytas Vokietijos 2010 m. sausio 26 d. Reglamente dėl mažų ir vidutinio dydžio kuro deginimo įrenginių (vok. Verordnung über kleine und mittlere Feuerungsanlagen) (1) (toliau – 1-asis BImSchV). Vokietija mano, kad išlaikyti tas nacionalines nuostatas įsigaliojus Komisijos reglamentui (ES) 2015/1189 (2) būtina dėl priežasčių, susijusių su žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga.

               1.   SĄJUNGOS TEISĖS AKTAI

         1.1.   SESV 114 STRAIPSNIO 4 IR 6 DALYS

                     (2)

                     SESV 114 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad „[j]ei Europos Parlamentui ir Tarybai, Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors suderinimo priemonę valstybė narė mano, kad 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.“

                     (3)

                     SESV 114 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo pateikimo pagal 114 straipsnio 4 dalį dienos turi patvirtinti arba atmesti atitinkamas nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

               1.2.   DIREKTYVA 2009/125/EB DĖL EKOLOGINIO PROJEKTAVIMO REIKALAVIMŲ SU ENERGIJA SUSIJUSIEMS GAMINIAMS

                     (4)

                     Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/125/EB (3) numatyta nustatyti reikalavimus, kuriuos turi atitikti su energija susiję gaminiai, kuriems taikomos įgyvendinimo priemonės, kad juos būtų galima pateikti rinkai ir (arba) pradėti naudoti. Ta direktyva padeda didinti energijos vartojimo efektyvumą ir užtikrinti aukštesnio lygio aplinkos apsaugą, todėl ja prisidedama prie tvaraus vystymosi.

                     (5)

                     Direktyvos 2009/125/EB 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „[v]alstybės narės savo teritorijose nedraudžia, neriboja ir netrukdo pateikti į rinką ir (arba) pradėti naudoti gaminį, kuris atitinka visas taikytinos įgyvendinimo priemonės atitinkamas nuostatas ir yra pažymėtas CE ženklu, kaip nurodyta 5 straipsnyje, remdamosi ekologinio projektavimo reikalavimais, susijusiais su tais I priedo 1 dalyje nurodytais ekologinio projektavimo kriterijais, kuriuos apima taikytina įgyvendinimo priemonė.“

                     (6)

                     Direktyvos 2009/125/EB 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „[v]alstybės narės savo teritorijose nedraudžia, neriboja ir netrukdo pateikti į rinką ir (arba) pradėti naudoti gaminį, pažymėtą CE ženklu, kaip nurodyta 5 straipsnyje, remdamosi ekologinio projektavimo reikalavimais, susijusiais su tais I priedo 1 dalyje nurodytais ekologinio projektavimo kriterijais, kuriuos apimanti taikytina įgyvendinimo priemonė nurodo, kad ekologinio projektavimo reikalavimas nėra būtinas.“

                     (7)

                     Pagal Direktyvą 2009/125/EB ekologinio projektavimo reikalavimas yra su gaminiu ar jo projektavimu susijęs reikalavimas, kuriuo siekiama didinti gaminio aplinkosauginį veiksmingumą, arba informacijos apie gaminio ekologinius aspektus teikimo reikalavimas.

                     (8)

                     Pagal Direktyvos 2009/125/EB 15 straipsnį ekologinio projektavimo reikalavimai įgyvendinimo priemonėmis turi būti nustatyti pagal I priedą („Bendrųjų ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymo metodas“) ir II priedą („Specialiųjų ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymo metodas“).

                     (9)

                     Bendrųjų ekologinio projektavimo reikalavimų tikslas yra didinti gaminių aplinkosauginį veiksmingumą daugiausia dėmesio skiriant svarbiems gaminių aplinkosauginiams aspektams, bet nenustatant ribinių verčių. Specialiųjų ekologinio projektavimo reikalavimų tikslas yra gerinti gaminį pasirinktu aplinkosauginiu aspektu. Tai gali būti reikalavimai mažinti tam tikro ištekliaus suvartojimą, pavyzdžiui, neviršyti įvairiems gaminio gyvavimo ciklo etapams nustatytų atitinkamų tam tikro ištekliaus suvartojimo ribų.

               1.3.   REGLAMENTAS (ES) 2015/1189 DĖL KIETOJO KURO KATILŲ EKOLOGINIO PROJEKTAVIMO REIKALAVIMŲ

                     (10)

                     Reglamentas (ES) 2015/1189 priimtas pagal Direktyvą 2009/125/EB. Laikydamasi Direktyvoje 2009/125/EB nustatytos procedūros, Komisija atliko parengiamąjį tyrimą, kuriuo siekta išnagrinėti namų ūkiuose ir komerciniais tikslais paprastai naudojamų kietojo kuro katilų techninius, aplinkosauginius ir ekonominius aspektus. Tyrimas atliktas kartu su Sąjungos ir trečiųjų valstybių suinteresuotaisiais subjektais ir interesų grupėmis, o rezultatai paskelbti viešai.

                     (11)

                     Nustatyta, kad Reglamento (ES) 2015/1189 tikslais svarbūs kietojo kuro katilų aplinkosauginiai aspektai yra gaminio naudojimo etapu suvartojamos energijos kiekis ir tuo pačiu etapu išmetamų kietųjų dalelių (dulkių), organinių dujinių junginių, anglies monoksido ir azoto oksidų kiekis.

                     (12)

                     Todėl Reglamento (ES) 2015/1189 II priede nustatyti nuo 2020 m. sausio 1 d. kietojo kuro katilams taikytini specialieji ekologinio projektavimo reikalavimai ir visų pirma nurodyta, kad automatiškai kurstomų katilų sezoninis šildant patalpas išmetamų kietųjų dalelių kiekis turi neviršyti 40 mg/m3, o rankiniu būdu kurstomų katilų – 60 mg/m3. Šiuos reikalavimus kietojo kuro katilas turi atitikti, kai jame deginamas tinkamiausias ir kitas tinkamas kuras.

                     (13)

                     Matavimo ir skaičiavimo metodika nustatyta Reglamento (ES) 2015/1189 III priede.

               2.   NACIONALINĖS NUOSTATOS, APIE KURIAS PRANEŠTA

                     (14)

                     Vokietija pranešė apie šias nacionalines 1-ojo BImSchV nuostatas:

                                 a)

                                 5 skirsnio 1 punktą, kuriame nustatomos išmetamų kietųjų dalelių kiekio ribinės vertės ir matavimo metodika (toliau – pirmoji nuostata). Šios vertės ir metodika skiriasi nuo Reglamente (ES) 2015/1189 nustatytų nuo 2020 m. sausio 1 d. taikytinų verčių ir matavimo metodikos;

                                 b)

                                 4 skirsnio 1 punktą kartu su 3 skirsniu, kuriuose pateikiamas išsamus deginimo įrenginiuose galimo naudoti kuro rūšių sąrašas (toliau – antroji nuostata). Reglamente (ES) 2015/1189 tokio išsamaus sąrašo nėra;

                                 c)

                                 5 skirsnio 4 punktą, kuriame reikalaujama kietojo kuro katilus įrengti kartu su karšto vandens talpyklomis (toliau – trečioji nuostata). Reglamente (ES) 2015/1189 tokio reikalavimo nėra;

                                 d)

                                 14 skirsnį ir 15 skirsnio 1 punktą, kuriuose pateikiamos naujų ir iš esmės modifikuotų deginimo įrenginių stebėsenos nuostatos (toliau – ketvirtoji nuostata). Reglamente (ES) 2015/1189 nustatyti reikalavimai, taikytini pateikiant kietojo kuro katilus rinkai, tačiau jame nėra nuostatų dėl tolesnės stebėsenos.

               3.   PROCEDŪRA

                     (15)

                     2019 m. lapkričio 29 d. raštu Vokietija pranešė Komisijai pageidaujanti išlaikyti nacionalines 1-ojo BImSchV nuostatas dėl kietojo kuro katilų.

                     (16)

                     2020 m. sausio 10 d. raštu Komisija patvirtino, kad gavo pranešimą ir kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalyje nustatytas jam išnagrinėti skirtas šešių mėnesių laikotarpis pradėtas skaičiuoti nuo 2019 m. lapkričio 30 d., t. y. kitos dienos po pranešimo gavimo.

                     (17)

                     Apie šį pranešimą Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4), kad su nacionalinėmis Vokietijos nuostatomis ir prašymą pagrindžiančiomis priežastimis galėtų susipažinti kiti suinteresuotieji subjektai. 2020 m. vasario 6 d. raštu Komisija informavo kitas valstybes nares ir EEE valstybes apie pranešimą ir suteikė joms bei atitinkamiems subjektams galimybę per 30 dienų pateikti pastabų. Komisija gavo pastabų iš Kipro ir Čekijos ir bendrą organizacijų „Deutsche Umwelthilfe e.V.“, „ClientEarth“, Oro taršos ir klimato sekretoriato, Europos aplinkos biuro, „Green Transition Denmark“ ir ECOS raštą.

