title: 2005/616/EB: 2005 m. rugpjūčio 17 d. Komisijos sprendimas, dėl darbo teisių padėties Baltarusijoje stebėsenos ir vertinimo siekiant laikino prekybos lengvatų panaikinimo

text:
18.8.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 213/16

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2005 m. rugpjūčio 17 d.
   dėl darbo teisių padėties Baltarusijoje stebėsenos ir vertinimo siekiant laikino prekybos lengvatų panaikinimo
   (2005/616/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2501/2001 (1), ypač į jo 26 ir 29 straipsnius,
   kadangi:

               (1)

               Tarifų lengvatos, suteiktos Reglamentu (EB) Nr. 2501/2001, gali būti laikinai visiškai arba iš dalies panaikintos, kai esama rimtų ir sistemingų asociacijų laisvės ir kolektyvinių derybų teisės, kaip apibrėžta atitinkamose Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijose, pažeidimų.

               (2)

               Pagal Reglamentą (EB) Nr. 2501/2001, Baltarusijos Respublika (toliau – Baltarusija) yra bendrųjų tarifų lengvatų naudos gavėja.

               (3)

               2003 m. sausio 29 d. Komisija gavo informacijos iš Tarptautinės laisvųjų profesinių sąjungų konfederacijos (TLPSK), Europos profesinių sąjungų konfederacijos (EPSK) ir Pasaulinės darbo konfederacijos (PDK) apie įtariamus sistemingus ir rimtus asociacijų laisvės, numatytos TDO konvencijose Nr. 87 ir Nr. 98, pažeidimus Baltarusijoje.

               (4)

               Pateiktos informacijos pakako pagrįsti, kad būtų pradėtas tyrimas, todėl Komisija 2003 m. gruodžio 29 d. Sprendimu (2) nusprendė atlikti tyrimą.

               (5)

               Baltarusijos valdžios institucijos buvo susijusios su tyrimu. Tyrimo metu Komisijos surinkti rašytiniai ir žodiniai pareiškimai patvirtina įtarimus, nurodytus anksčiau pateiktoje informacijoje. Baltarusija pažeidžia įvairius svarbius TDO konvencijos Nr. 87 dėl asociacijų laisvės punktus, trukdydama įgyvendinti teisę laisvai kurti profesinių sąjungų organizacijas, jungtis į organizacijas, laisvai pasirinkti profesinių sąjungų organizacijas bei šioms organizacijoms įgyti juridinio asmens statusą. Baltarusijoje yra trukdoma profesinių sąjungų organizacijų veiklai, taip pat joms trukdoma gauti finansinę paramą iš tarptautinių profesinių sąjungų organizacijų, kurioms jos priklauso, bei yra skatinamas profesinių sąjungų panaikinimas arba jų veiklos sustabdymas. Diskriminuodama profesines sąjungas, Baltarusijos vyriausybė taip pat pažeidžia Konvenciją Nr. 98 (1949 m.) dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas.

               (6)

               Turimos informacijos pakanka pagrįsti išvadą, kad šie pažeidimai yra rimti ir sistemingi, ir kad galimybė naudotis bendrųjų tarifų lengvatų sistema Baltarusijai yra atimama pagrįstai. Ataskaita apie tyrimo rezultatus buvo pateikta Bendrųjų lengvatų komitetui.

               (7)

               Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta pirmiau, Komisija 6 mėnesius stebės ir vertins darbo teisių padėtį Baltarusijoje. Šiam laikotarpiui pasibaigus, Komisija ketina teikti pasiūlymą Tarybai laikinai panaikinti prekybos lengvatas, jei iki minėto laikotarpio pabaigos Baltarusija neįsipareigos imtis priemonių, reikalingų per aštuonis mėnesius užtikrinti, kad būtų laikomasi principų, nurodytų 1998 m. TDO deklaracijoje dėl pagrindinių principų ir teisių darbe.

               (8)

               Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Bendrųjų lengvatų komiteto nuomonę,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   1.   Komisija stebi ir vertina padėtį Baltarusijoje dėl TDO konvencijų Nr. 87 ir Nr. 98 laikymosi šešis mėnesius nuo pranešimo apie stebėsenos ir vertinimo laikotarpį paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.
   2.   Tame pranešime Komisija reikalaus, kad iki šešių mėnesių laikotarpio pabaigos Baltarusija įsipareigotų imtis reikalingų priemonių per aštuonis mėnesius užtikrinti, kad būtų laikomasi principų, išdėstytų 1998 m. TDO deklaracijoje dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, kaip nurodyta dvylikoje rekomendacijų, pateiktų 2004 m. liepos mėn. TDO tyrimo komisijos ataskaitoje.
   3.   Jei Baltarusija neprisiims tokio įsipareigojimo, Komisija, pasibaigus 1 dalyje nurodytam šešių mėnesių laikotarpiui, ketina teikti Tarybai pasiūlymą laikinai panaikinti prekybos lengvatas, suteiktas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2501/2001.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. rugpjūčio 17 d.

            Komisijos vardu

         Peter MANDELSON

            Komisijos narys

      (1)  OL L 346, 2001 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 980/2005 (OL L 169, 2005 6 30, p. 1)

      (2)  OL L 5, 2004 1 9, p. 90.


title: 2009 m. lapkričio 11 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/15/2009 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vado paskyrimo

text:
14.11.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 299/17

      POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS BiH/15/2009
   2009 m. lapkričio 11 d.
   dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vado paskyrimo
   (2009/836/BUSP)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2004/570/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje (1), ypač į jų 6 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Bendrųjų veiksmų 2004/570/BUSP 6 straipsnį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti tolesnius sprendimus dėl ES pajėgų vado paskyrimo.

               (2)

               2008 m. lapkričio 21 d. PSK priėmė sprendimą BiH/14/2008 (2), kuriuo generolas majoras Stefano CASTAGNOTTO paskirtas Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu.

               (3)

               ES operacijos vadas rekomendavo paskirti generolą majorą Bernhard BAIR naujuoju Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu.

               (4)

               ES karinis komitetas pritarė rekomendacijai.

               (5)

               Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus.

               (6)

               2002 m. gruodžio 12 ir 13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, nustatančią, kad „Berlin plus“ susitarimai ir jų vykdymas bus taikomi tik toms ES valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ Šalys ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Generolas majoras Bernhard BAIR skiriamas Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja 2009 m. gruodžio 4 d.

      Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 11 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         O. SKOOG

      (1)  OL L 252, 2004 7 28, p. 10.

      (2)  OL L 319, 2008 11 29, p. 80.


title: 2007/490/EB: 2007 m. birželio 5 d. Tarybos sprendimas, panaikinantis Sprendimą 2003/89/EB dėl perviršinio deficito Vokietijoje

text:
13.7.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 183/23

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2007 m. birželio 5 d.
   panaikinantis Sprendimą 2003/89/EB dėl perviršinio deficito Vokietijoje
   (2007/490/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,
   atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               Tarybos sprendimu 2003/89/EB (1), priimtu Komisijai pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį pateikus rekomendaciją, nuspręsta, kad Vokietijoje susidarė perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad valdžios sektoriaus deficitas 2002 m. sudarė 3,7 % BVP, taigi labai viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, ir buvo tikėtasi, kad bendroji valdžios sektoriaus skola pasieks 60,9 % BVP, taigi šiek tiek viršys Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę.

               (2)

               2003 m. sausio 21 d. Taryba, vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (2), 3 straipsnio 4 dalimi, pateikė Vokietijai skirtą rekomendaciją, kad kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2004 m. būtų ištaisyta perviršinio deficito padėtis. Rekomendacija buvo paskelbta viešai. Atsižvelgiant į dėl 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos išvadų ir 2004 m. liepos 13 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimo (3) atsiradusias unikalias aplinkybes, tinkamas galutinis terminas perviršinio deficito padėčiai ištaisyti turėtų būti 2005 m.

               (3)

               Pagal prie Sutarties pridėtą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija teikia procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (4) 4 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., privalo pateikti duomenis apie valdžios sektoriaus deficitą ir skolą bei kitus susijusius rodiklius.

               (4)

               Faktiniai duomenys, kuriuos Komisija (Eurostatas) pateikė 2006 m. vasario mėn. gavusi Vokietijos preliminarų pranešimą, parodė, kad iki 2005 m. perviršinis deficitas nebuvo ištaisytas. Veikdama pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 3 dalį ir remdamasi Komisijos rekomendacija, 2006 m. kovo 14 d. Taryba nedelsdama priėmė sprendimą pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį, įspėdama Vokietija, kad ji kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2007 m. turi imtis deficito mažinimo priemonių, kurios pripažintos būtinomis perviršinio deficito padėčiai ištaisyti (5). Konkrečiai Taryba nusprendė, kad 2006 m. ir 2007 m. Vokietija užtikrintų bendrą pagal ciklą pakoreguoto balanso, neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių, pagerėjimą mažiausiai vienu procentiniu punktu.

               (5)

               Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito turi būti panaikintas, jeigu perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje, Tarybos manymu, buvo ištaisytas.

               (6)

               Remiantis Komisijos (Eurostato) pagal Reglamento (EB) Nr. 3605/93 8g straipsnio 1 dalį pateiktais duomenimis gavus Vokietijos pranešimą iki 2007 m. balandžio 1 d. ir Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognoze, galima daryti šias išvadas:

                           —

                           valdžios sektoriaus deficitas, nuo 3,7 % BVP 2002 m. padidėjęs iki 4,0 % BVP 2003 m., 2004 m. buvo sumažintas iki 3,7 % BVP, 2005 m. – iki 3,2 % BVP ir galiausiai 2006 m. – iki 1,7 % BVP. Tai yra mažiau nei tikslinis 3,3 % BVP rodiklis, nustatytas 2006 m. vasario mėn. atnaujintoje stabilumo programoje ir gerokai mažiau nei 3 % BVP pamatinė vertė likus vieneriems metams iki Tarybos nustatyto termino,

                           —

                           ankstesniais palankių ciklinių sąlygų metais Vokietija neužtikrino pakankamos biudžetinio veikimo laisvės, kad galėtų per užsitęsusį 2002–2005 m. lėto augimo laikotarpį pasiekti vidutinį metinį 0,5 % BVP augimą. Iki 2005 m. vykdytas kai kurių mokesčių sumažinimas apsunkino biudžetą, o išlaidų kompensavimo priemonės buvo įgyvendintos tik šiek tiek pavėluotai. Imtasi tokių konsolidavimo priemonių, kaip viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ribojimas ir darbuotojų skaičiaus mažinimas, visuomenės sveikatos sistemos reforma 2004 m., subsidijų ir valstybės investicijų mažinimas; lėtas darbo užmokesčio augimas privačiajame sektoriuje taip pat sulaikė pensijų išlaidų augimą. Be to, 2006 m. tiesioginiai mokesčiai, visų pirma susiję su pelnu, davė didesnes pajamas, nei buvo galima tikėtis vykstant ekonomikos pokyčiams. Pagal ciklą pakoreguotas balansas nuo 2002 m. gerėjo nesiimant esminių vienkartinių priemonių. Numatytas struktūrinis balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, kaip BVP procentinė dalis, ypač 2006 m. pagerėjo beveik vienu procentiniu punktu,

                           —

                           Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozės skelbia, kad 2007 m. deficitas toliau sumažės iki 0,6 % BVP, nes tam turės įtakos besitęsiantis didelis BVP augimas ir visų pirma standartinės PVM normos padidėjimas nuo 16 % iki 19 % 2007 m. sausio mėn. Vienkartinių priemonių nenumatyta. 2007 m. pavasario pranešime Vokietijos valdžios institucijos 2007 m. prognozavo 1,2 % BVP deficitą. Be to, Komisijos tarnybos prognozuoja struktūrinio balanso pagerėjimą BVP procentine dalimi, 2007 m. sudarysiančia  procentinio punkto. Taigi galima teigti, kad Vokietija įvykdė rekomendaciją 2006 m. ir 2007 m. bendrai pagerinti struktūrinį balansą bent vienu procentiniu punktu. Pagal pavasario prognozę, laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, 2008 m. deficitas toliau sumažės iki 0,3 % BVP. Tai rodo, kad deficitas yra patikimai ir tvariai sumažintas ir nesiekia 3 % BVP pamatinės vertės. Laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, manoma, kad struktūrinis deficitas 2008 m. sumažės labai nedaug. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į poreikį daryti pažangą siekiant biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo, kuris Vokietijos atveju yra struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas,

                           —

                           skolos santykis, kuris nuo 60,3 % BVP 2002 m. padidėjo iki maksimalaus 67,9 % BVP dydžio 2005 m., stabilizavosi 2006 m. ir pagal Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozę 2007 m. turėtų sumažėti iki 65,4 % BVP, o iki 2008 m. – iki maždaug 63 %, remiantis prielaida, kad politika nesikeis, vadinasi, priartės iki pamatinės vertės daug greičiau, nei prognozuota naujausioje atnaujintoje stabilumo programoje.

