title: 2015 m. lapkričio 27 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/166 dėl valstybės pagalbos SA. 38831 (2014/C) (ex 2014/N), kurią Portugalija planuoja suteikti bendrovei „Volkswagen Autoeuropa, Lda“ (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 8232) (Tekstas svarbus EEE. )

text:
1.2.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 27/123

            KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/166
      2015 m. lapkričio 27 d.
      dėl valstybės pagalbos SA. 38831 (2014/C) (ex 2014/N), kurią Portugalija planuoja suteikti bendrovei „Volkswagen Autoeuropa, Lda“

            (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 8232)

      (Tekstas autentiškas tik portugalų kalba)
      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
      atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
      pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtą (-as) nuostatą (-as) (1),
      kadangi:
      1.   PROCEDŪRA

                  (1)

                  2014 m. birželio 30 d. užregistruotu elektroniniu pranešimu Portugalija pranešė apie 2014 m. balandžio 30 d. bendrovei „Volkswagen Autoeuropa, Lda“ (toliau – „Autoeuropa“) suteiktą regioninę investicinę pagalbą, kurią turi patvirtinti Komisija.

                  (2)

                  2014 m. spalio 2 d. raštu Komisija Portugalijai pranešė apie savo sprendimą dėl šios pagalbos pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.

                  (3)

                  Komisijos sprendimas pradėti tyrimo procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                      (2). Komisija suinteresuotųjų šalių paprašė teikti pastabas.

                  (4)

                  Portugalija pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą pateikė 2014 m. gruodžio 15 d. (2014/127950); papildoma informacija buvo pateikta 2015 m. vasario 27 d. (2015/019588), 2015 m. birželio 12 d. (2015/056315) ir 2015 m. liepos 27 d. (2015/073908) raštais. 2015 m. gegužės 19 d. bendrovės „Autoeuropa“ patalpose įvyko Komisijos tarnybų, Portugalijos valdžios institucijų ir pagalbos gavėjos atstovų posėdis.

                  (5)

                  Pastabų iš suinteresuotųjų šalių Komisija negavo.

            2.   IŠSAMUS PRIEMONĖS (PAGALBOS) APIBŪDINIMAS

      2.1.   PRIEMONĖS TIKSLAS

                  (6)

                  Teikdama pagalbą investicijoms į esamą bendrovės „Autoeuropa“ gamyklą, veikiančią Palmelos mieste Setubalio pusiasalyje – regione, atitinkančiame regioninės pagalbos teikimo reikalavimus pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, taikant didžiosioms įmonėms nustatytą standartinę viršutinę 15 % regioninės pagalbos ribą pagal Portugalijos regioninės pagalbos žemėlapį, galiojusį 2007–2014 m. birželio mėn. laikotarpiu (3) – Portugalija ketina toliau plėtoti šį regioną.

            2.2.   PAGALBOS GAVĖJAS

                  (7)

                  Pagalbos gavėja yra bendrovė „Autoeuropa“ – bendrovės „Volkswagen Group“ (toliau – „VW Group“) 100 % patronuojamoji įmonė. „VW Group“ apibūdinta daugelyje valstybės pagalbos sprendimų, naujausias iš jų yra 2014 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimas pradėti oficialų tyrimą dėl regioninės pagalbos, suteiktos bendrovei „AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd.“ (4), taigi Komisija nurodo, kad daugiau informacijos apie „VW Group“ galima rasti tame sprendime.

                  (8)

                  „Autoeuropa“ Setubalio regione veikia nuo 1991 m. birželio mėn., ji gamina kelių modelių lengvuosius automobilius, kurių prekės ženklas yra VW. „Autoeuropa“ – didžiulė įmonė. Nei bendrovės „VW Group“, nei bendrovės „Autoeuropa“ negalima laikyti sunkumų patiriančia įmone pagal pranešimo metu galiojusias Gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (5).

            2.3.   INVESTICINIS PROJEKTAS

                  (9)

                  Investicinį projektą sudaro naujos gamybos technologijos „Modularer Querbaukasten“ (toliau – MQB), kuria pakeičiamas įprastas platforminis gamybos procesas, diegimas. Taikant šią naują gamybos technologiją galima labai lanksčiai gaminti įvairių modelių lengvuosius automobilius ir užtikrinti didelį sinerginį poveikį jų gamybai. Komisija nurodo, kad technologija išsamiau aprašyta 2011 m. liepos 13 d. Komisijos sprendime pradėti oficialų tyrimą dėl regioninės pagalbos bendrovei „Volkswagen Sachsen“ (6).