                     (18)

                     Kipras neprieštarauja Vokietijos prašymui išlaikyti griežtesnes nacionalines nuostatas ir mano, kad Vokietijos nurodytos priežastys yra konkrečios ir išsamiai dokumentuotos. Kipras taip pat mano, kad atmetus Vokietijos pranešimą ilgainiui pablogėtų oro kokybė.

                     (19)

                     Čekija teigiamai vertina Vokietijos pranešimą apie pageidavimą išlaikyti nacionalines nuostatas nukrypstant nuo kietojo kuro katilų ekologinio projektavimo reikalavimų ir jam pritaria.

                     (20)

                     17 konstatuojamojoje dalyje išvardytos organizacijos bendrame rašte nurodė laikančios Vokietijos Vyriausybės pateiktą prašymą būtinu ir proporcingu siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką.

                     (21)

                     2020 m. vasario 18 d. raštu Komisija paprašė Vokietijos pateikti papildomos informacijos. Ši informacija Komisijai buvo pateikta 2020 m. kovo 4 d. raštu.

               II.   VERTINIMAS

         1.   PRIIMTINUMAS

                     (22)

                     Pagal SESV 114 straipsnio 4 ir 6 dalis valstybė narė gali, nustačius suderinimo priemonę, išlaikyti griežtesnes nacionalines nuostatas, pagrįsdama tai SESV 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais, jeigu ji apie tas nacionalines nuostatas praneša Komisijai, o Komisija tas priemones patvirtina.

                     (23)

                     Komisijos nuomone, SESV 114 straipsnio 4 ir 6 dalys gali būti taikomos tik tais atvejais, kai nacionalinės nuostatos skiriasi nuo konkrečių suderinimo priemonės nuostatų. Todėl, jei nuostatos, apie kurias pranešama pagal 114 straipsnio 4 dalį, nėra susijusios su suderinimo priemonėje nustatytais reikalavimais, pranešimas apie jas turi būti paskelbtas nepriimtinu.

                     (24)

                     Atsižvelgiant į tai, toliau išsamiai aptariamas su kiekviena iš keturių Vokietijos teisės nuostatų susijusių prašymų priimtinumas.

               1.1.   PIRMOJI NUOSTATA: IŠMETAMŲ KIETŲJŲ DALELIŲ KIEKIO RIBINĖ VERTĖ

                     (25)

                     Reglamente (ES) 2015/1189 nustatyti specialieji ekologinio projektavimo reikalavimai, susiję su įvairiais kietojo kuro katilų parametrais, be kita ko, išmetamų kietųjų dalelių kiekiu.

                     (26)

                     Su išmetamų kietųjų dalelių kiekiu susijusios Vokietijos teisės nuostatos, apie kurias pranešta Komisijai, yra kiekybiškai išreikšti ir išmatuojami su gaminiu susiję reikalavimai, kuriais siekiama didinti jo aplinkosauginį veiksmingumą. Todėl pagal Direktyvoje 2009/125/EB pateiktą apibrėžtį jie laikytini specialiaisiais ekologinio projektavimo reikalavimais.

                     (27)

                     1-ajame BImSchV nustatytas reikalavimas kietojo kuro katilų išmetamų kietųjų dalelių kiekį išmatuoti keturių savaičių nuo katilo įrengimo laikotarpiu, o Reglamente (ES) 2015/1189 nurodyta atitikties vertinimą atlikti taikant Direktyvos 2009/125/EB IV priede nustatytą procedūrą arba tos direktyvos V priede nustatytą valdymo sistemą. Tuo remiantis, panašiomis, bet ne visiškai lygiavertėmis aplinkybėmis, kuro sudėtyje esant 10 % deguonies, išmetamų kietųjų dalelių kiekis pagal 1-ojo BImSchV 5 skirsnį turi neviršyti 27,5 mg/m3, o pagal Reglamentą (ES) 2015/1189–40 mg/m3 ir 60 mg/m3 (atitinkamai automatiškai ir rankiniu būdu kurstomiems katilams nustatytos ribinės vertės).

                     (28)

                     Todėl Vokietijos teisės nuostatos dėl išmetamų kietųjų dalelių kiekio nuo Reglamento (ES) 2015/1189 nuostatų skiriasi tuo, kad yra griežtesnės.

                     (29)

                     Pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį Vokietijos pranešimas yra papildytas su žmonių sveikata susijusių priežasčių, kurios SESV 36 straipsnyje nurodomos kaip svarbus sumetimas, ir su aplinkos apsauga susijusių priežasčių aprašymu. Prie pranešimo taip pat pridėtas poveikio prekybai vertinimas.

                     (30)

                     Todėl Komisija mano, kad Vokietijos prašymas leisti išlaikyti nacionalines nuostatas dėl išmetamų kietųjų dalelių kiekio pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį yra priimtinas.

               1.2.   ANTROJI NUOSTATA: TINKAMAS NAUDOTI KURAS

                     (31)

                     1-ojo BImSchV 3 skirsnyje pateikiamas baigtinis deginimo įrenginiuose galimo naudoti kuro rūšių sąrašas.

                     (32)

                     Ta nuostata yra susijusi su kietojo kuro katilų naudojimo etapu suvartojamos energijos ir kitų išteklių kiekiu ir numatomu į orą, vandenį ir dirvožemį išmesimų teršalų kiekiu, todėl su tinkamu naudoti kuru susijusios Vokietijos teisės nuostatos pagal Direktyvoje 2009/125/EB pateiktą apibrėžtį laikytinos ekologinio projektavimo reikalavimais.

                     (33)

                     Direktyvos 2009/125/EB 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „[v]alstybės narės savo teritorijose nedraudžia, neriboja ir netrukdo pateikti į rinką ir (arba) pradėti naudoti gaminį, pažymėtą CE ženklu, kaip nurodyta 5 straipsnyje, remdamosi ekologinio projektavimo reikalavimais, susijusiais su tais I priedo 1 dalyje nurodytais ekologinio projektavimo kriterijais, kuriuos apimanti taikytina įgyvendinimo priemonė nurodo, kad ekologinio projektavimo reikalavimas nėra būtinas.“

                     (34)

                     Reglamente (ES) 2015/1189 nėra nustatyta su kietojo kuro katiluose tinkamu naudoti kuru susijusių ekologinio projektavimo reikalavimų. Nors parengiamojo tyrimo, atlikto siekiant surinkti duomenų, aktualių priimant įgyvendinimo priemonę, išvadose nustatyta, kad „kietojo kuro katilų atveju reikalavimai dėl kitų Direktyvos 2009/125/EB I priedo 1 dalyje nurodytų gaminių ekologinio projektavimo kriterijų nebūtini“ (5), Reglamente (ES) 2015/1189 nenurodoma, kad su tinkamu naudoti kuru susiję ekologinio projektavimo reikalavimai nėra būtini (6).

                     (35)

                     Taigi Reglamente (ES) 2015/1189 nustatyti suderinti ekologinio projektavimo reikalavimai neapima tinkamo naudoti kuro.

                     (36)

                     Todėl Komisija mano, kad Vokietijos prašymas leisti išlaikyti nacionalines nuostatas dėl tinkamo naudoti kuro pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį yra nepriimtinas.

               1.3.   TREČIOJI NUOSTATA: KARŠTO VANDENS TALPYKLOS

                     (37)

                     1-ojo BImSchV 5 skirsnio 4 punkte nustatyti įpareigojimai kartu su kietojo kuro katilais įrengti karšto vandens talpyklas nėra su gaminio projektavimu susijęs reikalavimas, informacijos teikimo reikalavimas ar gamintojui taikomas reikalavimas. Todėl pagal Direktyvoje 2009/125/EB pateiktą apibrėžtį jie nelaikytini ekologinio projektavimo reikalavimais.

                     (38)

                     Dėl šios priežasties Komisija, remdamasi Direktyva 2009/125/EB, mano, kad Vokietijos prašymas leisti išlaikyti nacionalines nuostatas dėl karšto vandens talpyklų pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį yra nepriimtinas.

               1.4.   KETVIRTOJI NUOSTATA: STEBĖSENA

                     (39)

                     1-ojo BImSchV 14 ir 15 skirsniuose nustatytas reikalavimas kaminkrėčiams patikrinti, ar deginimo įrenginiai veikia tinkamai, nėra ekologinio projektavimo parametras, informacijos teikimo reikalavimas ar gamintojui taikomas reikalavimas. Todėl pagal Direktyvoje 2009/125/EB pateiktą apibrėžtį jis nelaikytinas ekologinio projektavimo reikalavimu.

                     (40)

                     Dėl šios priežasties Komisija, remdamasi Direktyva 2009/125/EB, mano, kad Vokietijos prašymas leisti išlaikyti nacionalines nuostatas dėl kaminkrėčių atliekamo patikrinimo, ar deginimo įrenginiai veikia tinkamai, pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį yra nepriimtinas.

               2.   PRAŠYMO PAGRĮSTUMO VERTINIMAS

                     (41)

                     SESV 114 straipsnio 4 dalyje nurodoma, kad jei nustačius kurią nors suderinimo priemonę valstybė narė mano, kad 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.