               (7)

               Tarybos manymu, perviršinis deficitas Vokietijoje yra ištaisytas, todėl Sprendimas 2003/89/EB turėtų būti panaikintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Atlikus bendrą vertinimą, darytina išvada, kad perviršinis deficitas Vokietijoje yra ištaisytas.
   2 straipsnis
   Sprendimas 2003/89/EB panaikinamas.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas yra skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

      Priimta Liuksemburge, 2007 m. birželio 5 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  OL L 34, 2003 2 11, p. 16.

      (2)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).

      (3)  Byla C-27/04 Komisija prieš Tarybą, [2004] Rink. p. I-6649.

      (4)  OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).

      (5)  Tarybos sprendimas 2006/344/EB (OL L 126, 2006 5 13, p. 20).


title: 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/917/TVR dėl informacinių technologijų naudojimo muitinės tikslais

text:
10.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 323/20

      TARYBOS SPRENDIMAS 2009/917/TVR
   2009 m. lapkričio 30 d.
   dėl informacinių technologijų naudojimo muitinės tikslais
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30 straipsnio 1 dalies a punktą ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą,
   atsižvelgdama į Prancūzijos Respublikos iniciatyvą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               Muitinės administracijos kartu su kitomis kompetentingomis valdžios institucijomis prie išorinių Bendrijos sienų ir jos teritorijoje yra atsakingos už tai, kad būtų užkardyti ne tik Bendrijos taisyklių, bet ir nacionalinių įstatymų pažeidimai, ir kad jie būtų ištirti ir sustabdyti.

               (2)

               Didėjanti neteisėta visų rūšių prekyba kelia rimtą grėsmę visuomenės sveikatai, moralei ir saugumui.

               (3)

               Būtina stiprinti muitinės administracijų bendradarbiavimą nustatant procedūras, pagal kurias muitinės administracijos galėtų bendrai veikti ir keistis asmens ir kitais duomenimis, susijusiais su neteisėtos prekybos veikla, naudodamos naują technologiją šiai informacijai valdyti ir perduoti, atsižvelgdamos į 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (2) ir į principus, išdėstytus 1987 m. rugsėjo 17 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacijoje Nr. R (87) 15, reglamentuojančioje asmens duomenų naudojimą policijos veikloje (toliau – Rekomendacija Nr. R (87) 15).

               (4)

               Taip pat būtina siekti, kad būtų kuo labiau papildomi bendradarbiavimo su Europos policijos biuru (Europolu) ir Europos teisminio bendradarbiavimo įstaiga (Eurojustu) veiksmai, šioms agentūroms sudarant sąlygas naudotis Muitinės informacine sistema, įskaitant Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazę, kad jos galėtų vykdyti pagal įgaliojimus numatytas užduotis.

               (5)

               Galimybė naudotis Muitinės informacine sistema turėtų sudaryti sąlygas Europolui palyginti kitomis priemonėmis gautą informaciją su tose duomenų bazėse sukaupta informacija, nustatyti naujas sąsajas, kurių iki šiol nebuvo galima nustatyti, ir atlikti išsamesnes analizes. Galimybė naudotis Muitinės bylų identifikavimo duomenų baze turėtų sudaryti sąlygas Europolui atskleisti nusikaltimo tyrimo atvejų sąsajas, apie kuriuos Europolas iki šiol nežinojo ir kurie yra svarbūs Europos Sąjungoje bei už jos ribų.

               (6)

               Galimybė naudotis Muitinės informacine sistema turėtų sudaryti sąlygas Eurojustui nedelsiant gauti informaciją, būtiną tiksliai pradinei apžvalgai atlikti siekiant nustatyti ir pašalinti teisines kliūtis bei gauti geresnių baudžiamojo persekiojimo rezultatų. Galimybė naudotis Muitinės bylų identifikavimo duomenų baze turėtų sudaryti sąlygas Eurojustui gauti informaciją apie vykdomus ir baigtus tyrimus įvairiose valstybėse narėse ir tokiu būdu stiprinti paramą valstybių narių teisminėms institucijoms.

               (7)

               Muitinės administracijos, atlikdamos savo kasdienį darbą, privalo įgyvendinti ir Bendrijos, ir ne Bendrijos nuostatas, todėl būtina užtikrinti, kad tarpusavio pagalbos ir administracinio bendradarbiavimo nuostatos būtų plėtojamos vienu metu. Todėl reikėtų atsižvelgti į nuostatas dėl Muitinės informacinės sistemos ir Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazės, išdėstytas Reglamente (EB) Nr. 766/2008 (3).

               (8)

               Valstybės narės pripažįsta visapusiško Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazės naudojimo naudą derinant bei stiprinant kovą su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir todėl įsipareigoja kuo aktyviau pildyti šią duomenų bazę savo duomenimis.

               (9)

               Patirtis, įgyta įsigaliojus 1995 m. liepos 26 d. Konvencijai dėl informacijos technologijų naudojimo muitinės tikslais (toliau – MIS konvencija) (4), rodo, kad naudojant Muitinės informacinę sistemą tik stebėjimo ir informavimo, slapto sekimo ar specialių patikrinimų tikslais neįmanoma visiškai pasiekti šia sistema keliamo tikslo – padėti vykdyti nacionalinių įstatymų rimtų pažeidimų prevenciją, tyrimą ir patraukimą už juos baudžiamojon atsakomybėn.

               (10)

               Strateginės analizės rezultatai turėtų padėti aukščiausiojo lygio atsakingiems asmenims nustatyti kovos su sukčiavimu projektus, tikslus ir politikos kryptis, planuoti veiklą bei sutelkti išteklius, būtinus veiklos tikslams pasiekti.

               (11)

               Tam tikrų asmenų ar įmonių, kurie nesilaiko ar įtariama, kad nesilaiko nacionalinių įstatymų, veiklos, išteklių ir ketinimų operatyvinės analizės rezultatai turėtų padėti muitinėms imtis tinkamų priemonių atitinkamais atvejais, kad būtų pasiekti kovos su sukčiavimu tikslai.

               (12)

               Todėl MIS konvencija turėtų būti pakeista kitu dokumentu.

               (13)

               Šiuo sprendimu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.

               (14)

               Šiuo Sprendimu valstybei narei nedraudžiama taikyti jų konstitucinių normų, susijusių su visuomenės galimybe susipažinti su oficialiais dokumentais,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   I   SKYRIUS

      MUITINĖS INFORMACINĖS SISTEMOS SUKŪRIMAS

   1 straipsnis
   1.   Šiuo sprendimu įkuriama bendra automatizuota informacinė sistema, naudojama muitinės tikslais (toliau – Muitinės informacinė sistema arba Sistema).
   2.   Remiantis šio sprendimo nuostatomis, Muitinės informacinės sistemos tikslas – padėti užkirsti kelią rimtiems nacionalinių įstatymų pažeidimams, juos tirti ir už juos patraukti baudžiamojon atsakomybėn sudarant sąlygas kuo operatyviau naudotis informacija ir tokiu būdu didinant valstybių narių muitinės administracijų bendradarbiavimo bei kontrolės procedūrų veiksmingumą.
   II   SKYRIUS

      SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

   2 straipsnis
   Šiame sprendime:
   1)   „nacionaliniai įstatymai“– valstybės narės įstatymai ar kiti teisės aktai, kuriuos taikant tos valstybės narės muitinės administracija turi visišką arba dalinę kompetenciją kontroliuoti:

               i)

               valstybės narės įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, kurių taikymas iš dalies ar visiškai priklauso tos valstybės narės muitinės administracijos kompetencijai, dėl prekių gabenimo per sieną, kurioms taikomi draudimai, apribojimai ar kontrolės priemonės, ypač pirma EB sutarties 30 ir 296 straipsniuose numatytos priemonės, bei nesuderinti akcizai;

               ii)

               Bendrijos nuostatų visumą ir atitinkamas įgyvendinamąsias nuostatas, reglamentuojančias importą, eksportą, tranzitą ir buvimą prekių, kuriomis prekiauja valstybės narės ir trečiosios šalys, bei prekių, kuriomis prekiauja valstybės narės ir kurios neturi Bendrijos kilmės statuso, kaip apibrėžta EB sutarties 23 straipsnyje, arba prekių, kurioms taikoma papildoma kontrolė ar atliekami tyrimai siekiant nustatyti jų Bendrijos kilmės statusą;

               iii)

               nuostatų, priimtų Bendrijos lygiu pagal bendrą žemės ūkio politiką, visumą ir specialias nuostatas, nustatytas prekėms, gautoms perdirbant žemės ūkio produktus; arba

               iv)

               Bendrijos lygiu priimtų nuostatų dėl suderintų akcizų ir pridėtinės vertės mokesčio, kurie taikomi importui, visumą, taip pat nacionalines nuostatas, kuriomis jos įgyvendinamos arba kurios buvo panaudotos su tuo susijusiomis aplinkybėmis;

         2)   „asmens duomenys“– informacija apie fizinį asmenį (duomenų subjektą), kurio tapatybė nustatyta arba kurią įmanoma nustatyti; kur asmuo, kurio tapatybę įmanoma nustatyti, yra toks asmuo, kuris gali būti tiesiogiai arba netiesiogiai identifikuotas, visų pirma pagal jo asmens kodą arba vieną ar kelis veiksnius, būdingus jo fizinei, psichologinei, psichinei, ekonominei, kultūrinei ar socialinei tapatybei;
   3)   „informaciją teikianti valstybė narė“– valstybė narė, kuri įveda duomenis į Muitinės informacinę sistemą;
   4)   „operatyvinė analizė“– veiksmų, kuriais pažeidžiami ar kuriais gali būti pažeidžiami nacionaliniai įstatymai, analizė, kuri atliekama tokiais etapais:
   5)   „strateginė analizė“– nacionalinių įstatymų pažeidimų bendrų tendencijų tyrimas ir rezultatų pateikimas atliekant tam tikrų rūšių operacijų, kuriomis pažeidžiami nacionaliniai įstatymai, rizikos, masto ir poveikio vertinimą, siekiant nustatyti prioritetus, geriau suvokti reiškinį ar grėsmę, nustatyti naujas sukčiavimo prevencijos ir aptikimo veiksmų kryptis bei peržiūrėti institucijų organizacinę struktūrą. Strateginei analizei gali būti naudojami tik tie duomenys, iš kurių buvo pašalinti identifikuojantys veiksniai.
   III   SKYRIUS

      MUITINĖS INFORMACINĖS SISTEMOS VEIKIMAS IR JOS NAUDOJIMAS

   3 straipsnis
   1.   Muitinės informacinę sistemą sudaro centrinė duomenų bazė, kuria terminalų pagalba gali naudotis kiekviena valstybė narė. Ją, įskaitant asmens duomenis, išimtinai sudaro duomenys, būtini jos tikslui pasiekti, kaip nurodyta 1 straipsnio 2 dalyje, pagal šias kategorijas:

               a)

               prekės;

               b)

               transporto priemonės;

               c)

               įmonės;

               d)

               asmenys;

               e)

               sukčiavimo tendencijos;

               f)

               patirties turėjimas;

               g)

               sulaikyti, areštuoti ar konfiskuoti objektai;

               h)

               sulaikyti, areštuoti ar konfiskuoti grynieji pinigai.