                  (10)

                  Dėl investicijų į Palmelos gamyklą bendrovė „Autoeuropa“ gali gaminti prie trijų skirtingų lengvųjų automobilių rinkos segmentų (A0, A ir B) pagal POLK klasifikaciją (7) priskiriamus lengvuosius automobilius. Dabar „VW Group“ ketina naujojoje gamybos linijoje gaminti kompaktiškus sportinius universalius, keturiais ratais varomus automobilius (angl. SUV), priskiriamus prie A0 segmento, ir dar ne iki galo apibrėžto modelio prie […] (*1) segmento priskiriamus lengvuosius automobilius, kuriais turėtų būti pakeistas bendrovės „Autoeuropa“ […] segmento modelis, gaminamas vykstant platforminiam gamybos procesui. „VW Group“ neatmetė galimybės, kad, baigusi investuoti, per penkerius metus pradės gaminti prie B segmento priskiriamus lengvuosius automobilius. Bendras dėl investicijų atsirandantis pajėgumas yra [140 000–160 000] lengvųjų automobilių per metus, iš jų, kaip dabar planuojama, [80 000–100 000] turėtų būti A0 SUV segmento automobiliai, o [50 000–60 000] turėtų būti prie […] segmento priskiriamo modelio automobiliai.

                  (11)

                  Investuoti pradėta 2014 m. birželio 26 d.; numatoma, kad investuoti iš esmės bus baigta 2018 m. gruodžio mėn. Planuojama, kad visu pajėgumu gamyba bus pradėta 2018 m. pabaigoje.

            2.4.   INVESTICINIO PROJEKTO SĄNAUDOS

                  (12)

                  Remiantis Portugalijos ir „VW Group“ pasirašyta investicijų ir pagalbos sutartimi ir 2014 m. liepos 28 d. Portugalijos pateikta medžiaga, investicijas sudaro reikalavimus atitinkančios 672,9 mln. EUR išlaidos įrangai ir infrastruktūros (statybos) darbams, vykdytiniems 2014–2019 m. Apie ketvirtadalį tų išlaidų sudarys tiekėjų aprūpinimo įranga išlaidos, t. y. bendrovės „Autoeuropa“ finansuojamas ilgalaikis turtas, kurį „Autoeuropa“ ne naudos Palmeloje esančioje savo gamykloje, bet suteiks savo tiekėjams, kad šie jį naudotų savo gamyklose „VW Group“ skirtoms dalims ir komponentams gaminti. Šis turtas sudarys tiekėjų gamybos išteklius, tačiau vis tiek bus bendrovės „VW Group“ nuosavybė.

                  (13)

                  Išlaidos yra susijusios tik su nauju materialiuoju turtu. Toliau lentelėje, parengtoje remiantis investicijų sutartimi, planuojamos reikalavimus atitinkančios išlaidos suskirstytos pagal rūšį ir metus.

                     1 lentelė

                     Suskirstytos reikalavimus atitinkančios išlaidos, mln. EUR (remtasi investicijų sutartimi)

                              2014 m.

                              2015 m.

                              2016 m.

                              2017 m.

                              2018 m.

                              2019 m.

                              Iš viso

                              Įranga

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              Tiekėjų aprūpinimas įranga

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                                 IŠ VISO

                                 (…)

                                 (…)

                                 (…)

                                 (…)

                                 (…)

                                 (…)

                                 672,9

                  (14)

                  Šios suskirstytos išlaidos, pateiktos remiantis investicijų sutarties informacija, skiriasi nuo išlaidų, suskirstytų pagal prie pranešimo pateiktą papildomą informacijos dokumentą. Papildomame dokumente Portugalijos valdžios institucijos aiškino, kad bendrovė „VW Group“ investicijų sutartyje nurodytas bendras investicines 672,95 mln. EUR sąnaudas sumažino iki 623,85 mln. EUR. Pagal papildomą informacijos dokumentą suskirstytos išlaidos pateiktos toliau lentelėje.