                     (42)

                     Šiuo atžvilgiu Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad valstybė narė prašymą leisti išlaikyti jau esančias nacionalines nuostatas gali grįsti pavojaus visuomenės sveikatai vertinimu, besiskiriančiu nuo vertinimo, kuriuo rėmėsi Bendrijos teisės aktų leidėjas nustatydamas suderinimo priemonę, nuo kurios tomis nacionalinėmis nuostatomis nukrypstama. Šiuo tikslu prašymą teikianti valstybė narė turi įrodyti, kad tomis nacionalinėmis nuostatomis užtikrinamas sveikatos apsaugos lygis yra aukštesnis nei tas, kuris užtikrinamas Bendrijos suderinimo priemone, ir kad jomis neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti (7).

                     (43)

                     Be to, SESV 114 straipsnio 6 dalies pirmoje pastraipoje nustatyta, kad „Komisija per šešis mėnesius nuo 4 ir 5 dalyse nurodytų pranešimų patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.“

                     (44)

                     Todėl Komisija turi įvertinti, ar nacionalinės nuostatos yra pagrįstos SESV 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais ir ar jomis neviršijama to, kas būtina teisėtam tikslui pasiekti.

                     (45)

                     Pažymėtina, kad atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalyje nustatytą terminą Komisija, nagrinėdama, ar nacionalinės priemonės, apie kurias pranešta pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, yra pagrįstos, turi remtis pranešimą pateikusios valstybės narės pateiktu pagrindimu. Prievolė įrodyti nacionalinių priemonių pagrįstumą tenka prašymą pateikusiai ir jas išlaikyti norinčiai valstybei narei.

               2.1.   VOKIETIJOS POZICIJA

                     (46)

                     Vokietija mano, kad esamos nacionalinės nuostatos yra griežtesnės nei nustatytosios Reglamente (ES) 2015/1189 ir kad jų išlaikymas yra pagrįstas tiek SESV 36 straipsnyje nurodytais svarbiais, visų pirma žmonių sveikatos apsaugos, sumetimais, tiek būtinybe užtikrinti aplinkos apsaugą.

                     (47)

                     Vokietija pažymi, kad nustačius mažesnio užmojo nei nustatytieji 1-ajame BImSchV tikslus kiltų grėsmė Vokietijos oro kokybei, o tai prieštarautų Reglamento (ES) 2015/1189 tikslui didinti kietojo kuro katilų aplinkosauginį veiksmingumą.

                     (48)

                     Vokietija nurodo, kad oro kokybės blogėjimas prieštarautų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB (8) 12 straipsnyje nustatytam įpareigojimui išlaikyti už ribines vertes mažesnius kietųjų dalelių lygius ir siekti išsaugoti geriausią aplinkos oro kokybę, atitinkančią tvarų vystymąsi. Vokietija taip pat teigia, kad oro kokybės blogėjimas prieštarautų tos direktyvos 13 straipsnyje nustatytam įpareigojimui neviršyti žmonių sveikatos apsaugos ribinių verčių.

                     (49)

                     Vokietija taip pat pabrėžia, kad ėmus taikyti Reglamente (ES) 2015/1189 nustatytas išmetamų kietųjų dalelių kiekio ribines vertes kiltų pavojus, kad ji nepajėgs vykdyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 (9) nustatytų pareigų.

                     (50)

                     Vokietija mano, kad ėmus taikyti Reglamente (ES) 2015/1189 nustatytus reikalavimus Vokietijoje nebūtų įmanoma išlaikyti dabartinio žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos (SESV 36 straipsnis) ir aplinkos apsaugos (SESV 114 straipsnio 4 dalis) lygio.

               2.2.   VOKIETIJOS POZICIJOS VERTINIMAS
         2.2.1.
               Pagrindimas SESV 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais

                     (51)

                     Su išmetamomis kietosiomis dalelėmis susijusį pavojų sveikatai ir aplinkai Vokietija ir Komisija vertina vienodai.

                     (52)

                     Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tarptautinės vėžio tyrimų agentūros darbo grupė, remdamasi pakankamais kancerogeninio poveikio žmonėms ir bandomiesiems gyvūnams įrodymais ir tvirtais mechanistiniais įrodymais (10), vienbalsiai priskyrė lauko oro teršalus ir lauko orą teršiančias kietąsias daleles prie kancerogeninį poveikį žmonėms darančių medžiagų.

                     (53)

                     Savo ataskaitoje „Oro kokybė Europoje 2019 m.“ (11) Europos aplinkos agentūra (EAA) pažymi, kad 2016 m. 374 000 pirmalaikių mirčių 28 ES valstybėse narėse galėjo būti nulemtos smulkių kietųjų dalelių (KD2,5). EAA skaičiavimais, vien Vokietijoje 59 600 pirmalaikių mirčių tais pačiais ataskaitiniais metais buvo nulemtos KD2,5.

                     (54)

                     Be to, ES teisės aktų leidėjas pripažino, kad „dar nėra nustatyta riba, kurios nesiekiant KD2,5 nebekeltų pavojaus. Šiems teršalams taikomas reglamentavimas neturėtų būti toks pat, koks yra taikomas kitiems oro teršalams. Turėtų būti siekiama bendrai sumažinti teršalo koncentraciją miesto vietovėse, siekiant užtikrinti, kad geresnė oro kokybė būtų naudinga dideliam gyventojų skaičiui“ (12).

                     (55)

                     Taigi išmetamos kietosios dalelės kelia didelį pavojų žmonių sveikatai ir gyvybei.

                     (56)

                     Vokietijos taikoma priemonė yra tiesiogiai susijusi su tikslu mažinti išmetamų kietųjų dalelių kiekį, nes joje nustatytos kietojo kuro katilams taikytinos išmetamų kietųjų dalelių kiekio ribinės vertės.

                     (57)

                     Atsižvelgdama į tai, Komisija pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį turi patvirtinti arba atmesti atitinkamas nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

               2.2.2.
               Savavališkos diskriminacijos, užslėpto valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimo ar vidaus rinkos veikimo kliūčių nebuvimas

         2.2.2.1.   Savavališkos diskriminacijos nebuvimas

                     (58)

                     SESV 114 straipsnio 6 dalyje Komisija įpareigojama patikrinti, ar numatytos priemonės nėra savavališkos diskriminacijos priemonė. Remiantis Teisingumo Teismo praktika (13), kad nebūtų diskriminacijos, analogiškos situacijos negali būti vertinamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti vertinamos vienodai.

                     (59)

                     Vokietijos nacionalinės taisyklės taikomos tiek jos viduje, tiek kitose valstybėse narėse pagamintiems produktams. Nesant priešingų įrodymų, Komisija turi daryti išvadą, kad nacionalinės nuostatos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė.

               2.2.2.2.   Užslėpto prekybos apribojimo nebuvimas

                     (60)

                     Nacionalinės priemonės, kuriomis ribojamas Sąjungos suderinimo priemonės nuostatas atitinkančių produktų naudojimas, yra prekybos kliūtis, jei likusioje Sąjungos dalyje teisėtai rinkai pateikti ir naudojami produktai dėl nacionalinių reikalavimų praktiškai negali būti pateikti atitinkamos valstybės narės rinkai. SESV 114 straipsnio 6 dalyje nustatytomis išankstinėmis sąlygomis siekiama užtikrinti, kad to straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatytais kriterijais pagrįsti apribojimai nebūtų taikomi dėl netinkamų priežasčių, taigi kad jie iš tiesų nebūtų ekonominės priemonės, trukdančios iš kitų valstybių narių importuoti produktus, t. y. kad tai nebūtų netiesioginė nacionalinės pramonės apsaugos priemonė.

                     (61)

                     Vokietijos taisyklėse nustatyti griežtesni nei Reglamente (ES) 2015/1189 nustatytieji išmetamo kietųjų dalelių kiekio ribinių verčių reikalavimai taikomi ir kitose valstybėse narėse, kuriose kiti šios srities aspektai yra suderinti, įsisteigusiems veiklos vykdytojams, todėl Vokietijos taisyklės gali būti užslėptas prekybos apribojimas arba gali trukdyti veikti vidaus rinkai. Komisija mano (14), kad SESV 114 straipsnio 6 dalis turi būti aiškinama taip: nepritarti galima tik nacionalinėms priemonėms, kurios yra neproporcinga kliūtis vidaus rinkai.

                     (62)

                     Šiuo atžvilgiu Vokietija pateikė duomenų, rodančių, kad, nepaisant joje galiojančių teisės aktų, į ją yra importuojami kietojo kuro katilai iš kitų valstybių narių. Pateikti duomenys yra susiję su įrengiamais kietojo kuro katilais, subsidijuojamais pagal Vokietijos Vyriausybės vykdomą atsinaujinančiosios energijos naudojimo skatinimo programą. 2014–2018 m. duomenimis, Vokietijos gamintojų pagaminti biomase kūrenami kietojo kuro katilai nuolat sudarė 26–28 %, o kitų Sąjungos gamintojų pagaminti katilai – 70–72 % subsidijuojamų katilų.