         2.   Komisija užtikrina Muitinės informacinės sistemos infrastruktūros techninį valdymą pagal taisykles, nustatytas remiantis Tarybos priimtomis įgyvenamosiomis priemonėmis.
   Komisija teikia valdymo ataskaitas 27 straipsnyje nurodytam komitetui.
   3.   Komisija informuoja šį komitetą apie patvirtintas praktines techninio valdymo priemones.
   4 straipsnis
   1.   Valstybės narės nustato, kokie duomenys, susiję su kiekviena iš 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų kategorijų, turi būti įvesti į Muitinės informacinę sistemą, ir būtini, kad būtų pasiektas sistemos tikslas. Į 3 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytą kategoriją jokiais atvejais neįvedami asmens duomenys.
   2.   Įvedant su 3 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nurodytomis kategorijomis susijusią informaciją apie asmenis nurodoma ne daugiau kaip:

               a)

               pavardė, mergautinė pavardė, vardai, ankstesnės pavardės ir slapyvardžiai;

               b)

               gimimo data ir vieta;

               c)

               pilietybė;

               d)

               lytis;

               e)

               tapatybės dokumentų (pasų, tapatybės kortelių, vairuotojo pažymėjimų) numeris, išdavimo vieta ir data);

               f)

               adresas;

               g)

               bet kokie ypatingi objektyvūs ir nuolatiniai fiziniai bruožai;

               h)

               duomenų įvedimo priežastis;

               i)

               siūlomi veiksmai;

               j)

               perspėjimo kodas, jei asmuo kada nors buvo ginkluotas, smurtavo ar pabėgo;

               k)

               transporto priemonės registracijos numeris.

         3.   Įvedant su 3 straipsnio 1 dalies f punkte nurodyta kategorija susijusią informaciją apie asmenis nurodomi tik ekspertų vardai ir pavardės.
   4.   Įvedant su 3 straipsnio 1 dalies g ir h punktuose nurodytomis kategorijomis susijusią informaciją apie asmenis nurodoma ne daugiau kaip:

               a)

               pavardė, mergautinė pavardė, vardai, ankstesnės pavardės ir slapyvardžiai;

               b)

               gimimo data ir vieta;

               c)

               pilietybė;

               d)

               lytis;

               e)

               adresas.

         5.   Jokiu atveju į Muitinės informacinę sistemą negali būti įvedami asmens duomenys, išvardyti Pamatinio sprendimo 2008/977/TVR 6 straipsnyje.
   5 straipsnis
   1.   Duomenys, susiję su 3 straipsnio 1 dalies a–g punktuose nurodytomis kategorijomis, į Muitinės informacinę sistemą įvedami tik siekiant stebėti ir informuoti, atlikti slaptą sekimą, specialius patikrinimus ir strateginę ar operatyvinę analizę.
   3 straipsnio 1 dalies h punkte nurodytos kategorijos duomenys į Muitinės informacinę sistemą įvedami tik strateginės ar operatyvinės analizės tikslais.
   2.   Siekiant vykdyti 1 dalyje nurodytus veiksmus, su kuria nors iš 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų kategorijų susiję asmens duomenys gali būti įvesti į Muitinės informacinę sistemą tik tuo atveju, jeigu, esama realių požymių, pirmiausia atsižvelgiant į ankstesnę neteisėtą veiklą, kad atitinkamas asmuo įvykdė, vykdo ar vykdys sunkius nacionalinių įstatymų pažeidimus.
   6 straipsnis
   1.   Jeigu 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės yra įvykdytos, toliau nurodyta informacija gali būti visa ar iš dalies surinkta ir perduota informaciją teikiančiai valstybei narei:

               i)

               tai, kad prekės, transporto priemonė, įmonė arba asmuo, apie kuriuos pranešta, rasti;

               ii)

               patikrinimo vieta, laikas ir priežastis;

               iii)

               kelionės maršrutas ir tikslas;

               iv)

               asmenys, kurie lydi atitinkamą asmenį, ar transporto priemonės keleiviai;

               v)

               naudojama transporto priemonė;

               vi)

               vežami objektai;

               vii)

               aplinkybės, kuriomis prekės, transporto priemonė, įmonė arba asmuo buvo rasti.

         Kai ši informacija renkama atliekant slaptą sekimą, privaloma imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad nebus pakenkta šio sekimo slaptumui.
   2.   Atliekant 5 straipsnio 1 dalyje nurodytą specialų patikrinimą, atlikti asmenų, transporto priemonių ir daiktų kratą galima tiek, kiek leidžiama pagal valstybės narės, kurioje atliekamas ši krata, įstatymus, kitus teisės aktus bei procedūras. Jei specialūs patikrinimai pagal valstybių narių teisės aktus nėra leidžiami, jie automatiškai pakeičiami toje valstybėje narėje į stebėjimą ir informavimą arba slaptą sekimą.
   7 straipsnis
   1.   Tiesioginė prieiga prie į Muitinės informacinę sistemą įvestų duomenų suteikiama kiekvienos valstybės narės paskirtoms nacionalinėms valdžios institucijoms. Tos nacionalinės valdžios institucijos yra muitinės administracijos, bet gali būti ir kitos institucijos, kurios pagal atitinkamos valstybės narės įstatymus, kitus teisės aktus ir procedūras yra kompetentingos veikti, kad pasiektų 1 straipsnio 2 dalyje nurodytą tikslą.
   2.   Kiekviena valstybė narė siunčia kitoms valstybėms narėms ir 27 straipsnyje nurodytam komitetui kompetentingų valdžios institucijų, kurios buvo paskirtos pagal šio straipsnio 1 dalį ir kurios turi tiesioginę prieigą prie Muitinės informacinės sistemos, sąrašą nurodydamos, prie kokių duomenų kiekviena valdžios institucija gali turėti prieigą ir kokiais tikslais.
   3.   Nepaisydama 1 ir 2 dalies, Taryba gali vieningu sprendimu tarptautinėms ar regioninėms organizacijoms suteikti prieigą prie Muitinės informacinės sistemos. Priimdama šį sprendimą Taryba atsižvelgia į visus dvišalius susitarimus ir visas 25 straipsnyje nurodytos Jungtinės priežiūros institucijos nuomones dėl duomenų apsaugos priemonių adekvatumo.
   8 straipsnis
   1.   Valstybės narės, Europolas ir Eurojustas gali naudotis iš Muitinės informacinės sistemos gautais duomenimis tik siekdami 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto tikslo. Tačiau jos gali jais naudotis administraciniais ar kitais tikslais iš anksto gavę valstybės narės, kuri įvedė duomenis į Sistemą, leidimą ir laikydamosi jos nustatytų sąlygų. Šie kiti naudojimo atvejai negali prieštarauti valstybės narės, kuri siekia naudoti šiuos duomenis pagal Pamatinio sprendimo 2008/977/TVR 3 straipsnio 2 dalį, įstatymams, kitiems teisės aktams bei procedūroms ir turėtų būti atsižvelgiama į Rekomendacijos Nr. R (87) 15 5.2.i principą.
   2.   Nepažeidžiant šio straipsnio 1 ir 4 dalių, 7 straipsnio 3 dalies ir 11 bei 12 straipsnių, iš Muitinės informacinės sistemos gautais duomenimis gali naudotis tik kiekvienos valstybės narės nacionalinės valdžios institucijos, paskirtos atitinkamos valstybės narės ir kurios pagal tos valstybės narės įstatymus, kitus teisės aktus ir procedūras yra kompetentingos veikti, kad pasiektų 1 straipsnio 2 dalyje nurodytą tikslą.
   3.   Kiekviena valstybė narė siunčia kitoms valstybėms narėms ir 27 straipsnyje nurodytam komitetui savo pagal šio straipsnio 2 dalį paskirtų kompetentingų valdžios institucijų sąrašą.
   4.   Duomenys, gauti iš Muitinės informacinės sistemos, gavus išankstinį valstybės narės, kuri juos įvedė į Sistemą, leidimą ir laikantis jos nustatytų sąlygų, gali būti perduoti naudotis kitoms nacionalinėms valdžios institucijoms nei paskirtos pagal šio straipsnio 2 dalį, trečiosioms valstybėms, tarptautinėms arba regioninėms organizacijoms, kurios pageidauja juos naudoti. Kiekviena valstybė narė imasi specialių priemonių, kad užtikrintų šių duomenų apsaugą juos perduodant ne jos teritorijoje esančioms tarnyboms. Išsami informacija apie šias priemones privalo būti perduota 25 straipsnyje nurodytai Jungtinės priežiūros institucijai.
   9 straipsnis
   1.   Duomenų įvedimą į Muitinės informacinę sistemą reglamentuoja informaciją teikiančios valstybės narės įstatymai, kiti teisės aktai ir procedūros, jeigu šiame sprendime nenustatytos griežtesnės nuostatos.
   2.   Iš Muitinės informacinės sistemos gautų duomenų naudojimą, įskaitant informaciją teikiančios valstybės narės pagal 5 straipsnio 1 dalį pasiūlytų veiksmų vykdymą, reglamentuoja valstybės narės, kuri šiuos duomenis naudoja, įstatymai, kiti teisės aktai ir procedūros, jeigu šiame sprendime nenustatytos griežtesnės nuostatos.
   10 straipsnis
   1.   Kiekviena valstybė narė paskiria kompetentingą muitinės administraciją, kuri nacionaliniu lygiu atsako už Muitinės informacinę sistemą.
   2.   1 dalyje nurodyta administracija atsako už tinkamą Muitinės informacinės sistemos veikimą valstybėje narėje ir imasi priemonių, būtinų šio sprendimo laikymuisi užtikrinti.
   3.   Valstybės narės informuoja viena kitą apie 1 dalyje nurodytą administraciją.
   11 straipsnis
   1.   Europolas, pagal savo įgaliojimus ir siekdamas vykdyti savo užduotis turi prieigos teisę prie duomenų, įvestų į Muitinės informacinę sistemą pagal 1, 3–6 ir 15–19 straipsnius ir šių duomenų paieškai atlikti.
   2.   Jeigu Europolui atliekant paiešką paaiškėja, kad Europolo tvarkoma informacija ir įrašas Muitinės informacinėje sistemoje sutampa, pasinaudodamas 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendime 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (5) nustatytais kanalais Europolas informuoja įrašą įvedusią valstybę narę.
   3.   Atlikus paiešką Muitinės informacinėje sistemoje gauta informacija naudojama gavus valstybės narės, įvedusios duomenis į Sistemą, sutikimą. Jei ta valstybė narė leidžia naudoti tokią informaciją, jos tvarkymą reglamentuoja Sprendimas 2009/371/TVR. Europolas gali perduoti šią informaciją trečiosioms šalimis ir trečiosioms institucijoms tik gavęs valstybės narės, įvedusios duomenis į Sistemą, sutikimą.
   4.   Laikydamasis Sprendimo 2009/371/TVR Europolas gali prašyti atitinkamų valstybių narių suteikti papildomos informacijos.
   5.   Nepažeidžiant 3 ir 4 dalių, Europolas neturi teisės prijunti Muitinės informacinės sistemos dalių, prie kurių jis turi prieigą, prie Europolo naudojamos ar jame esančios duomenų rinkimo ir tvarkymo kompiuterinės sistemos ir į tokią sistemą perkelti tose dalyse esančių duomenų, taip pat parsisiųsti ar kitaip kopijuoti jokios Muitinės informacinės sistemos dalies.
   Prieigą prie į Muitinės informacinę sistemą įvestų duomenų Europolas gali suteikti tik tinkamai įgaliotiems Europolo darbuotojams.
   Europolas leidžia pagal Sprendimo 2009/371/TVR 34 straipsnį įsteigtai Jungtinės priežiūros institucijai peržiūrėti Europolo veiklą naudojantis prieigos prie į Muitinės informacinę sistemą įvestų duomenų ir jų paieškos teise.
   6.   Nė viena šio straipsnio nuostata nėra aiškinama kaip turinti įtakos Sprendimo 2009/371/TVR nuostatoms dėl duomenų apsaugos ir atsakomybės už Europolo darbuotojų vykdomą neteisėtą ar neteisingą tokių duomenų tvarkymą, ar pagal tą sprendimą įsteigtos Jungtinės priežiūros institucijos įgaliojimams.
   12 straipsnis
   1.   Eurojusto nacionaliniai nariai, jų pavaduotojai, padėjėjai ir specialius įgaliojimus turintys darbuotojai, pagal savo įgaliojimus ir siekdami vykdyti Eurojusto užduotis, turi teisę į prieigą prie duomenų, įvestų į Muitinės informacinę sistemą pagal 1, 3–6 ir 15–19 straipsnius ir teisę atlikti šių duomenų paiešką.
   2.   Jeigu Eurojusto nacionaliniam nariui, jo pavaduotojui, padėjėjui ar specialius įgaliojimus turinčiam darbuotojui atliekant paiešką sistemoje paaiškėja, kad Eurojusto tvarkoma informacija ir įrašas Muitinės informacinėje sistemoje sutampa, jie apie tai informuoja įrašą įvedusią valstybę narę. Atlikus paiešką gauta informacija trečiosioms valstybėms ar trečiosioms institucijoms gali būti perduodama tik gavus įrašą įvedusios valstybės narės sutikimą.
   3.   Nė viena šio straipsnio nuostata negali būti aiškinama kaip turinti įtakos 2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimo 2009/426/TVR dėl Eurojusto stiprinimo ir iš dalies keičiančio Sprendimą 2002/187/TVR, įkuriantį Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais (6), nuostatoms dėl duomenų apsaugos ir atsakomybės už Eurojusto nacionalinių narių, jų pavaduotojų, padėjėjų ir specialius įgaliojimus turinčių darbuotojų vykdomą neteisėtą ar neteisingą tokių duomenų tvarkymą, ar pagal tą spendimą įkurtos Jungtinės priežiūros institucijos įgaliojimams.
   4.   Jokia Muitinės informacinės sistemos dalis, prie kurios turi prieigą Eurojusto nacionaliniai nariai, jų pavaduotojai ir jų padėjėjai bei specialius įgaliojimus turintys darbuotojai, negali būti prijungiama prie Eurojusto naudojamos ar jame esančios duomenų rinkimo ir tvarkymo kompiuterinės sistemos, o tose dalyse esantys duomenys į ją neperkeliami, taip pat jokia Muitinės informacinės sistemos dalis negali būti atsisiunčiama.
   5.   Prieiga prie duomenų, įvestų į Muitinės informacinę sistemą, suteikiama tik Eurojusto nacionaliniams nariams, jų pavaduotojams, padėjėjams ir specialius įgaliojimus turintiems darbuotojams, ir nesuteikiama kitiems Eurojusto darbuotojams.
   IV   SKYRIUS