                     2 lentelė

                     Suskirstytos reikalavimus atitinkančios išlaidos, mln. EUR (remtasi papildomu informacijos dokumentu)

                              2014 m.

                              2015 m.

                              2016 m.

                              2017 m.

                              2018 m.

                              2019 m.

                              Iš viso

                              Įranga

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              Tiekėjų aprūpinimas įranga

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                              (…)

                                 IŠ VISO

                                 (…)

                                 (…)

                                 (…)

                                 (…)

                                 (…)

                                 (…)

                                 623,9

            2.5.   TEISINIS PAGRINDAS

                  (15)

                  Nacionalinis teisinis pagalbos skyrimo pagrindas yra 2007 m. rugpjūčio 17 d. Įstatymas Nr. 287/2007, iš dalies pakeistas 2009 m. kovo 20 d. Įstatymu Nr. 65/2009, kuriuo patvirtinta nacionalinė priemonių, kuriomis turėtų būti skatinamos verslo investicijos, sistema, ir 2007 m. lapkričio 15 d. Įsakas Nr. 1464/2007, iš dalies pakeistas 2010 m. spalio 25 d. Įsaku Nr. 1103/2010, kuriuo nustatoma ir reglamentuojama pagalbos schema „Sistema de Incentivos a Inovação“.

                  (16)

                  Portugalija pagal savo pagalbos schemą „Sistema de Incentivos a Inovação“ skyrė pagalbą, kurią turi patvirtinti Komisija. Šiai pagalbos schemai taikyta bendroji išimtis pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 800/2008 (8), kai pagalbos paraiškose neviršyta šio reglamento 6 straipsnyje nustatyta pranešimo riba.

            2.6.   PAGALBOS PRIEMONĖ

                  (17)

                  Pagalba buvo skirta (tačiau ją turi patvirtinti Komisija) pagal 2014 m. balandžio 30 d. pasirašytą pagalbos ir investicijų sutartį. Su investicijomis susiję darbai pradėti 2014 m. birželio 26 d., t. y. pasirašius sutartį.

                  (18)

                  Teikiamos pagalbos forma – iš dalies grąžinama subsidija. Investicijų sutartyje nurodyta grąžinama 52,49 mln. EUR subsidija (nominaliąja verte) investicinėms 672,95 mln. EUR išlaidoms (įskaitant tiekėjų aprūpinimą įranga) padengti, iš dalies pakeičiama negrąžinama subsidija, jeigu „Autoeuropa“ pasiektų tam tikrus sutartyje nustatytus įgyvendinimo rodiklius. Pranešime nurodyta, kad naujesniuose „VW Group“ sąnaudų planuose nurodyta šiek tiek mažesnė tikėtinų investicinių išlaidų suma (623,9 mln. EUR). Atsižvelgiant į tą mažesnę sumą, pagalbos, apie kurią pranešta, suma ir intensyvumas 2014 m. kainomis atitinkamai yra 36,15 mln. EUR ir 6,03 % Portugalija įsipareigoja užtikrinti, kad, jeigu faktinės reikalavimus atitinkančios išlaidos skirtųsi nuo planuotų reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurios nurodytos pranešime ir kuriomis remiantis apskaičiuota didžiausia pagalbos suma, nebūtų viršyta nei pagalbos, apie kurią pranešta, suma, nei intensyvumas.

                  (19)

                  Portugalija patvirtina, kad nuosavą įnašą, kurio nesudaro jokia viešoji parama ir kuris yra bent 25 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, iš nuosavų išteklių skirs „Autoeuropa“ ir (arba) „Volkswagen“.

                  (20)

                  „Autoeuropa“ ir (arba) „Volkswagen“ įsipareigoja, kad, įvykdžiusios investicijas, jas išlaikys dar bent penkerius metus.

            2.7.   PRIEŽASTYS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

                  (21)

                  Sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar priemonės atitinka 2007–2013 m. regioninės valstybės pagalbos teikimo gairių (9) (toliau – 2007–2013 m. gairės) nuostatas dėl reikalavimus atitinkančių išlaidų, didžiausios pagalbos sumos, didžiausio pagalbos intensyvumo ir, taigi, pagalbos suderinamumo su vidaus rinka.