                     (63)

                     Nesant įrodymų, kad nacionalinės nuostatos iš tiesų yra nacionalinei pramonei apsaugoti skirta priemonė, Komisija gali daryti išvadą, kad jos nėra užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas.

               2.2.2.3.   Vidaus rinkos veikimo kliūčių nebuvimas

                     (64)

                     Ši sąlyga negali būti aiškinama taip, kad tai trukdytų patvirtinti bet kokias nacionalines priemones, galinčias daryti poveikį vidaus rinkos kūrimui. Iš esmės bet kuri nuo suderinimo priemonės, kuria siekiama sukurti veikiančią vidaus rinką, nukrypstanti nacionalinė priemonė yra priemonė, galinti daryti poveikį vidaus rinkai. Todėl siekdama užtikrinti, kad SESV 114 straipsnyje nustatyta procedūra išliktų prasminga ir tikslinga, Komisija mano, kad taikant SESV 114 straipsnio 6 dalį vidaus rinkos veikimo kliūtis turi būti suprantama kaip poveikis, neproporcingas siekiamam tikslui. Tai reiškia, kad priemonė neturėtų viršyti to, kas būtina tam tikslui pasiekti.

                     (65)

                     Išlaikant pirmąją nuostatą, apie kurią pranešta, kaip nacionalinę priemonę, kuria nukrypstama nuo suderinimo priemonės, gali būti daromas poveikis vidaus rinkai.

                     (66)

                     Reglamento (ES) 2015/1189 taikymas atvertų Vokietijos rinką naujų modelių kietojo kuro katilams, išmetantiems daugiau kietųjų dalelių, padidintų konkurenciją šioje rinkoje ir taip potencialiai sumažintų vidutinę įrenginių kainą. Tačiau, Vokietijos pateiktais duomenimis, 2015 m. įsigaliojus nacionalinei priemonei ši vidutinė kaina labai nepadidėjo.

                     (67)

                     Remiantis Vokietijos pateikta analize, vietoje dabartiniame teisės akte nustatytų ribinių verčių pradėjus taikyti Reglamente (ES) 2015/1189 nustatytas išmetamų kietųjų dalelių kiekio ribines vertes bendras Vokietijoje per metus išmetamų kietųjų dalelių kiekis padidėtų 1,3 kilotonos. Nors prognozės niekada nebūna visiškai tikslios, padidėjus daugiau kietųjų dalelių išmetančių kietojo kuro katilų daliai, padidėtų bendras išmetamų kietųjų dalelių kiekis ir oro tarša.

                     (68)

                     Dabartinis Vokietijos teisės aktas pastaraisiais metais skatino gamintojus investuoti į mažiau teršalų išmetančius kietojo kuro katilus, nes juo sukurta rinka geriausių charakteristikų gaminiams. Todėl pradėjus taikyti Reglamente (ES) 2015/1189 nustatytus ne tokius griežtus su išmetamais teršalais susijusius reikalavimus gamintojai gali būti nebeskatinami investuoti į geresnių charakteristikų gaminius.

                     (69)

                     Atsižvelgiant į išmetamų kietųjų dalelių kiekio mažinimo naudą sveikatai, į tai, kad remiantis Vokietijos pateiktais duomenimis galima nustatyti tik nedidelį poveikį prekybai, ir į tai, kad nėra nustatyta riba, kurios nesiekiant KD2,5 nebekeltų pavojaus, taip pat į tiesioginį priemonės ir tikslo ryšį, nacionalinių nuostatų išlaikymas neturėtų būti laikomas neproporcingu siekiamam tikslui. Todėl jos nelaikytinos SESV 114 straipsnio 6 dalyje minima vidaus rinkos veikimo kliūtimi.

                     (70)

                     Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą analizę Komisija mano, kad šios nuostatos, apie kurias pranešė Vokietija, atitinka netrukdymo veikti vidaus rinkai sąlygą.

               III.   IŠVADA

                     (71)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir į Vokietijos bei kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų pateiktas pastabas, Komisija mano, kad:

                                 —

                                 su nuostatomis dėl tinkamo naudoti kuro, karšto vandens talpyklų ir deginimo įrenginių stebėsenos susiję pranešimai yra nepriimtini pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį,

                                 —

                                 su išmetamų kietųjų dalelių kiekio ribinėmis vertėmis susijęs pranešimas turi būti patvirtintas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Nacionalinės 1-ojo BImSchV 5 skirsnio 1 punkto nuostatos, susijusios su kietojo kuro katilams taikytinomis išmetamų kietųjų dalelių kiekio ribinėmis vertėmis, kurios nustatytos ir Reglamente (ES) 2015/1189, patvirtinamos.

            2 straipsnis
            Su tinkamu naudoti kuru, karšto vandens talpyklomis ir kaminkrėčių atliekamu patikrinimu, ar deginimo įrenginiai veikia tinkamai, susiję pranešimai atmetami kaip nepriimtini.

            3 straipsnis
            Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

            Priimta Briuselyje 2020 m. gegužės 13 d.

                  Komisijos vardu

               Kadri SIMSON

                  Komisijos narė

            (1)  https://www.gesetze-im-internet.de/bimschv_1_2010/BJNR003800010.html

            (2)  2015 m. balandžio 28 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1189, kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB nustatomi kietojo kuro katilų ekologinio projektavimo reikalavimai (OL L 193, 2015 7 21, p. 100).

            (3)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (OL L 285, 2009 10 31, p. 10).

            (4)  OL C 42, 2020 2 7, p. 2.

            (5)  Reglamento (ES) 2015/1189 5 konstatuojamoji dalis.

            (6)  Priešingai nei, pavyzdžiui, 2012 m. birželio 25 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 547/2012, kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB nustatomi vandens siurblių ekologinio projektavimo reikalavimai (OL L 165, 2012 6 26, p. 28), 3 straipsnyje, kuriame nurodoma, kad „[e]kologinio projektavimo reikalavimų nereikia nustatyti pagal jokį kitą Direktyvos 2009/125/EB I priedo 1 dalyje nurodytą ekologinio projektavimo parametrą“.

            (7)  Sprendimo Danijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją, C-3/00, EU:C:2003:167, 64 punktas.

            (8)  2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1).

            (9)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

            (10)  IARC „Kancerogeninio poveikio žmonėms vertinimo monografijos. 109 tomas. Lauko oro tarša“. Lionas. Tarptautinė vėžio tyrimų agentūra.

            (11)  https://www.eea.europa.eu/publications/air-quality-in-europe-2019

            (12)  2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1), 11 konstatuojamoji dalis.

            (13)  Sprendimo Pillbox 38 (UK) Ltd /
            Secretary of State for Health, C-477/14, EU:C:2016:324, 35 punktas.

            (14)  Žr., pavyzdžiui, 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos sprendimą (ES) 2018/702 dėl nacionalinių nuostatų dėl nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija (OL L 118, 2018 5 14, p. 7).


title: Tarybos sprendimas (ES) 2020/649 2020 m. gegužės 7 d. dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos Pavojingų krovinių vežimo ekspertų komiteto 56-ojoje sesijoje, dėl tam tikrų Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties C priedėlio dalinių pakeitimų

text:
15.5.2020

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 153/1

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2020/649
         2020 m. gegužės 7 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos Pavojingų krovinių vežimo ekspertų komiteto 56-ojoje sesijoje, dėl tam tikrų Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties C priedėlio dalinių pakeitimų
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Tarybos sprendimu 2013/103/ES (1) Sąjunga prisijungė prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (toliau – COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu;

                     (2)

                     visos valstybės narės, išskyrus Kiprą ir Maltą, yra COTIF konvencijos susitariančiosios šalys;

                     (3)

                     COTIF 6 straipsnyje nurodoma, kad tarptautinis geležinkelių susisiekimas ir leidimas naudoti geležinkelių priemones tarptautiniam susisiekimui turi būti reglamentuojami tame straipsnyje išvardytomis taisyklėmis, visų pirma „Pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais taisyklėmis (RID)“, kurios sudaro COTIF C priedėlį;

                     (4)

                     Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/68/EB (2) nustatyti pavojingų krovinių vežimo keliais, geležinkeliais ar vidaus vandenų keliais valstybėse narėse ar iš vienos į kitą reikalavimai, darant nuorodą į RID;

                     (5)

                     pagal COTIF 13 straipsnio 1 dalies d punktą ir 33 straipsnio 5 dalį Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) Pavojingų krovinių vežimo ekspertų komitetas (toliau – RID ekspertų komitetas) gali iš dalies pakeisti RID priedą;

                     (6)

                     2020 m. gegužės 27 d. 56-ojoje sesijoje RID ekspertų komitetas turi priimti pakeitimus, kad RID priedas būtų priderintas prie mokslo ir technikos pažangos;

                     (7)

                     numatomi daliniai pakeitimai susiję su techniniais standartais ir jais siekiama užtikrinti saugų ir veiksmingą pavojingų krovinių vežimą, kartu atsižvelgiant į sektoriaus mokslo ir technikos pažangą ir į kuriamas naujas medžiagas bei produktus, kurie vežami galėtų kelti pavojų;

                     (8)

                     numatomi daliniai pakeitimai laikomi tinkamais saugiam ir ekonomiškai efektyviam pavojingų krovinių vežimui užtikrinti, todėl jiems gali būti pritarta;

                     (9)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi RID ekspertų komitete, nes RID pakeitimai bus privalomi Sąjungai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios pagal 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartį su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos Pavojingų krovinių vežimo ekspertų komiteto 56-ojoje sesijoje, nustatoma dokumente ST 7049/20 (3) pateiktoje pakeitimų lentelėje.
            Neesminiams toje pakeitimų lentelėje nurodytų dokumentų pakeitimams Sąjungos atstovai RID ekspertų komitete gali pritarti be papildomo Tarybos sprendimo.