      DUOMENŲ KEITIMAS

   13 straipsnis
   1.   Tik informaciją teikianti valstybė narė turi teisę keisti, papildyti, ištaisyti ar ištrinti duomenis, kuriuos ji įvedė į Muitinės informacinę sistemą.
   2.   Jeigu informaciją teikianti valstybė narė pastebi arba jeigu jai pranešama, kad jos įvesti duomenys yra faktiškai neteisingi arba buvo įvesti ar saugomi pažeidžiant šio sprendimo nuostatas, ji pagal poreikius pakeičia, papildo, ištaiso ar ištrina duomenis ir atitinkamai informuoja apie tai kitas valstybes nares, Europolą ir Eurojustą.
   3.   Jeigu valstybė narė, Europolas ar Eurojustas turi įrodymų, iš kurių galima spręsti, kad kurie nors duomenys yra faktiškai neteisingi arba buvo įvesti į informacinę sistemą ar joje saugomi pažeidžiant šio sprendimo nuostatas, jie kaip įmanoma greičiau apie tai informuoja informaciją teikiančią valstybę narę. Pastarieji patikrina atitinkamus duomenis ir, jei būtina, nedelsdami juos ištaiso arba ištrina. Informaciją teikianti valstybė narė informuoja kitas valstybes nares, Europolą ir Eurojustą apie kiekvieną duomenų taisymą ar ištrynimą.
   4.   Jeigu valstybė narė, įvesdama duomenis į Muitinės informacinę sistemą, pastebi, kad jos pranešimas prieštarauja ankstesniam pranešimui savo turiniu ar siūloma priemone, ji nedelsdama apie tai informuoja valstybę narę, kuri parengė ankstesnį pranešimą. Abi valstybės narės stengiasi išspręsti šį klausimą. Nesutarimų atvejais galioja pirmasis informacijos įvedimas, tačiau naujo pranešimo dalys, kurios jam neprieštarauja, įvedamos į sistemą.
   5.   Laikantis šio sprendimo, tais atvejais, kai valstybės narės teismas ar kita tos valstybės narės kompetentinga valdžios institucija priima galutinį sprendimą dėl Muitinės informacinėje sistemoje esančių duomenų pakeitimo, papildymo, ištaisymo ar ištrynimo, valstybės abipusiai imasi vykdyti tokį sprendimą. Tuo atveju, kai skirtingų valstybių narių teismų ar kitų kompetentingų valdžios institucijų sprendimai, įskaitant 23 straipsnio 1 dalyje nurodytus sprendimus, susijusius su ištaisymu ar ištrynimu, prieštarauja vieni kitiems, valstybė narė, kuri įvedė atitinkamus duomenis, ištrina juos iš sistemos.
   V   SKYRIUS

      DUOMENŲ SAUGOJIMAS

   14 straipsnis
   1.   Į Muitinės informacinę sistemą įvesti duomenys saugomi tiek, kiek būtina tikslui, kuriam jie buvo įvesti, pasiekti. Informaciją teikianti valstybė narė bent kartą per metus peržiūri, ar būtina juos saugoti.
   2.   Duomenis teikianti valstybė peržiūros laikotarpiu gali nuspręsti saugoti duomenis iki kitos peržiūros, jei juos būtina saugoti tikslams, kuriems jie buvo įvesti. Nepažeidžiant 22 ir 23 straipsnių, jei nėra sprendimo saugoti duomenis, jie automatiškai perkeliami į tą Muitinės informacinės sistemos dalį, prie kurios prieiga yra ribojama pagal šio straipsnio 4 dalį.
   3.   Muitinės informacinė sistema, įspėdama prieš vieną mėnesį, automatiškai praneša informaciją teikiančiai valstybei narei apie numatytą duomenų perkėlimą iš Muitinės informacinės sistemos pagal 2 dalį.
   4.   Pagal šio straipsnio 2 dalį perkelti duomenys toliau saugomi Muitinės informacinėje sistemoje vienerius metus bet, nepažeidžiant 22 ir 23 straipsnių, jais gali naudotis tik 27 straipsnyje nurodyto komiteto atstovas arba 24 straipsnyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nurodytos priežiūros institucijos. Tuo laikotarpiu jie gali naudotis duomenimis tik siekdami patikrinti jų tikslumą ir teisėtumą, o po to duomenys privalo būti ištrinti.
   VI   SKYRIUS

      MUITINĖS BYLŲ IDENTIFIKAVIMO DUOMENŲ BAZĖS SUKŪRIMAS

   15 straipsnis
   1.   Pagal šį skyrių Muitinės informacinės sistemos specialioje duomenų bazėje (toliau – Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazė) laikomi ne tik 3 straipsnyje nurodyti duomenys. Nepažeidžiant šio skyriaus ir VII bei VIII skyrių nuostatų, visos šio sprendimo nuostatos taip pat taikomos Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazei. Tačiau 21 straipsnio 2 dalyje numatyta išimtis netaikoma.
   2.   Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazės tikslas – sudaryti sąlygas už muitinės tyrimų vykdymą atsakingoms nacionalinėms valdžios institucijoms, paskirtoms vadovaujantis 7 straipsniu, užvedant bylą ar pradedant tyrimą, susijusį su vienu ar keliais asmenimis ar įmonėmis, taip pat Europolui ir Eurojustui, nustatyti kitų valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas, kurios atlieka ar atliko tyrimus tų asmenų ar įmonių atžvilgiu, kad naudojant informaciją apie tyrimų bylas būtų galima pasiekti 1 straipsnio 2 dalyje nurodytą tikslą.
   3.   Siekdama su Muitinės bylų identifikavimo duomenų baze susijusių tikslų, kiekviena valstybė narė, Europolas ir Eurojustas siunčia kitoms valstybėms narėms ir 27 straipsnyje nurodytam komitetui jos nacionalinių įstatymų sunkių pažeidimų sąrašą.
   Į sąrašą įtraukiami tik tie pažeidimai, už kurių įvykdymą baudžiama:

               a)

               laisvės atėmimu ar nutartimi dėl arešto ne trumpesniam kaip 12 mėnesių laikotarpiui, arba

               b)

               ne mažesne kaip 15 000 EUR bauda.

         4.   Jeigu valstybei narei, imančiai duomenis iš Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazės, reikalinga papildoma informacija apie saugomą tyrimo, susijusio su asmeniu ar įmone, bylą, informaciją pateikusiosios valstybės narės ji prašo pagalbos remdamasi galiojančiais dokumentais dėl tarpusavio pagalbos.
   VII   SKYRIUS

      MUITINĖS BYLŲ IDENTIFIKAVIMO DUOMENŲ BAZĖS VEIKIMAS IR NAUDOJIMAS

   16 straipsnis
   1.   Duomenys iš tyrimų bylų į Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazę įvedami tik 15 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais. Duomenys apima tik šias kategorijas:

               a)

               asmuo ar įmonė, kurie yra arba buvo tyrimo bylos, kurią pradėjo valstybės narės kompetentinga institucija, objektu, ir kurie:

                           i)

                           pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra įtariami darantys arba yra padarę arba dalyvauja ar yra dalyvavę darant sunkius nacionalinių įstatymų pažeidimus; arba

                           ii)

                           buvo protokolo, kuriame nustatomas pažeidimo padarymo faktas, objektu; arba

                           iii)

                           buvo administracinės ar teisminės sankcijos už tokį pažeidimą objektu;

               b)

               tyrimo bylos sritis;

               c)

               valstybės narės valdžios institucijos, tiriančios bylą, pavadinimas, jos įregistravimo valstybė ir kontaktinė informacija ir bylos numeris.

         Duomenys, nurodyti a–c punktuose, į duomenų įrašą įvedami atskirai kiekvienam asmeniui ar įmonei. Sąsajos tarp duomenų įrašų neleidžiamos.
   2.   1 dalies a punkte nurodytus asmens duomenis sudaro tik:

               a)

               asmenų atveju: pavardė, mergautinė pavardė, vardai, ankstesnės pavardės ir slapyvardžiai, gimimo data ir vieta, pilietybė ir lytis;

               b)

               įmonių atveju: įmonės pavadinimas, pavadinimas, kurį ji naudoja vykdydama savo veiklą, adresas, PVM mokėtojo kodas ir akcizų mokėtojo numeris.

         3.   Pagal 19 straipsnį duomenys įvedami ribotam laikotarpiui.
   17 straipsnis
   Valstybė narė jokiu konkrečiu atveju neįpareigojama įvesti įrašus pagal 16 straipsnį, jei ir tol, kol tai pažeistų viešąją tvarką ar kitus esminius interesus, ypač jei tai keltų tiesioginę ir rimtą grėsmę jos visuomenės saugumui ar kitos valstybės narės arba trečiosios valstybės visuomenės saugumui, arba keltų grėsmę kitiems lygiavertės svarbos esminiams interesams arba jei šie įrašai galėtų rimtai pažeisti asmenų teises ar trukdytų vykdomam tyrimui.
   18 straipsnis
   1.   Teisę įvesti duomenis į Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazę ir atlikti paiešką joje turi tik 15 straipsnio 2 dalyje nurodytos valdžios institucijos.
   2.   Paieška Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazėje apima šiuos asmens duomenis:

               a)

               asmenų atveju: vardą ir (arba) pavardę, ir (arba) mergautinę pavardę, ir (arba) ankstesnes pavardes, ir (arba) slapyvardžius, ir (arba) gimimo datą;

               b)

               įmonių atveju: įmonės pavadinimą ir (arba) pavadinimą, kurį ji naudoja vykdydama savo veiklą, ir (arba) adresą, ir (arba) PVM mokėtojo kodą, ir (arba) akcizų mokėtojo numerį.

         VIII   SKYRIUS

      DUOMENŲ SAUGOJIMO MUITINĖS BYLŲ IDENTIFIKAVIMO DUOMENŲ BAZĖJE LAIKOTARPIS

   19 straipsnis
   1.   Saugojimo trukmė nustatoma pagal valstybės narės, pateikiančios informaciją, nacionalinius įstatymus, kitus teisės aktus ir procedūras. Tačiau, skaičiuojant nuo duomenų įvedimo dienos, šis laikotarpis negali viršyti šių ribų:

               a)

               duomenys, susiję su vykstančių tyrimų bylomis, negali būti saugomi ilgiau nei trejus metus, jei nebuvo nustatyta, kad per šį laikotarpį buvo įvykdytas pažeidimas. Duomenys ištrinami anksčiau nei per trejus metus, jei praeina 12 mėnesių nuo to laiko, kai buvo atlikti paskutiniai tyrimo veiksmai;

               b)

               duomenys, susiję su tyrimų bylomis, kuriais remiantis nustatytas pažeidimo faktas, tačiau apkaltinamasis nuosprendis dar nebuvo paskelbtas arba nepaskirta bauda, saugomi ne ilgiau nei šešerius metus;

               c)

               duomenys, susiję su tyrimų bylomis, kuriomis remiantis buvo priimtas apkaltinamasis nuosprendis arba paskirta bauda, saugomi ne ilgiau nei 10 metų.

         2.   Visais tyrimo etapais, kaip nurodyta 1 dalies a–c punktuose, kai tik asmens ar įmonės, patenkančių į 16 straipsnio taikymo sritį, atžvilgiu pagal informaciją pateikusiosios valstybės narės įstatymus ir kitus teisės aktus nutraukiamas tyrimas, visi duomenys, susiję su tuo asmeniu ar įmone nedelsiant ištrinami.
   3.   Duomenys iš Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazės ištrinami automatiškai nuo tos dienos kai viršijama 1 dalyje nurodyta duomenų saugojimo trukmė.
   IX   SKYRIUS

      ASMENS DUOMENŲ APSAUGA

   20 straipsnis
   Pamatinis sprendimas 2008/977/TVR taikomas duomenų, kuriais keičiamasi pagal šį sprendimą, apsaugai, išskyrus atvejus, kai šiame sprendime numatyta kitaip.
   21 straipsnis
   1.   Duomenys gali būti dubliuojami tik techniniais tikslais ir tuo atveju, jei šis dubliavimas būtinas, kad 7 straipsnyje nurodytos valdžios institucijos atliktų tiesioginę paiešką.
   2.   Atsižvelgiant į 8 straipsnio 1 dalį, kitų valstybių narių įvesti asmens duomenys negali būti nukopijuoti iš Muitinės informacinės sistemos į kitas nacionalines duomenų rinkmenas, išskyrus rizikos valdymo sistemose laikomas kopijas, naudojamas atliekant muitinį tikrinimą nacionaliniu lygiu, ar kopijas laikomas operatyvinės analizės sistemoje, naudojamas veiksmams koordinuoti. Tokios kopijos daromos, kiek tai yra būtina specialių bylų ar tyrimų atvejais.
   3.   Abiem 2 dalyje nurodytais išimtiniais atvejais, tik kiekvienos valstybės narės nacionalinių valdžios institucijų įgalioti analitikai turi teisę tvarkyti iš Muitinės informacinės sistemos gautus asmens duomenis rizikos valdymo sistemoje, naudojamoje nacionalinių valdžios institucijų atliekamam muitiniam tikrinimui arba operatyvinės analizės sistemoje, naudojamoje veiksmams koordinuoti.
   4.   Kiekviena valstybė narė kitoms valstybėms narėms ir 27 straipsnyje nurodytam komitetui siunčia rizikos valdymo tarnybų, kurių analitikai yra įgalioti kopijuoti ir tvarkyti į Muitinės informacinę sistemą įvestus asmens duomenis, sąrašą.
   5.   Iš Muitinės informacinės sistemos nukopijuoti asmens duomenys saugomi ne ilgiau negu būtina, kad būtų pasiektas tikslas, dėl kurio jie buvo nukopijuoti. Duomenų kopiją padariusi valstybė narė bent kartą per metus iš naujo apsvarsto būtinybę saugoti duomenų kopiją. Saugojimo laikotarpis negali būti ilgesnis nei dešimt metų. Asmens duomenys, kurie nėra būtini tolesnei operatyvinei analizei, nedelsiant ištrinami arba iš jų pašalinami asmenį identifikuojantys požymiai.
   22 straipsnis
   Asmens teisėmis, susijusiomis su asmens duomenimis Muitinės informacinėje sistemoje, ypač prieigos prie duomenų teise, teise juos taisyti, trinti ar užblokuoti, asmenys naudojasi pagal Pamatinį sprendimą 2008/977/TVR įgyvendinančios valstybės narės, kurioje šios teisės taikomos, įstatymus, kitus teisės aktus ir procedūras. Atsisakoma suteikti prieigą, jei tai būtina ir proporcinga siekiant nepakenkti nacionalinių lygiu vykdomiems tyrimams arba slapto sekimo, stebėjimo ir informavimo laikotarpiu. Vertinant galimybę taikyti tokią išimtį, atsižvelgiama į atitinkamo asmens teisėtus interesus.
   23 straipsnis
   1.   Bet kuris asmuo kiekvienos valstybės narės teritorijoje gali, remdamasis atitinkamos valstybės narės įstatymais, kitais teisės aktais ir procedūromis, pareikšti ieškinį arba prireikus pateikti teismui ar kitai pagal tos valstybės narės įstatymus, kitus teisės aktus ir procedūras kompetentingai valdžios institucijai skundą dėl su juo susijusių asmens duomenų Muitinės informacinėje sistemoje, kad būtų:

               a)

               ištaisyti ar ištrinti faktiškai neteisingi asmens duomenys;

               b)

               ištaisyti ar ištinti asmens duomenys, kurie buvo įvesti į Muitinės informacinę sistemą ar joje saugomi nesilaikant šio sprendimo;

               c)

               gauta prieiga prie asmens duomenų;

               d)

               užblokuoti asmens duomenys;

               e)

               gauta kompensacija, numatyta 30 straipsnio 2 dalyje.

         2.   Nepažeisdamos 30 straipsnio nuostatų, atitinkamos valstybės narės tarpusavyje įsipareigoja vykdyti galutinius teismo ar kitos kompetentingos valdžios institucijos priimtus sprendimus pagal šio straipsnio 1 dalies a–c punktus.
   24 straipsnis
   Kiekviena valstybė narė paskiria už asmens duomenų apsaugą atsakingą nacionalinę priežiūros instituciją ar institucijas, kurios atliktų nepriklausomą į Muitinės informacinę sistemą įtrauktų duomenų priežiūrą pagal Pamatinį sprendimą 2008/977/TVR.
   25 straipsnis
   1.   Įkuriama Jungtinės priežiūros institucija, kurią sudaro du atstovai iš kiekvienos valstybės narės nepriklausomos nacionalinės priežiūros institucijos ar institucijų.
   2.   Jungtinės priežiūros institucija vykdo stebėseną ir užtikrina šio sprendimo ir Pamatinio sprendimo 2008/977/TVR nuostatų, susijusių su fizinių asmenų apsauga tvarkant jų asmens duomenis Muitinės informacinėje sistemoje, taikymą.
   3.   Šiuo tikslu Jungtinės priežiūros institucija yra kompetentinga prižiūrėti Muitinės informacinės sistemos veikimą, tirti visus taikymo ar aiškinimo sunkumus, kurie gali atsirasti sistemai veikiant, nagrinėti problemas, kurios gali atsirasti valstybių narių nacionalinėms priežiūros institucijoms atliekant nepriklausomą priežiūrą arba asmenims naudojantis prieigos prie šios sistemos teisėmis, ir rengti siūlymus, kuriais būtų siekiama rasti bendrus problemų sprendimus.
   4.   Vykdydama savo pareigas, Jungtinės priežiūros institucija turi turėti prieigą prie Muitinės informacinės sistemos.
   5.   Jungtinės priežiūros institucijos parengtos ataskaitos siunčiamos valdžios institucijoms, kurioms nacionalinės priežiūros institucijos teikia savo ataskaitas, taip pat Europos Parlamentui ir Tarybai.
   26 straipsnis
   1.   Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas vykdo Komisijos veiklos, susijusios su MIS, priežiūrą. Atitinkamai taikomos 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (7) 46 ir 47 straipsniuose nurodytos pareigos ir įgaliojimai.
   2.   Jungtinė priežiūros institucija ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas pagal savo atitinkamą kompetenciją aktyviai bendradarbiauja laikydamiesi savo pareigų ir užtikrina suderintą MIS priežiūrą, įskaitant reikiamų rekomendacijų teikimą.
   3.   Tuo tikslu Jungtinė priežiūros institucija ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas rengia posėdžius ne rečiau kaip kartą per metus. Šių posėdžių išlaidas padengia ir susijusias paslaugas teikia Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.
   X   SKYRIUS

      INSTITUCINĖ STRUKTŪRA

   27 straipsnis
   1.   Įkuriamas komitetas, kurį sudaro valstybių narių muitinės administracijų atstovai. Komitetas savo sprendimus dėl 2 dalies a punkto nuostatų priima vieningai, o dėl 2 dalies b punkto nuostatų – dviejų trečdalių balsų dauguma. Savo darbo tvarkos taisykles komitetas priima vienbalsiai.
   2.   Komitetas atsakingas už:

               a)

               šio sprendimo nuostatų įgyvendinimą ir teisingą taikymą nepažeidžiant 24, 25 1 dalyje ir 26 straipsnio 1 dalyje nurodytų valdžios institucijų įgaliojimų;

               b)

               tinkamą Muitinės informacinės sistemos veikimą pagal techninius ir veiklos reikalavimus. Komitetas imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, kad 14 ir 28 straipsniuose numatytos priemonės būtų tinkamai įgyvendinamos atsižvelgiant į Muitinės informacinę sistemą.

         Taikant šią dalį, Komitetas gali turėti tiesioginę prieigą prie Muitinės informacinės sistemos duomenų ir jais naudotis.
   3.   Remdamasis Europos Sąjungos sutarties VI antraštine dalimi, komitetas kasmet atsiskaito Tarybai už Muitinės informacinės sistemos veiksmingumą ir efektyvumą, prireikus pateikdamas rekomendacijas. Ta ataskaita informavimo tikslais siunčiama Europos Parlamentui.
   4.   Komisija dalyvauja komiteto darbe.
   XI   SKYRIUS

      MUITINĖS INFORMACINĖS SISTEMOS SAUGUMAS

   28 straipsnis
   1.   Visas būtinas administracines saugumo užtikrinimo priemones:

               a)

               Muitinės informacinės sistemos terminalams atitinkamose valstybėse narėse taiko valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos bei Europolas ir Eurojustas;

               b)

               toje pačioje vietoje įrengtiems Muitinės informacinei sistemai ir terminalams, kurie naudojami techniniais tikslais ir šio straipsnio 3 dalyje numatytiems patikrinimams atlikti, taiko 27 straipsnyje nurodytas komitetas.