            2 straipsnis
            Priimti RID ekspertų komiteto sprendimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, nurodant jų įsigaliojimo dieną.

            3 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2020 m. gegužės 7 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  2011 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 2013/103/ES dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, pasirašymo ir sudarymo (OL L 51, 2013 2 23, p. 1).

            (2)  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

            (3)  Dokumentą ST 7049/20 galima rasti http://register.consilium.europa.eu.


title: Tarybos sprendimas (ES) 2020/650 2020 m. gegužės 8 d. kuriuo skiriamas Regionų komiteto Estijos Respublikos pasiūlytas narys

text:
15.5.2020

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 153/3

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2020/650
         2020 m. gegužės 8 d.
         kuriuo skiriamas Regionų komiteto Estijos Respublikos pasiūlytas narys
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
         atsižvelgdama į Estijos vyriausybės pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2019 m. gruodžio 10 d., 2020 m. sausio 20 d., 2020 m. vasario 3 d. ir 2020 m. kovo 26 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2019/2157 (1), (ES) 2020/102 (2), (ES) 2020/144 (3) ir (ES) 2020/511 (4), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2020 m. sausio 26 d. iki 2025 m. sausio 25 d.;

                     (2)

                     pasibaigus Siim SUURSILD (Representative of a local body with political accountability to an elected Assembly: Pärnu City Council) įgaliojimams, kurių pagrindu buvo pasiūlyta jo kandidatūra, tapo laisva Regionų komiteto nario vieta,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2025 m. sausio 25 d. Regionų komiteto nariu skiriamas:

                        —

                        Mr Siim SUURSILD, Member of a Local Assembly: Pärnu City Council (įgaliojimų pakeitimas).

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2020 m. gegužės 8 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/2157, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2020 m. sausio 26 d. iki 2025 m. sausio 25 d. (OL L 327, 2019 12 17, p. 78.).

            (2)  2020 m. sausio 20 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/102, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2020 m. sausio 26 d. iki 2025 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2020 1 24, p. 2.).

            (3)  2020 m. vasario 3 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/144, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2020 m. sausio 26 d. iki 2025 m. sausio 25 d. (OL L 32, 2020 2 4, p. 16.).

            (4)  2020 m. kovo 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/511, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2020 m. sausio 26 d. iki 2025 m. sausio 25 d. (OL L 113, 2020 4 8, p. 18.).


title: Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2020/655 2020 m. gegužės 5 d. patvirtinantis duomenų apsaugos Europos Centriniame Banke įgyvendinimo taisykles ir panaikinantis Sprendimą ECB/2007/1 (ECB/2020/28)

text:
15.5.2020

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 152/13

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2020/655
         2020 m. gegužės 5 d.
         patvirtinantis duomenų apsaugos Europos Centriniame Banke įgyvendinimo taisykles ir panaikinantis Sprendimą ECB/2007/1 (ECB/2020/28)
         EUROPOS CENTRINIO BANKO VYKDOMOJI VALDYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 11 straipsnio 6 dalį,
         Atsižvelgdama į 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (1) ir ypač į jo 45 straipsnio 3 dalį,
         kadangi:

                     (1)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679 (2) nustatytos bendrosios taisyklės, kuriomis siekiama apsaugoti fizinius asmenis tvarkant asmens duomenis ir užtikrinti laisvą asmens duomenų judėjimą Sąjungoje;

                     (2)

                     Reglamentu (ES) 2018/1725 panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (3) ir nustatomi visoms Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms taikytini duomenų apsaugos principai ir taisyklės;

                     (3)

                     siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį į asmens duomenų apsaugą visoje Sąjungoje ir laisvą asmens duomenų judėjimą Sąjungoje, būtina kuo labiau suderinti Sąjungos institucijoms ir organams taikomas duomenų apsaugos taisykles su valstybių narių viešajam sektoriui priimtomis duomenų apsaugos taisyklėmis. Kai Reglamento (ES) 2018/1725 nuostatos atitinka tuos pačius principus kaip ir Reglamento (ES) 2016/679 nuostatos, šie du nuostatų rinkiniai turėtų būti aiškinami vienodai, visų pirma todėl, kad Reglamento (ES) 2018/1725 sistema turėtų būti suprantama kaip lygiavertė Reglamentui (ES) 2016/679;

                     (4)

                     Reglamento (ES) 2018/1725 43 straipsnyje reikalaujama, kad kiekviena Sąjungos institucija ar organas paskirtų duomenų apsaugos pareigūną. Vadovaujantis Reglamento (EB) 2018/1725 45 straipsnio 3 dalimi, kiekviena Sąjungos institucija ar organas privalo priimti papildomas įgyvendinimo taisykles, susijusias su duomenų apsaugos pareigūnu. Įgyvendinimo taisyklėse pirmiausia turi būti nustatyti duomenų apsaugos pareigūno uždaviniai, pareigos ir įgaliojimai;

                     (5)

                     siekiant veiksmingumo ir atsižvelgiant į ankstesnę praktiką, Europos Centrinio Banko (ECB) duomenų apsaugos pareigūnui gali būti leista taip pat spręsti duomenų apsaugos klausimus, susijusius su Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV), jei ESRV bendroji valdyba nusprendžia paskirti ECB duomenų apsaugos pareigūną ESRV duomenų apsaugos pareigūnu;

                     (6)

                     įgyvendinimo taisyklėse taip pat turėtų būti nustatyta, kaip duomenų subjektai gali naudotis savo teisėmis ir kaip už asmens duomenų tvarkymą atsakingi asmenys turėtų vykdyti savo pareigas Sąjungos institucijose ir organuose;

                     (7)

                     nors ECB yra juridinis asmuo, atsakingas už fizinių asmenų apsaugą tvarkant asmens duomenis pagal Reglamentą (ES) 2018/1725 ir pagal šį sprendimą, duomenų tvarkymo operacijas praktiškai gali atlikti skirtingi ECB organizaciniai padaliniai;

                     (8)

                     Reglamente (ES) 2018/1725 numatyta, kokiomis teisių gynimo priemonėmis gali naudotis duomenų subjektas, pateikdamas skundus dėl duomenų apsaugos Sąjungos institucijos atžvilgiu, įskaitant to reglamento 63 ir 68 straipsniuose įtvirtintą teisę pateikti skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui. Todėl ECB personalo nariai turėtų naudotis šiomis teisių gynimo priemonėmis, o ne ECB įdarbinimo sąlygose numatytomis teisių gynimo priemonėmis dėl skundų, kuriuos jie, kaip duomenų subjektai, pateikia dėl duomenų apsaugos po šio sprendimo taikymo pradžios dienos;

                     9.

                     ECB ketina atskirai numatyti apribojimus, susijusius su konkrečiais duomenų apsaugos principais, teisėmis ir pareigomis tam tikromis aiškiai apibrėžtomis aplinkybėmis, kaip numatyta Reglamento (ES) 2018/1725 25 straipsnyje, ir dėl to šio sprendimo taikymo pradžios data turėtų būti 2020 m. lapkričio 1 d., sudarant sąlygas numatyti minėtus apribojimus;

                     (10)

                     atsižvelgiant į tai, kad Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 buvo pakeistas Reglamentu (ES) 2018/1725, Sprendimas ECB/2007/1 (4) turėtų būti panaikintas ir pakeistas šiuo sprendimu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
         1 SKIRSNIS

            BENDROSIOS NUOSTATOS

            1 straipsnis
            Dalykas ir taikymo sritis

               1.   Šiame sprendime nustatomos bendrosios Reglamento (ES) 2018/1725 įgyvendinimo taisyklės Europos Centriniame Banke. Visų pirma jame įtvirtinamos taisyklės, susijusios su ECB duomenų apsaugos pareigūno (DAP) paskyrimu ir vaidmeniu, įskaitant DAP uždavinius, pareigas ir įgaliojimus.

               2.   Šiuo sprendimu taip pat nustatomi duomenų valdytojų ir duomenų apsaugos koordinatoriaus vaidmenys, užduotys ir pareigos ir įgyvendinamos taisyklės, pagal kurias duomenų subjektai gali naudotis savo teisėmis.

            2 straipsnis
            Apibrėžtys
            Šiame sprendime vartojamos šios apibrėžtys:

                        1.