         2.   Kompetentingos valdžios institucijos, Europolas ir Eurojustas bei 27 straipsnyje nurodytas komitetas pirmiausia imasi priemonių, kad:

               a)

               užkirstų kelią neįgaliotiems asmenims turėti prieigą prie duomenų tvarkymo įrangos;

               b)

               užkirstų kelią neįgaliotiems asmenims skaityti, kopijuoti, keisti ar šalinti duomenis ir duomenų laikmenas;

               c)

               užkirstų kelią neteisėtam duomenų įvedimui ir bet kuriam neteisėtam jų naudojimui, keitimui ar trynimui;

               d)

               užkirstų kelią neįgaliotiems asmenims turėti prieigą prie Muitinės informacinės sistemos naudojant duomenų perdavimo įrangą;

               e)

               užtikrintų, kad įgalioti asmenys turėtų prieigą tik prie tų Muitinės informacinės sistemos duomenų, kurie yra susiję su jų kompetencija;

               f)

               užtikrintų galimybę patikrinti ir nustatyti, kurioms valdžios institucijoms galima siųsti duomenis duomenų perdavimo įranga;

               g)

               užtikrintų galimybę vėliau patikrinti ir nustatyti, kokie duomenys ir kada buvo įvesti į Muitinės informacinę sistemą, kas juos įvedė, bei stebėti duomenų paiešką;

               h)

               užkirstų kelią neteisėtam duomenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar trynimui duomenų perdavimo ar duomenų laikmenų vežimo metu.

         3.   27 straipsnyje nurodytas komitetas prižiūri paieškos Muitinės informacinėje sistemoje atvejus, kad galėtų patikrinti, ar paieška buvo atlikta leistinai ir ar ją atliko tam teisę turintys asmenys. Tikrinama mažiausiai 1 % visų atliktų paieškų. Šių paieškų ir patikrinimų suvestinė įvedama į sistemą ir naudojama tik minėtiems patikrinimams, kuriuos atlieka tas komitetas bei 24 ir 25 straipsniuose nurodytos priežiūros institucijos. Po šešių mėnesių ji ištrinama.
   29 straipsnis
   10 straipsnio 1 dalyje nurodyta kompetentinga muitinės administracija atsako už 28 straipsnyje nustatytų apsaugos priemonių taikymą atitinkamos valstybės narės teritorijoje įrengtiems terminalams, 14 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 19 straipsnyje nustatytas peržiūros funkcijas bei tinkamą šio sprendimo įgyvendinimą, atsižvelgiant į tai, kiek tai būtina pagal tos valstybės narės įstatymus, kitus teisės aktus ir procedūras.
   XII   SKYRIUS

      PAREIGOS IR ATSAKOMYBĖ

   30 straipsnis
   1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad duomenys, kuriuos ji įvedė į Muitinės informacinę sistemą pagal Pamatinio sprendimo 2008/977/TVR 3 straipsnį, 4 straipsnio 1 dalį ir 8 straipsnį, būtų tikslūs, naujausi, išsamūs, patikimi ir kad jie būtų įvesti teisėtai.
   2.   Kiekviena valstybė narė pagal nacionalinę teisę atsako už žalą, padarytą asmenims naudojant Muitinės informacinę sistemą. Ši nuostata taip pat taikoma žalai, kurią padaro valstybė narė įvesdama neteisingus duomenis arba neteisėtai įvesdama ar saugodama duomenis.
   3.   Jei gaunančioji valstybė narė sumoka kompensaciją už žalą, padarytą naudojant neteisingus duomenis, kuriuos į Muitinės informacinę sistemą įvedė kita valstybė narė, pastaroji valstybė narė kompensuoja gaunančiosios valstybės narės už žalą sumokėtą sumą atsižvelgdama į galimas gaunančiosios valstybės narės padarytas klaidas.
   4.   Europolas ir Eurojustas yra atsakingi pagal jų steigimo teisės aktus.
   31 straipsnis
   1.   Centrinės kompiuterinės infrastruktūros (aparatinės įrangos), programinės įrangos bei specializuotų tinklų jungčių įsigijimo, projektavimo, kūrimo bei techninės priežiūros, taip pat gamybos, palaikymo ir mokymo paslaugų išlaidas, kurios yra neatskiriamos nuo Muitinės informacinės sistemos veikimo, kuriuo užtikrinamas Bendrijos muitinės ir žemės ūkio taisyklių taikymas, taip pat išlaidas, kurias valstybės narės patiria naudodamosi Muitinės informacine sistema savo teritorijoje, įskaitanti išlaidas ryšiams palaikyti, padengiamos iš Europos Bendrijų bendrojo biudžeto.
   2.   Nacionalinių darbo vietų (terminalų) techninės priežiūros išlaidas, patiriamas įgyvendinant šį sprendimą, dengia valstybės narės.
   XIII   SKYRIUS

      ĮGYVENDINIMAS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

   32 straipsnis
   Valstybių narių valdžios institucijos tiesiogiai keičiasi pagal šį sprendimą teikiama informacija.
   33 straipsnis
   Valstybės narės iki 2011 m. gegužės 27 d. užtikrina, kad jų nacionalinė teisė atitiktų šį sprendimą.
   34 straipsnis
   1.   Nuo 2011 m. gegužės 27 d. šis sprendimas pakeičia MIS konvenciją, taip pat 1999 m. kovo 12 d. Protokolą dėl pajamų plovimo sąvokos taikymo srities Konvencijoje dėl informacijos technologijų naudojimo muitinės tikslais ir transporto priemonių registracijos numerių įtraukimo į konvenciją, parengtą vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu (8) ir 2003 m. gegužės 8 d. Protokolą dėl Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazės sukūrimo, keičiantį Konvenciją dėl informacijos technologijų naudojimo muitinės tikslais, sudarytą vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 34 straipsniu (9).
   2.   Todėl MIS konvencija ir 1 dalyje nurodyti protokolai panaikinami nuo šio sprendimo taikymo dienos.
   35 straipsnis
   Jei šiame sprendime nenustatyta kitaip, nuo 2011 m. gegužės 27 d. panaikinamos visos MIS konvencijos ir protokolų nurodytų 34 straipsnio 1 dalyje nurodytos įgyvendinimo priemonės.
   36 straipsnis
   1.   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   2.   Jis taikomas nuo 2011 m. gegužės 27 d.

      Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 30 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         B. ASK

      (1)  2009 m. lapkričio 24 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  OL L 350, 2008 12 30, p. 60.

      (3)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 766/2008, iš dalies keičiančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą, nuostatas, susijusias su Muitinės informacine sistema ir Muitinės bylų identifikavimo duomenų baze (OL L 218, 2008 8 13, p. 48).

      (4)  OL C 316, 1995 11 27, p. 33.

      (5)  OL L 121, 2009 5 15, p. 37.

      (6)  OL L 138, 2009 6 4, p. 14.

      (7)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

      (8)  OL C 91, 1999 3 31, p. 2.

      (9)  OL C 139, 2003 6 13, p. 2.


title: 1991 m. vasario 25 d. Tarybos Sprendimas dėl Europos ekonomikos ir socialinės statistinės informacijos patariamojo komiteto įsteigimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31991D0116

Oficialusis leidinys L 059 , 06/03/1991 p. 0021 - 0022 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 10 tomas 1 p. 0066  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 10 tomas 1 p. 0066

		Tarybos Sprendimas1991 m. vasario 25 d.dėl Europos ekonomikos ir socialinės statistinės informacijos patariamojo komiteto įsteigimo(91/116/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Komisijos pateiktą sprendimo projektą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],kadangi Bendrijos politikos įgyvendinimas, stebėjimas ir vertinimas didele dalimi priklauso nuo patikimos statistikos ekonomikos ir socialinėje srityse;kadangi 1989 m. balandžio mėnesį Komisija Tarybai pateikė komunikatą dėl Bendrijos statistikos politikos priėmimo;kadangi, remdamasi tuo komunikatu ir Komisijos pasiūlymu bei gavusi Europos Parlamento nuomonę, 1989 m. birželio 19 d. Taryba priėmė rezoliuciją dėl prioritetinių veiksmų įgyvendinimo plano statistinės informacijos srityje 1989-1992 m. [4];kadangi savo Sprendimu 89/382/Euratomas [5] Taryba įsteigė Statistikos programų komitetą, kurį sudaro valstybių narių statistikos institutų atstovai ir kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas (būtent — Europos Bendrijų Statistikos tarnybos generalinis direktorius); kadangi šis komitetas yra atsakingas už Bendrijos ir nacionalinių statistikos programų darbo, išteklių, darbotvarkės ir metodų koordinavimą;kadangi, norint pasiekti Europos bendrijos tikslus, ypač sukurti Suvestiniame Europos akte numatytą bendrąją rinką, būtina reguliariai konsultuotis su vadovaujančiaisiais mokslo, ekonomikos ir socialinės srities atstovais, kad būtų galima nustatyti Bendrijos politikai reikalingos informacijos tikslus, prioritetus ir pobūdį;kadangi beveik visose valstybėse narėse yra su atitinkamos šalies problemomis susijusios statistinės informacijos naudotojų ir rengėjų konsultacinės įstaigos;kadangi dėl to yra būtina įsteigti Europos ekonomikos ir socialinės statistinės informacijos patariamąjį komitetą, kurį sudarytų šios informacijos rengėjų ir naudotojų atstovai, o jų užduotis būtų padėti Tarybai ir Komisijai koordinuoti Bendrijos statistinės informacijos politikos tikslus,NUSPRENDĖ:1 straipsnisĮsteigiamas Europos ekonomikos ir socialinės statistinės informacijos patariamasis komitetas (toliau — Komitetas). Jo užduotis — padėti Tarybai ir Komisijai koordinuoti Bendrijos statistinės informacijos politikos tikslus, atsižvelgiant į naudotojų poreikius ir informacijos rengėjų sąnaudas.2 straipsnisKomitetas svarsto ir teikia pasiūlymus dėl projektų, kurie turi būti įgyvendinti, ir dėl išteklių, reikalingų siekiant įgyvendinti Bendrijos statistinės informacijos politikos užsibrėžtus tikslus.Komitetas pateikia nuomonę dėl Bendrijos statistikos programos bei kaip ji yra parengta ir kontroliuojama. Jis pateikia savo nuomonę, ypač dėl:- statistikos programos atitikimo Europos integracijos poreikiams, išreikštiems Bendrijos institucijų, nacionalinės ir regioninės valdžios institucijų, įvairių ekonominės bei socialinės veiklos sričių atstovų ir mokslininkų,- įvairių struktūrų, kurios drauge sudaro Bendrijos statistikos infrastruktūrą, bendradarbiavimo organizaciniu ir planavimo lygiu,- sektorių statistinių programų sąnaudų, įskaitant tiesiogines Bendrijos, nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų sąnaudas bei sąnaudas tų, kurie privalo teikti pagrindinę informaciją,- išteklių, reikalingų sektorinėms statistikos programoms įgyvendinti ir jų atitikimo tikslams.3 straipsnisTaryba ir Komisija gali tartis su Komitetu bet kokiu su statistinės informacijos politika susijusiu klausimu. Komitetas pateikia nuomones arba ataskaitas Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai visais atvejais, kai jis mano, kad tai būtina vykdant savo užduotis. Jis dirba glaudžiai bendradarbiaudamas su Statistikos programų komitetu ir Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetu, įsteigtu Sprendimu 91/115/EEB [6], kuriam informacijos tikslais siunčia savo nuomonę ir ataskaitas, dažniausiai susijusias su prašymais parengti naują statistiką.Komitetas rengia Europos ekonomikos ir socialinės statistinės informacijos metinę ataskaitą, kurią siunčia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.4 straipsnisKomitetą sudaro:- keturi Komisijai atstovaujantys nariai, vienas iš kurių yra Komisijos narys, atsakingas už statistinės informacijos politiką,- Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komiteto pirmininkas,- dvylika valstybių narių nacionalinių statistikos institucijų pirmininkų arba generalinių direktorių,- dvidešimt keturi nariai (po du iš kiekvienos valstybės narės), kuriuos iš įvairių ekonomikos ir socialinės veiklos sričių ir žymiausių mokslo atstovų skiria Taryba, pasitarusi su Komisija. Siekdama, kad šie nariai būtų paskirti, kiekviena valstybė narė pateikia Tarybai keturių kandidatų sąrašą. Taryba atsižvelgia į poreikį, kad būtų tinkamai atstovaujama įvairioms ekonomikos ir socialinės veiklos bei mokslo sritims.5 straipsnisTaryba skiria narius ketverių metų kadencijai ir gali juos paskirti kitai kadencijai. Nariai šias pareigas atlieka asmeniškai ir nemokamai. Narių sąrašas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C serijoje.6 straipsnisKomitetui pirmininkauja Komisijos narys, atsakingas už statistinės informacijos politiką.Komitetas dviejų metų kadencijai iš savo narių išrenka pirmininko pavaduotoją, kurį vieną kartą galima išrinkti antrajai kadencijai.Sekretoriato paslaugas teikia Europos Bendrijų Statistikos tarnyba.7 straipsnisPirmininkas sušaukia komitetą, kai yra būtina, bet ne rečiau kaip kartą per metus, savo iniciatyva ar mažiausiai vieno trečdalio narių prašymu.8 straipsnisPirmininkas gali kviesti Komisijos generalinius direktorius, kurių veikla susijusi su svarstomais klausimais, dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis, taip pat bet kurį kitą asmenį, kurio nuomonė gali būti naudinga diskusijai.9 straipsnisKomitetas priima sprendimus, kurie laikomi teisėtais, jei posėdyje dalyvauja bent pusė komiteto narių. Komiteto narys gali pavesti kitam nariui balsuoti už jį, bet taip atstovauti galima ne daugiau kaip dviem nariams.10 straipsnisKomitetas pats parengia savo darbo tvarkos taisykles.Priimta Briuselyje, 1991 m. vasario 25 d.Tarybos varduPirmininkasJ.-C. Juncker[1] OL C 208, 1990 8 21, p. 9.[2] OL C 19, 1991 1 28.[3] OL C 31, 1991 2 6, p. 25.[4] OL C 161, 1989 6 28, p. 1.[5] OL L 181, 1989 6 28, p. 47.[6] OL L 59, 1991 3 6, p. 19.--------------------------------------------------


title: 2005/398/EB: 2005 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas, dėl Europos bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės bendradarbiavimo susitarimo sudarymo

text:
28.5.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 135/12

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2005 m. gegužės 10 d.
   dėl Europos bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės bendradarbiavimo susitarimo sudarymo
   (2005/398/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71, 137, 149, 150, 151, 152, 156, 159, 161 ir 175 straipsnius kartu su jos 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antruoju sakiniu ir 3 dalies pirmąja pastraipa,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               Bendrija yra apsisprendusi stiprinti esamus santykius su Andora, kuriuos reglamentuoja 1990 m. birželio 28 d. Liuksemburge pasirašytas susitarimas, įsteigęs muitų sąjungą.

               (2)

               Vadovaudamasi 1997 m. vasario 24 d. Tarybos suteiktu įgaliojimu, Komisija baigė derybas su Andora dėl susitarimo, apimančio platų bendradarbiavimo sričių spektrą.

               (3)

               Vadovaujantis 2004 m. spalio 25–26 d. Tarybos sprendimu ir atsižvelgiant į jo vėlesnį sudarymą, susitarimas Europos bendrijos vardu buvo pasirašytas 2004 m. lapkričio 15 d.

               (4)

               Susitarimu įsteigtam Bendradarbiavimo komitetui buvo pavesti tam tikri uždaviniai. Komisija turėtų būti įgaliota įgyvendinti šiuos uždavinius Bendrijos vardu.

               (5)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės bendradarbiavimo susitarimas.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas, veikdamas Bendrijos vardu, pateikia susitarimo 14 straipsnyje numatytą pranešimą (2).
   3 straipsnis
   1.   Susitarimo 9 straipsniu įsteigtame Bendradarbiavimo komitete Bendrijai atstovauja Komisija, kuriai padeda valstybių narių atstovai.
   2.   Bendrijos poziciją dėl sprendimų, kuriuos priima Bendradarbiavimo komitetas, nustato Komisija pasikonsultavusi su valstybių narių atstovais.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. gegužės 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. KRECKÉ

      (1)  2005 m. vasario 22. d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos generalinis sekretoriatas.
   Europos bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės bendradarbiavimo
   SUSITARIMAS
   EUROPOS BENDRIJA,
   viena šalis, ir
   ANDOROS KUNIGAIKŠTYSTĖ,
   kita šalis,
   APSISPRENDUSIOS stiprinti ir plėsti šiuo metu esančius glaudžius Europos bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės ryšius,
   KADANGI Europos bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės prekybiniai santykiai yra apibrėžti 1990 m. birželio 28 d. pasikeičiant laiškais pasirašytame susitarime, įsteigiančiame muitų sąjungą,
   KADANGI nuo tos dienos Europos integracija gerokai pasistūmė į priekį,
   ATSIŽVELGDAMOS į ypatingą Andoros Kunigaikštystės, kurios teritorija įsiterpia į Europos Sąjungos teritoriją, bet kuri nėra jos narė, padėtį,
   ATSIŽVELGDAMOS į Andoros Kunigaikštystės norą labiau prisidėti prie šiuo metu vykstančio Europos integracijos proceso ir atitinkamai išplėsti santykius su Europos Sąjunga,
   KADANGI reikėtų sudaryti Europos bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimą, užtikrinantį bendradarbiavimą kaip įmanoma platesniu spektru visais abi Šalis dominančiais jų kompetencijos klausimais,
   SUSITARĖ:
   PRINCIPAI
   1 straipsnis
   Europos bendrija ir Andoros Kunigaikštystė, toliau – Susitariančiosios Šalys, įsipareigoja pagal savo kompetenciją bendradarbiauti kaip įmanoma platesniu spektru abiem Susitariančiosioms Šalims naudingais, jas dominančiais klausimais, ypač prioritetinių sričių, numatytų 2 ir 8 straipsniuose, klausimais, kad abiem Susitariančiosioms Šalims tai būtų naudinga.
   BENDRADARBIAVIMO SRITYS
   2 straipsnis
   Aplinka
   Kad būtų užtikrintas tvarus vystymasis, Susitariančiosios Šalys bendradarbiauja aplinkos apsaugos ir jos gerinimo srityje. Bendradarbiaujama šiais klausimais: klimato kaitos, gamtos ir biologinės įvairovės apsaugos, aplinkos ir sveikatos, gamtos išteklių valdymo ir atliekų tvarkymo. Šiuo tikslu jos pasižada kartu derinti Pirėnų gamtos apsaugą ir ekonominį vystymąsi.
   Susitariančiosios Šalys, jausdamos bendrą atsakomybę, bendradarbiauja spręsdamos su aplinka susijusias problemas, aktualias Andoros Kunigaikštystei ir Europos bendrijos Pirėnų regionams. Jos atsižvelgia į tai, kad kai kurios problemos, pavyzdžiui, atliekų, yra susijusios su laisvu prekių ir asmenų judėjimu jų teritorijose. Susitariančiosios Šalys ypač daug dėmesio skiria bendradarbiavimui vežant ir naikinant atliekas.
   Andoros Kunigaikštystė pagal savo galimybes priima su Bendrijos teisės normomis suderintas aplinkos apsaugos teisės normas, atitinkančias Kunigaikštystės aplinkos apsaugos ir darnaus ekonominio vystymosi nuostatas. Šiuo tikslu paprašyta Europos bendrija bendradarbiauja su Andoros Kunigaikštyste.
   Susitariančiosios Šalys nagrinėja galimybę Andoros Kunigaikštystei prisidėti prie trečiosiose šalyse vykdomų Bendrijos programų, kurios gali būti įdomios Andorai aplinkos srityje, ir to prisidėjimo taisykles.
   Europos bendrija prisideda prie Europos aplinkos agentūros ir Andoros Kunigaikštystės bendradarbiavimo užmezgimo.
   3 straipsnis
   Ryšiai, informacijos teikimas, kultūra
   Susitariančiosios Šalys pagal joms suteiktas galimybes atsižvelgdamos į Bendrijos veiksmų programas bei Andoros įstatymus ir, vadovaudamosi Europos bendrijos steigimo sutarties 151 straipsniu, susitaria dėl bendrų veiksmų bendraujant, teikiant informaciją ir palaikant kultūrinius ryšius.
   Galimos tokios veiksmų kryptys:

               —

               keitimasis informacija abiem pusėms įdomiomis temomis kultūros ir informacijos srityse,

               —

               kultūros renginių rengimas,

               —

               kultūriniai mainai,

               —

               Andoros ir Pirėnų architektūros paveldo saugojimas ir paminklų bei vietovių restauravimas,

               —

               Andoros ir Pirėnų kultūros paveldo saugojimas ir informacijos apie jį skleidimas,

               —

               tarpvalstybinių tiriamųjų programų istorijos, meno ir kalbų srityse rengimas,

               —

               katalonų kalbos saugojimas, jos įvertinimas ir skleidimas,

               —

               Andoros Kunigaikštystės dalyvavimas vykdant Europos kultūros projektus.

         4 straipsnis
   Švietimas, profesinis rengimas ir jaunimas
   Susitariančiosios Šalys, vadovaudamosi Europos bendrijos steigimo sutarties 149 ir 150 straipsniais, įsipareigoja bendradarbiauti švietimo ir profesinio rengimo srityse, taip siekdamos prisidėti prie Europos švietimo erdvės kūrimo.
   Susitariančiosios Šalys nagrinėja galimybę Andoros Kunigaikštystei prisidėti prie Europos bendrijos vykdomų, su švietimu, profesiniu rengimu ir jaunimu susijusių programų, kuriomis Andora gali susidomėti, ir to prisidėjimo taisykles.
   5 straipsnis
   Socialiniai ir sveikatos klausimai
   Susitariančiosios Šalys įsipareigoja išnagrinėti galimybes labiau koordinuoti veiksmus socialinėje srityje keičiantis ekspertais, gerinti administracijų ir įmonių bendradarbiavimą bei mokymus.
   Tas pats taikoma ir bendradarbiavimui viešosios sveikatos srityje.
   Susitariančiosios Šalys vengia bet kokios diskriminacijos dėl pilietybės apraiškų darbuotojų, kurie yra kitos Šalies piliečiai ir kurie legaliai gyvena jų teritorijoje, darbo sąlygų, atlyginimo ar atleidimo iš darbo atžvilgiu.
   Darbo srityje Susitariančiosios Šalys bendradarbiauja, be kita ko, plėtodamos profesinio orientavimo paslaugas, tobulindamos darbo planavimą ir užimtumo skatinimą vietiniu ir regioniniu lygmeniu.
   6 straipsnis
   Transeuropiniai tinklai ir transportas
   Susitariančiosios Šalys įsipareigoja bendradarbiauti transeuropinio transporto srityje, energetikos ir telekomunikacijų tinklų srityje, taip pat transporto srityse apskritai. Taip siekiama skatinti projektų, kurie įdomūs abiem Šalims ir kurie yra susiję su Pirėnų aplinkos apsauga, rengimą. Bendradarbiaudamos Susitariančiosios Šalys vadovaujasi Europos bendrijos steigimo sutarties 154 ir 155 straipsniuose išdėstytais tikslais.
   7 straipsnis
   Regioninė politika
   Susitariančiosios Šalys, remdamosi atitinkamais savo atitinkamais teisės aktais ir vadovaudamosi Europos bendrijos tarpvalstybinio, transnacionalinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo politika, susitaria gerinti regioninį bendradarbiavimą.
   Šiuo tikslu numatomos tokios veiksmų kryptys:

               —

               konkretaus suderinto požiūrio vystant Europos bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės pasienyje regionus analizė, siekiant vykdyti Alpių erdvės politikai analogišką Pirėnų erdvės politiką. Tuo tikslu Europos bendrija siūlys Andoros Kunigaikštystei tokiomis pat sąlygomis kaip ir kitoms trečiosioms šalims prisidėti prie būsimų Interreg pobūdžio programų,

               —

               norint išsiaiškinti galimybes bendradarbiauti, rengti vizitus, keistis pareigūnais ar ekspertais,

               —

               bendradarbiauti kalnų politikos srityje, vadovaujantis Bendrijos politika, kuria siekiama užtikrinti žemės ūkio valdų patvarumą ir tęstinumą, ekonomikos plėtrą ir gamtos apsaugą.