                        duomenų valdytojas – ECB, visų pirma ECB organizacinis padalinys, kuris vienas ar kartu su kitais nustato asmens duomenų tvarkymo tikslus ir priemones;

                        2.

                        duomenų apsaugos koordinatorius – ECB personalo narys, padedantis duomenų valdytojui ir duomenų apsaugos pareigūnui vykdyti savo užduotis ir pareigas pagal Reglamentą (ES) 2018/1725 ir šį sprendimą;

                        3.

                        duomenų subjektas – fizinis asmuo, kurio tapatybė nustatyta arba kurio tapatybę galima nustatyti; fizinis asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti, yra asmuo, kurio tapatybę tiesiogiai arba netiesiogiai galima nustatyti, visų pirma pagal identifikatorių, kaip antai vardą ir pavardę, asmens identifikavimo numerį, buvimo vietos duomenis ir interneto identifikatorių arba pagal vieną ar kelis to fizinio asmens fizinės, fiziologinės, genetinės, psichinės, ekonominės, kultūrinės ar socialinės tapatybės požymius;

                        4.

                        duomenų tvarkymas – duomenų tvarkymas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio 3 punkte;

                        5.

                        Sąjungos institucijos ir organai – Sąjungos institucijos ir organai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio 10 punkte;

                        6.

                        duomenų tvarkytojas – duomenų tvarkytojas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio 12 punkte;

                        7.

                        asmens duomenys – asmens duomenys, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio 1 punkte;

                        8.

                        duomenų subjekto sutikimas – duomenų subjekto sutikimas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio 15 punkte;

         2 SKIRSNIS

            DUOMENŲ APSAUGOS PAREIGŪNAS

            3 straipsnis
            Paskyrimas, statusas ir organizaciniai klausimai

               1.   Vykdomoji valdyba:

                           a)

                           skiria DAP, remdamasi asmeninėmis ir profesinėmis savybėmis, visų pirma duomenų apsaugos teisės ir praktikos ekspertinėmis žiniomis ir gebėjimu atlikti Reglamento (ES) 2018/1725 45 straipsnyje ir šiame sprendime nurodytas užduotis;

                           b)

                           sudaryti nekonvertuojamą terminuotąją DAP darbo sutartį trejų–penkerių metų laikotarpiui, kuri gali būti pratęsta iki bendros dešimties metų ribos, kaip nustatyta Europos Centrinio Banko personalo įdarbinimo sąlygose; ir

                           c)

                           užregistruoti DAP Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) institucijoje pagal Reglamento (ES) 2018/1725 44 straipsnio 9 dalį.

               2.   Vykdomoji valdyba užtikrina, kad duomenų apsaugos pareigūnas galėtų nepriklausomai vykdyti Reglamento (ES) 2018/1725 45 straipsnyje nurodytas užduotis ir pareigas, negaudamas jokių nurodymų, kaip vykdyti savo užduotis. Nepažeidžiant tokio nepriklausomumo:

                           a)

                           duomenų apsaugos pareigūnui taikomos Europos Centrinio Banko personalo įdarbinimo sąlygos;

                           b)

                           administraciniais tikslais ir taikant ECB užimtumo sistemą, DAP priskiriamas ECB teisės paslaugų generaliniam direktoratui;

                           c)

                           DAP vertintojas konsultuojasi su EDAPP ir, prieš vertindamas, kaip DAP vykdo savo užduotis ir pareigas, taip pat gali prašyti kitų ECB suinteresuotųjų subjektų nuomonės. DAP neturi patirti jokios žalos dėl to, kad tinkamai vykdo savo užduotis ir pareigas;

                           d)

                           Vykdomoji valdyba gali atleisti DAP, jei jis nebeatitinka jo pareigoms keliamų reikalavimų ir jei dėl tokio atleidimo buvo gautas išankstinis EDAPP sutikimas pagal Reglamento (ES) 2018/1725 44 straipsnio 8 dalį.

               3.   Vykdomoji valdyba gali paskirti DAP pavaduotoją, kuriam taikomos 1 ir 2 dalys. DAP pavaduotojas padeda DAP vykdyti DAP uždavinius ir pareigas ir pavaduoja DAP jam nesant.

               4.   Bet kuris ECB personalo narys, padedantis DAP duomenų apsaugos klausimais, veikia tik pagal DAP nurodymus ir yra saistomas profesinės paslapties ir konfidencialumo pagal Reglamento (ES) 2018/1725 44 straipsnio 5 dalį kartu su ECBS statuto 37 straipsniu.

               5.   Pagal Reglamento (ES) 2018/1725 43 straipsnio 2 dalį ESRV prašymu duomenų apsaugos pareigūnui taip pat gali būti leista vykdyti su ESRV susijusias užduotis, nustatytas Reglamento (ES) 2018/1725 45 straipsnyje.

            4 straipsnis
            Duomenų apsaugos pareigūno užduotys
            DAP vykdo Reglamento (ES) 2018/1725 45 straipsnyje nurodytas užduotis, visų pirma:

                        a)

                        informuoja ir konsultuoja Vykdomąją valdybą, duomenų valdytojus, Personalo komitetą ir duomenų apsaugos koordinatorius, taip pat atsako į bet kurio iš jų arba bet kurio duomenų subjekto prašymą pateikti nuomonę klausimais, susijusiais su duomenų apsaugos nuostatų aiškinimu ir taikymu ECB;

                        b)

                        savo iniciatyva arba Vykdomosios valdybos, duomenų valdytojo, Personalo komiteto ar bet kurio duomenų subjekto prašymu tiria su duomenų apsauga susijusius klausimus ir incidentus ir apie tai praneša subjektui, prašančiam atlikti tyrimą;

                        c)

                        tvarko ECB centrinį duomenų tvarkymo veiklos įrašų registrą pagal Reglamento (ES) 2018/1725 31 straipsnį ir šio sprendimo 9 straipsnį;

                        d)

                        paprašius padeda duomenų valdytojui rengti poveikio duomenų apsaugai vertinimus ir teikti informaciją išankstiniam konsultavimuisi su EDAPP pagal Reglamento (ES) 2018/1725 39 ir 40 straipsnius;

                        e)

                        atsako į EDAPP prašymus ir pagal savo kompetenciją bendradarbiauja su EDAPP;

                        f)

                        bendradarbiauja su kitų Sąjungos institucijų ir įstaigų, nacionalinių centrinių bankų ir nacionalinių kompetentingų institucijų duomenų apsaugos pareigūnais, visų pirma: i) dalindamasis žiniomis ir techninėmis žiniomis, remdamasis patirtimi; ii) atstovaudamas Europos Centriniam Bankui atitinkamose diskusijose, susijusiose su duomenų apsaugos klausimais, išskyrus teismo bylas, ir iii) dalyvaudamas tarpinstituciniuose komitetuose ir organuose;

                        g)

                        nepriklausomai užtikrina Reglamento (ES) 2018/1725 taikymą ECB, stebėdamas, kaip laikomasi Reglamento (ES) 2018/1725, kitų taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriuose yra duomenų apsaugos nuostatų, ir ECB bei jo duomenų tvarkytojų politikos, susijusios su asmens duomenų apsauga, įskaitant pareigų paskirstymą, duomenų tvarkymo operacijose dalyvaujančių ECB darbuotojų informuotumo didinimą ir mokymą bei visus susijusius auditus.

            5 straipsnis
            Duomenų apsaugos pareigūno įgaliojimai
            Vykdydamas savo užduotis pagal 4 straipsnį, DAP:

                        a)

                        gali prašyti informacijos iš bet kurios ECB veiklos srities padalinių visais klausimais, susijusiais su DAP užduotimis ir pareigomis;

                        b)

                        turi teisę bet kuriuo metu susipažinti su tvarkomais asmens duomenimis, patekti į visas ECB patalpas ir susipažinti su visa informacija, duomenų tvarkymo operacijomis ir duomenų bazėmis;

                        c)

                        gali pateikti nuomonę dėl faktinių ar siūlomų duomenų tvarkymo operacijų teisėtumo, dėl priemonių, reikalingų tokių operacijų teisėtumui užtikrinti, ir dėl duomenų apsaugos priemonių tinkamumo ar pakankamumo, arba dėl bet kokio su duomenų tvarkymo operacijomis susijusio klausimo;

                        d)

                        gali atkreipti Vykdomosios valdybos dėmesį į visus su duomenų apsauga susijusius klausimus, įskaitant atvejus, kai ECB personalo narys nesilaiko Reglamento (ES) 2018/1725 nuostatų arba kitų ECB taikomų Sąjungos duomenų apsaugos nuostatų;

                        e)

                        gali prašyti, kad su duomenų apsauga susiję klausimai būtų įtraukti į Vykdomosios valdybos darbotvarkę, ir tuo tikslu Vykdomajai valdybai pateikti atitinkamus dokumentus;

                        f)

                        gali atlikti duomenų valdytojo arba jo vardu atliekamų duomenų tvarkymo operacijų atitikties patikras;

                        g)

                        gali apriboti bet kokį duomenų tvarkymą, kuris neatitinka Reglamento (ES) 2018/1725 ar šio sprendimo nuostatų arba kitų Sąjungos duomenų apsaugos nuostatų;

                        h)

                        gali informuoti EDAPP apie visus su duomenų apsauga susijusius klausimus, dėl kurių EDAPP turi pateikti savo indėlį arba gaires.