         8 straipsnis
   Kitos bendradarbiavimo sritys
   Susitariančiosios Šalys abipusiu sutarimu gali išplėsti šį Susitarimą, pasirašydamos susitarimus dėl konkrečių sričių.
   BENDROSIOS NUOSTATOS
   9 straipsnis
   1.   Už šio Susitarimo veikimą yra atsakingas Bendradarbiavimo komitetas, kuris stebi, ar Susitarimas tinkamai vykdomas.
   2.   Kad šis Susitarimas būtų tinkamai vykdomas, Susitariančiosios Šalys keičiasi informacija ir vienos ar kitos Šalies prašymu konsultuojasi Bendradarbiavimo komitete.
   3.   Bendradarbiavimo komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.
   4.   Bendradarbiavimo komitetą sudaro Europos bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės atstovai.
   5.   Bendradarbiavimo komitetas savo nuomonę pareiškia bendru sutarimu.
   6.   Bendradarbiavimo komitetui pirmininkauja kiekviena Susitariančioji Šalis paeiliui darbo tvarkos taisyklėse nustatyta tvarka.
   7.   Bendradarbiavimo komitetas renkasi bendru sutarimu vienos ar kitos Susitariančiosios Šalies prašymu. Bendradarbiavimo komiteto darbo tvarkos taisyklėse yra pateiktos praktinės posėdžių rengimo taisyklės.
   10 straipsnis
   Susitariančiosios Šalys sutaria, kad išspręsti bet kokį ginčą, galintį kilti įgyvendinant ar aiškinant šį Susitarimą, bus patikėta Bendradarbiavimo komitetui.
   11 straipsnis
   Šis Susitarimas sudaromas neribotam laikui.
   12 straipsnis
   Susitariančioji Šalis gali nutraukti šį Susitarimą raštiškai pranešdama apie tai kitai Susitariančiajai Šaliai. Tokiu atveju Susitarimo galiojimas baigiasi praėjus šešiems mėnesiams po pranešimo.
   13 straipsnis
   Šis Susitarimas galioja Andoros Kunigaikštystėje ir tose šalyse, kur galioja Europos bendrijos steigimo sutartis, tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip numatyta minėtoje Sutartyje.
   14 straipsnis
   Susitariančiosios Šalys šį Susitarimą patvirtina savo pačių nustatyta tvarka.
   Šis Susitarimas įsigalioja pirmą antro mėnesio dieną po to, kai gaunamas pranešimas apie pirmojoje pastraipoje minimos tvarkos įgyvendinimą.
   15 straipsnis
   1.   Šis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, olandų, portugalų, prancūzų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų vokiečių ir katalonų kalbomis, kiekvienas iš šių tekstų yra autentiškas.
   2.   Redakcija maltiečių kalba autentikuojama Susitariančiosioms Šalims pasikeičiant laiškais. Ji taip pat autentiška kaip ir tekstai 1 dalyje nurodytomis kalbomis.

      Hecho en Bruselas, el quince de noviembre de dos mil cuatro.
      V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Bruxelles, den femtende november to tusind og fire.
      Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and four.
      Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille quatre.
      Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaquattro.
      Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada piecpadsmitajā novembrī.
      Pasirašyta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának tizenötödik napján.
      Magħmul fi Brussel fil-ħmistax il-jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Brussel, de vijftiende november tweeduizendvier.
      Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego października dwa tysiące czwartego roku.
      Feito em Bruxelas, em quinze de Novembro de dois mil e quatro.
      V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícštyri.
      V Bruslju, petnajstega novembra leta dva tisoč štiri.
      Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Bryssel den femtonde november tjugohundrafyra.
      Fet a Brussel les el dia quinze de novembre de l'any dos mil quatre.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar
         Per la Comunitat Europea

         Per la Principat d'Andorra


title: 1978 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas, priimantis Muitinių bendradarbiavimo tarybos 1978 m. birželio 13 d. rekomendacijas dėl Konvencijos dėl prekių klasifikavimo muitų tarifuose nomenklatūros XIV straipsnio a punkto ir XVI straipsnio d punkto pakeitimų

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31979D0006

Oficialusis leidinys L 006 , 10/01/1979 p. 0023 - 0023 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 2 tomas 2 p. 0135  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 02 tomas 7 p. 0030  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 2 tomas 2 p. 0135  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 02 tomas 5 p. 0138  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 02 tomas 5 p. 0138

		Tarybos sprendimas1978 m. gruodžio 18 d.priimantis Muitinių bendradarbiavimo tarybos 1978 m. birželio 13 d. rekomendacijas dėl Konvencijos dėl prekių klasifikavimo muitų tarifuose nomenklatūros XIV straipsnio a punkto ir XVI straipsnio d punkto pakeitimų(79/6/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 28 ir 113 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,kadangi visos devynios valstybės narės yra 1950 m. gruodžio 15 d. Briuselio konvencijos dėl prekių klasifikavimo muitų tarifuose nomenklatūros Susitariančiosios Šalys; kadangi Bendrasis muitų tarifas pagrįstas šia nomenklatūra;kadangi Muitinių bendradarbiavimo taryba gali rekomenduoti Susitariančiosioms Šalims Konvencijos pakeitimus; kadangi 1978 m. birželio 13 d. ji rekomendavo Konvencijos XIV straipsnio a punkto ir XVI straipsnio d punkto pakeitimus;kadangi pagal Konvenciją Belgijos užsienio reikalų ministerija perduoda juodraštinį kiekvieno rekomenduoto pakeitimo tekstą visoms Susitariančiosioms Šalims ir visų kitų pasirašiusių bei prisijungiančių valstybių vyriausybėms, ir tas tekstas laikomas priimtu, jeigu per šešis mėnesius nuo perdavimo dienos jokia Susitariančioji Šalis nepareiškia prieštaravimo; kadangi, jei nepareikšta prieštaravimų, pakeitimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo minėto laikotarpio pabaigos;kadangi Belgijos užsienio reikalų ministerija 1978 m. birželio 13 d. rekomendacijos tekstą 1978 m. birželio 30 d. perdavė Susitariančiosioms Šalims, kad jis įsigaliotų nuo 1978 m. liepos 1 d.; kadangi, jei nebus pareikšta prieštaravimų visam tekstui ar jo daliai, rekomendacija bus laikoma priimta 1978 m. gruodžio 31 d. ir įsigalios 1979 m. liepos 1 d.;kadangi nėra pareikšta prieštaravimų jokiai rekomendacijos daliai,NUSPRENDĖ:Vienintelis straipsnisMuitinių bendradarbiavimo tarybos 1978 m. birželio 13 d. rekomendacijos dėl Konvencijos dėl prekių klasifikavimo muitų tarifuose nomenklatūros XIV straipsnio a punkto ir XVI straipsnio d punkto pakeitimų priimamos ir pradedamos taikyti nuo 1979 m. liepos 1 d.Priimta Briuselyje, 1978 m. gruodžio 18 d.Tarybos varduPirmininkasH.-D. Genscher--------------------------------------------------


title: 2008 m. kovo 18 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas CHAD/2/2008 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje Prisidedančių šalių komiteto sudarymo

text:
17.4.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 107/60

      POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS CHAD/2/2008
   2008 m. kovo 18 d.
   dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje Prisidedančių šalių komiteto sudarymo
   (2008/313/BUSP)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 15 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (1) (Operacija EUFOR Tchad/RCA), ypač į jų 10 straipsnio 5 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Bendrųjų veiksmų 2007/677/BUSP 10 straipsnio 5 dalį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti atitinkamus sprendimus dėl prie Operacijos EUFOR Tchad/RCA Prisidedančių šalių komiteto sudarymo.

               (2)

               2000 m. gruodžio 7, 8 ir 9 d. Nicos ir 2002 m. spalio 24 ir 25 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatyta trečiųjų valstybių dalyvavimo krizių valdymo operacijose ir Prisidedančių šalių komiteto įsteigimo tvarka.

               (3)

               Prisidedančių šalių komitetas bus vienas svarbiausių elementų vykdant kasdienį Operacijos EUFOR Tchad/RCA valdymą. Tai bus pagrindinis forumas, kuriame prisidedančios valstybės bendrai spręs klausimus, susijusius su jų pajėgų panaudojimu operacijoje. Politinis ir saugumo komitetas, vykdantis operacijos politinę priežiūrą ir jai strategiškai vadovaujantis, atsižvelgs į Prisidedančių šalių komiteto nuomonę.

               (4)

               Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Įsteigimas ir kompetencija
   Šiuo sprendimu įsteigiamas prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje Prisidedančių šalių komitetas (toliau – PŠK). Jo kompetencija nustatyta Nicos ir Briuselio Europos Vadovų Tarybos išvadose.
   2 straipsnis
   Sudėtis
   1.   PŠK nariai yra:

               —

               visų valstybių narių atstovai;

               —

               priede nurodytų operacijoje dalyvaujančių ir kariniu atžvilgiu reikšmingai prie jų prisidedančių trečiųjų valstybių atstovai.

         2.   ES operacijos vadas, Europos Sąjungos karinio štabo generalinis direktorius ar jų atstovai ir Komisijos atstovai dalyvauja PŠK posėdžiuose.
   3.   Tam tikrais atvejais tretieji asmenys gali būti kviečiami dalyvauti atitinkamose diskusijų dalyse.
   3 straipsnis
   Pirmininkavimas
   Nedarant poveikio pirmininkaujančios valstybės narės prerogatyvoms, šiai operacijai įsteigtam PŠK pirmininkauja generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis arba jo atstovas, aktyviai konsultuodamasis su pirmininkaujančia valstybe nare ir padedamas Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininko (CEUMC) arba jo atstovo.
   4 straipsnis
   Posėdžiai
   1.   Pirmininkas reguliariai šaukia PŠK posėdžius. Neeiliniai posėdžiai, susiklosčius tam tikroms aplinkybėms, gali būti šaukiami pirmininko iniciatyva arba nario prašymu.
   2.   Pirmininkas iš anksto išsiuntinėja preliminarią posėdžio darbotvarkę ir susijusius dokumentus. Po kiekvieno posėdžio išsiuntinėjami jo protokolai.
   5 straipsnis
   Procedūra
   1.   Išskyrus šio straipsnio 3 dalyje numatytus atvejus ir neapribojant Politinio ir saugumo komiteto kompetencijos bei ES operacijos vado pareigų,

               —

               PŠK sprendimus dėl kasdienio operacijos valdymo prie operacijos prisidedančių valstybių atstovai priima vienbalsiai;

               —

               PŠK rekomendacijas dėl galimų veiklos planavimo pakeitimų, įskaitant galimą tikslų keitimą, PŠK nariai teikia vienbalsiai.

         Nario susilaikymas balsuojant neturi įtakos balsų vieningumui.
   2.   Pirmininkas nustato, ar dalyvauja valstybių, turinčių teisę dalyvauti svarstymuose, atstovų dauguma.
   3.   Visi procedūriniai klausimai sprendžiami paprasta posėdyje dalyvaujančių narių balsų dauguma.
   4.   Danija nedalyvauja priimant PŠK sprendimus.
   6 straipsnis
   Konfidencialumas
   1.   PŠK posėdžiams ir protokolams taikomi Tarybos saugumo nuostatai. PŠK atstovai turi turėti atitinkamą patikimumo patikrinimo pažymėjimą.
   2.   PŠK svarstymų medžiagos atžvilgiu taikoma profesinės paslapties pareiga, išskyrus atvejus, kai PŠK vienbalsiai nusprendžia kitaip.
   7 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 18 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkė

         M. IPAVIC

      (1)  OL L 279, 2007 10 23, p. 21.

      PRIEDAS
      2 straipsnio 1 dalyje nurodytų trečiųjų valstybių sąrašas

                  —

                  Albanija