            6 straipsnis
            Duomenų apsaugos pareigūnas ir tyrimo procedūra

               1.   Prašymai atlikti 4 straipsnio b punkte nurodytą tyrimą DAP pateikiami raštu.

               2.   Gavęs 1 dalyje nurodytą prašymą, DAP per septynias darbo dienas išsiunčia gavimo patvirtinimą prašymą pateikusiam asmeniui.

               3.   Klausimą, dėl kurio pateiktas prašymas, DAP gali ištirti vietoje ir paprašyti duomenų valdytojo pateikti rašytinį pareiškimą. Atitinkamas duomenų valdytojas atsako DAP per 20 darbo dienų nuo DAP prašymo gavimo. DAP gali bet kuriuo metu prašyti papildomos informacijos ar pagalbos iš bet kurios ECB veiklos srities padalinių. Tos veiklos srities padaliniai suteikia tokią papildomą informaciją ar pagalbą per 20 darbo dienų nuo DAP prašymo pateikimo.

               4.   Su tyrimu susijusius klausimus ir faktus DAP nagrinėja nešališkai, tinkamai atsižvelgdamas į duomenų subjektų teises. Jei tinkama ir laikantis 5 dalies nuostatų, DAP informuoja visas kitas su tyrimu susijusias šalis.

               5.   DAP užtikrina, kad prašymas išliktų konfidencialus ir būtų atskleistas tik tiek, kiek tai būtina tyrimo tikslais, išskyrus atvejus, kai atitinkamas duomenų subjektas sutinka, kad prašymas nebūtų laikomas konfidencialiu.

               6.   DAP atsako prašymo teikėjui per tris kalendorinius mėnesius nuo prašymo gavimo dienos.

         3 SKIRSNIS

            DUOMENŲ APSAUGOS PAREIGŪNAS, DUOMENŲ VALDYTOJAI IR DUOMENŲ APSAUGOS KOORDINATORIAI

            7 straipsnis
            Duomenų valdytojo užduotys ir pareigos

               1.   Duomenų valdytojas užtikrina, kad visos jo atsakomybės srityje atliekamos duomenų tvarkymo operacijos, susijusios su asmens duomenimis, atitiktų Reglamento (ES) 2018/1725 nuostatas ir visas kitas ECB taikomas Sąjungos duomenų apsaugos nuostatas.

               2.   Duomenų valdytojas užtikrina, kad duomenų apsaugos pareigūnui nedelsiant būtų pranešta apie:

                           a)

                           bet kokį atvejį, kuris turi ar gali turėti įtakos duomenų apsaugai;

                           b)

                           bet kokią nuomonę, dokumentą, vidaus politiką ar vidaus sprendimą (prieš juos priimant), kurie gali turėti įtakos ECB duomenų apsaugos reikalavimų laikymuisi;

                           c)

                           bet kokį asmens duomenų pažeidimą ar kitą su duomenų apsauga susijusį incidentą;

                           d)

                           bet kokį tiesioginį duomenų valdytojo bendravimą su EDAPP.

               3.   Duomenų valdytojas visų pirma:

                           a)

                           laiku konsultuojasi su DAP dėl bet kokios veiklos, susijusios su asmens duomenų tvarkymu, ar dėl bet kokių kitų duomenų apsaugos klausimų;

                           b)

                           bendradarbiaudamas su duomenų apsaugos pareigūnu ir pagal Reglamento (ES) 2018/1725 39 straipsnį atlieka ir tvirtina poveikio duomenų apsaugai vertinimus;

                           c)

                           laikosi visų atitinkamų vidaus politikos krypčių, susijusių su asmens duomenų tvarkymu ar bet kokiu kitu duomenų apsaugos klausimu;

                           d)

                           bendradarbiaudamas su duomenų apsaugos koordinatoriais, tvarko reguliariai atnaujinamus duomenų tvarkymo veiklos įrašus pagal Reglamento (ES) 2018/1725 31 straipsnio 5 dalį, naudodamas duomenų apsaugos pareigūno patvirtintą šabloną.

               4.   Padėdami DAP ir EDAPP atlikti jų pareigas, duomenų valdytojai teikia jiems visą informaciją, suteikia prieigą prie asmens duomenų ir atsako į klausimus per 20 darbo dienų nuo prašymo gavimo.

            8 straipsnis
            Duomenų apsaugos koordinatoriai

               1.   Duomenų apsaugos koordinatoriai padeda duomenų valdytojams vykdyti jų pareigas arba duomenų valdytojų prašymu, arba savo pačių iniciatyva. Duomenų apsaugos koordinatoriai bendrauja su duomenų valdytojais, kurie teikia jiems visą reikalingą informaciją.

               2.   Duomenų apsaugos koordinatoriai padeda DAP:

                           a)

                           nustatyti konkrečius asmens duomenų tvarkymo veiksmų valdytojus;

                           b)

                           skatinti ir didinti informuotumą apie DAP konsultacijas, taip pat padėti atitinkamam duomenų valdytojui vadovaujant DAP;

                           c)

                           padėti atitinkamam duomenų valdytojui tvarkyti duomenų tvarkymo veiklos įrašus pagal Reglamento (ES) 2018/1725 31 straipsnį ir užtikrinti, kad įrašai būtų tikslūs ir atnaujinti;

                           d)

                           spręsti kitus su DAP užduotimis susijusius klausimus, dėl kurių susitarė DAP ir duomenų apsaugos koordinatorių vadovybė.

               3.   Duomenų apsaugos koordinatorius paprastai yra informacijos valdymo specialistas arba turi atitinkamos patirties ir (arba) yra baigęs atitinkamus mokymus.

            9 straipsnis
            Centrinis registras

               1.   Duomenų valdytojai savo duomenų tvarkymo veiklos įrašus pateikia duomenų apsaugos pareigūnui, kuris tuos įrašus saugo centriniame registre.

               2.   Centrinis registras veikia kaip visos ECB vykdomos asmens duomenų tvarkymo veiklos saugykla. Centrinis registras yra informacijos šaltinis duomenų subjektams ir padeda jiems naudotis savo teisėmis pagal Reglamento (ES) 2018/1725 17–24 straipsnius. Centrinis registras yra viešai prieinamas. Centriniame registre pateikiama bent Reglamento (ES) 2018/1725 31 straipsnio 1 dalies a–g punktuose nurodyta informacija.

            10 straipsnis
            Bendri duomenų valdytojai

               1.   Atitinkamos kiekvieno iš bendrų duomenų valdytojų pareigos duomenų apsaugos srityje nustatomos pagal Reglamento (ES) 2018/1725 28 straipsnį.

               2.   Tuo atveju, kai ECB veikia kaip bendras duomenų valdytojas kartu su vienu ar daugiau duomenų valdytojų, bendrų duomenų valdytojų atsakomybė už duomenų apsaugos prievolių laikymąsi nustatoma jų tarpusavio susitarimu, išskyrus atvejus ir tiek, kiek ta atsakomybė nustatyta Sąjungos ar valstybės narės teisėje, kuri taikoma bendriems duomenų valdytojams.

         4 SKIRSNIS

            DUOMENŲ SUBJEKTŲ TEISĖS

            11 straipsnis
            Naudojimasis duomenų subjektų teisėmis

               1.   Duomenų subjektai gali susisiekti su atitinkamu duomenų valdytoju, kad pasinaudotų savo teisėmis pagal Reglamento (ES) 2018/1725 17–24 straipsnius.

               2.   Duomenų subjektų teisėmis gali naudotis tik duomenų subjektas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas. Tokie asmenys šiomis teisėmis gali naudotis nemokamai.

               3.   Prašymai pasinaudoti duomenų subjektų teisėmis atitinkamam duomenų valdytojui pateikiami raštu arba, kai tinkama, elektroninėmis priemonėmis. Gavęs duomenų subjekto prašymą, atitinkamas duomenų valdytojas per penkias darbo dienas išsiunčia duomenų subjektui gavimo patvirtinimą, suteikia jam DAP kontaktinius duomenis ir informuoja jį apie galimybę pateikti skundą EDAPP ir naudotis teisminėmis teisių gynimo priemonėmis.

               4.   Jei atitinkamam duomenų valdytojui kyla pagrįstų abejonių dėl duomenų subjekto arba jo įgaliotojo atstovo tapatybės, atitinkamas duomenų valdytojas gali prašyti pateikti papildomos informacijos, reikalingos duomenų subjekto arba jo įgaliotojo atstovo tapatybei nustatyti. Jei duomenų subjektui atstovauja įgaliotasis atstovas, atitinkamas duomenų valdytojas taip pat patikrina atitinkamą įgaliojimą. Atitinkamas duomenų valdytojas gali paprašyti duomenų subjekto pateikti papildomos informacijos duomenų subjekto prašymui patikslinti ir veiksmingai jį išnagrinėti.

               5.   Pagal Reglamento (ES) 2018/1725 14 straipsnio 3 ir 4 dalis ir atitinkamas duomenų valdytojas nedelsdamas ir ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo dienos duomenų subjektui pateikia informaciją apie visus veiksmus, kurių imtasi dėl prašymo. Prireikus šis laikotarpis gali būti pratęstas dar dviem mėnesiais, atsižvelgiant į atitinkamo duomenų valdytojo gautų duomenų subjektų prašymų sudėtingumą ir skaičių. Atitinkamas duomenų valdytojas informuoja duomenų subjektą apie bet kokį pratęsimą per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo dienos ir nurodo vėlavimo priežastis.

               6.   Atitinkamas duomenų valdytojas prireikus raštu atsako į duomenų subjekto prašymą ir, jei duomenų subjekto prašymas buvo pateiktas elektroninėmis priemonėmis, atitinkamas duomenų valdytojas prašomą informaciją taip pat pateikia elektroninėmis priemonėmis.

               7.   Duomenų subjektas gali bet kuriuo metu susisiekti su DAP, ypač jei:

                           a)

                           atitinkamas duomenų valdytojas nesilaiko 3 ir 5 dalyse nustatytų terminų;

                           b)

                           duomenų subjektas yra nepatenkintas veiksmais, kurių ėmėsi atitinkamas duomenų valdytojas; arba

                           c)

                           duomenų subjektas pageidauja pateikti skundą EDAPP;

                     DAP pataria atitinkamam duomenų valdytojui dėl tinkamų veiksmų.

               8.   Jeigu duomenų subjekto prašymai yra akivaizdžiai nepagrįsti arba neproporcingi, visų pirma dėl jų pasikartojančio pobūdžio, atitinkamas duomenų valdytojas, pasikonsultavęs su duomenų apsaugos pareigūnu, gali atsisakyti imtis veiksmų dėl prašymo pagal Reglamento (ES) 2018/1725 14 straipsnio 5 dalį ir atitinkamai informuoja duomenų subjektą.

            12 straipsnis
            Teisių gynimo priemonės
            Skundams dėl duomenų apsaugos netaikomos ECB personalo narių teisių gynimo priemonės pagal Europos Centrinio Banko personalo įdarbinimo sąlygas.

         5 SKIRSNIS

            BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

            13 straipsnis
            Panaikinimas
            Sprendimas ECB/2007/1 panaikinamas nuo 2020 m. lapkričio 1 d. Nuorodos į Sprendimą ECB/2007/1 laikomos nuorodomis į šį sprendimą ir skaitomos vadovaujantis priede pateikta atitikties lentele.

            14 straipsnis
            Įsigaliojimas
            Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Jis taikomas nuo 2020 m. lapkričio 1 d.
            Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. gegužės 5 d.

                  ECB Pirmininkė

               Christine LAGARDE

            (1)  OL L 295, 2018 11 21, p. 39.

            (2)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

            (3)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

            (4)  2007 m. balandžio 17 d. Sprendimas ECB/2007/1, patvirtinantis duomenų apsaugos Europos Centriniame Banke įgyvendinimo taisykles (OL L 116, 2007 5 4, p. 64).

            PRIEDAS
            ATITIKTIES LENTELĖ

                        Sprendimas ECB/2007/1

                        Šis sprendimas

                        1–5 straipsniai

                        1–5 straipsniai

                        6 straipsnio 1 dalis

                        7 straipsnio 1 dalis

                        –

                        7 straipsnio 2 dalis

                        –

                        7 straipsnio 3 dalis

                        6 straipsnio 2 dalis

                        7 straipsnio 4 dalis

                        6 straipsnio 3 dalies a punktas

                        8 straipsnio 1 dalis

                        6 straipsnio 3 dalies b punktas

                        8 straipsnio 2 dalis

                        7 straipsnio 1 dalis

                        4 straipsnio 4 dalis

                        7 straipsnio 2 dalis

                        –

                        –

                        9 straipsnio 1 dalis

                        8 straipsnis

                        9 straipsnio 2 dalis

                        –

                        10 straipsnis

                        –

                        9 straipsnio 1 dalis

                        11 straipsnio 1 dalis

                        9 straipsnio 1 dalies a punktas

                        11 straipsnio 2 dalis

                        9 straipsnio 1 dalies b punktas

                        11 straipsnio 3 dalis

                        9 straipsnio 1 dalies c punktas

                        –

                        –

                        11 straipsnio 4 dalis

                        –

                        11 straipsnio 5 dalis

                        –

                        11 straipsnio 6 dalis

                        9 straipsnio 1 dalies d punktas

                        11 straipsnio 7 dalies a ir b punktai

                        9 straipsnio 2 dalis

                        11 straipsnio 7 dalies c punktas

                        10 straipsnis

                        –

                        11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

                        6 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

                        –

                        6 straipsnio 4 ir 5 dalys

                        11 straipsnio 4 dalis

                        6 straipsnio 6 dalis

                        12 straipsnis

                        12 straipsnis

                        13 straipsnis

                        13 straipsnis


title: Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/651 2020 m. gegužės 14 d. kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/797 dėl ribojamųjų priemonių, skirtų kovai su Sąjungai ar jos valstybėms narėms gresiančiais kibernetiniais išpuoliais

text:
15.5.2020

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 153/4

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2020/651
         2020 m. gegužės 14 d.
         kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/797 dėl ribojamųjų priemonių, skirtų kovai su Sąjungai ar jos valstybėms narėms gresiančiais kibernetiniais išpuoliais
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
         atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2019 m. gegužės 17 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/797 (1) dėl ribojamųjų priemonių, skirtų kovai su Sąjungai ar jos valstybėms narėms gresiančiais kibernetiniais išpuoliais;

                     (2)

                     Sprendimas (BUSP) 2019/797 taikomas iki 2020 m. gegužės 18 d. Remiantis to sprendimo peržiūros rezultatais, jame nustatytų ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2021 m. gegužės 18 d.;

                     (3)

                     todėl Sprendimas (BUSP) 2019/797 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Sprendimo (BUSP) 2019/797 10 straipsnis pakeičiamas taip:

                  „10 straipsnis

                  Šis sprendimas taikomas iki 2021 m. gegužės 18 d. ir nuolat peržiūrimas. Jis atnaujinamas arba atitinkamai iš dalies keičiamas, jei Taryba mano, kad jo tikslai nepasiekti.“

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Priimta Briuselyje 2020 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  2019 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/797 dėl ribojamųjų priemonių, skirtų kovai su Sąjungai ar jos valstybėms narėms gresiančiais kibernetiniais išpuoliais (OL L 129 I, 2019 5 17, p. 13).


title: Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/652 2020 m. gegužės 14 d. kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/219/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Malyje (EUCAP Sahel Mali)

text:
15.5.2020

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 153/5

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2020/652
         2020 m. gegužės 14 d.
         kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/219/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Malyje (EUCAP Sahel Mali)
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,
         atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2014 m. balandžio 15 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/219/BUSP (1) dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Malyje (EUCAP Sahel Mali);

                     (2)

                     2018 m. birželio 25 d. Taryba savo išvadose dėl Sahelio / Malio pabrėžė, kad svarbu regionalizuoti BSGP Sahelyje, siekiant stiprinti atitinkamai civilinę ir karinę paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, regionines bendradarbiavimo struktūras (visų pirma Sahelio G 5 šalių grupės) ir G 5 šalių pajėgumus ir atsakomybę sprendžiant regiono saugumo iššūkius;

                     (3)

                     2019 m. vasario 18 d. Taryba patvirtino BSGP veiksmų Sahelyje regionalizavimo operacijų bendrą civilinę ir karinę koncepciją;

                     (4)

                     2019 m. vasario 21 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/312 (2), kuriuo pratęstas EUCAP Sahel Mali galiojimas ir numatyta orientacinė jos finansavimo suma iki 2021 m. sausio 14 d.;

                     (5)

                     2020 m. kovo 17 d. Politinis ir saugumo komitetas iš dalies pakeitė EUCAP Sahel Mali operacijų planą ir susitarė, kad jai skirti ištekliai BSGP veiksmų Sahelyje regionalizavimui turėtų būti padidinti;

                     (6)

                     Sprendimas 2014/219/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

                     (7)

                     EUCAP Sahel Mali bus vykdoma aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Sprendimo 2014/219/BUSP 14 straipsnio 1 dalies šešta ir septinta pastraipos pakeičiamos taip:

               „Orientacinė finansavimo suma, skirta su EUCAP Sahel Mali susijusioms išlaidoms nuo 2019 m. kovo 1 d. iki 2021 m. sausio 14 d. padengti, yra 69 650 000 EUR.“

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2020 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  2014 m. balandžio 15 d. Tarybos sprendimas 2014/219/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Malyje (EUCAP Sahel Mali) (OL L 113, 2014 4 16, p. 21).

            (2)  2019 m. vasario 21 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/312, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/219/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Malyje (EUCAP Sahel Mali) ir pratęsiamas jo galiojimas (OL L 51, 2019 2 22, p. 29).