                  (22)

                  Komisija atkreipė dėmesį, kad reikalavimus atitinkančias išlaidas, apie kurias pranešta, sudaro ir tiekėjo aprūpinimo įranga sąnaudos, ir Komisijai kilo abejonių dėl šių sąnaudų atitikties reikalavimams, taigi Komisija negalėjo patvirtinti, kad didžiausia pagalbos suma, apie kurią pranešta ir kuri apskaičiuota remiantis bendromis investicinėmis išlaidomis, apie kurias pranešta, neviršija didžiausios leistinos sumos.

                  (23)

                  Be to, Komisija atkreipė dėmesį, kad „Autoeuropa“ investicinę pagalbą gavo kitam toje pat gamykloje įgyvendinamam investiciniam projektui. To kito investicinio projekto darbai buvo pradėti likus mažiau nei trejiems metams iki šio investicinio projekto darbų pradžios. Investiciniu projektu ketinta atnaujinti ir optimizuoti gamybos procesus investuojant į tris veiklos sritis, būtent į i) informacinių technologijų sritį, įdiegiant programas ir technologiniu požiūriu pažangiausias sistemas, ii) motorinių transporto priemonių vidaus ir išorės dažymo sritį, automatizuojant dažymą, ir iii) štampavimo priemonių, naudojamų gaminant šablonus dalims štampuoti, sritį. Tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti tyrimą, Portugalija nepaaiškino, kiek toks patobulinimas būtų aktualus ir toliau naudojamas, jeigu platforminis gamybos procesas būtų nutrauktas ir pakeistas MQB gamybos technologija.

                  (24)

                  Iš Portugalijos pateiktos informacijos Komisija negalėjo susidaryti galutinės nuomonės dėl to, ar abu investiciniai projektai sudaro vieną investicinį projektą, kaip nustatyta 2007–2013 m. gairių 60 punkte, ir nusprendė klausimą, ar abu projektai yra ekonomiškai nedalūs, kaip nustatyta 2007–2013 m. gairių 55 išnašoje (10), vertinti vykdydama oficialų tyrimą.

                  (25)

                  2007–2013 m. gairių 68 punkte nustatyta, kad Komisija turi pradėti oficialią tyrimo procedūrą ir nuodugniai įvertinti, ar pagalba skatinama investuoti, ar ji yra proporcinga ir kokį turi teigiamą ir neigiamą poveikį, jeigu pagalbos gavėjos dalis atitinkamoje produkto ir geografinėje rinkoje prieš įgyvendinant investiciją arba ją įgyvendinus siekia daugiau kaip 25 % (toliau – 68 punkto a papunkčio kriterijus) arba jeigu investicija sukurti pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % rinkos, kuri, vertinant absoliučiaisiais ar santykiniais dydžiais, yra mažėjanti (toliau – 68 punkto b papunkčio kriterijus). Prireikus nuodugnaus vertinimo, toks vertinimas atliekamas remiantis Komisijos komunikatu dėl regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams nuodugnaus vertinimo kriterijų (11) (toliau – Komunikatas dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų).

                  (26)

                  Sprendime pradėti tyrimą Komisija tikslių atitinkamos produkto rinkos ribų nenustatė ir svarstė visas galimas alternatyvias rinkos apibrėžtis, visų pirma įskaitant siauriausius segmentus, apie kuriuos turima duomenų. (12) Kadangi „Autoeuropa“ gamins automobilius, priskiriamus prie A0 ir [000] segmentų pagal POLK klasifikaciją, ir taip pat galėtų gaminti automobilius, priskiriamus prie B segmento pagal POLK klasifikaciją, Komisija laikėsi nuomonės, kad tinkamomis galimomis rinkomis šiuo atveju gali būti šie pavieniai segmentai, o SUV automobiliams – ir SUV-B segmentas pagal „Global Insight“ (13) klasifikaciją, taip pat jungtinis segmentas (A0–B) pagal POLK klasifikaciją.

                  (27)

                  2007–2013 m. gairių 70 punkte nustatyta, kad, taikant 68 punkte nurodytus kriterijus, rinkas paprastai reikia apibrėžti EEE lygmeniu. Vertindama šį atvejį Komisija laikėsi nuomonės, kad nagrinėjamųjų produktų atitinkama geografinė rinka yra bent EEE masto. Portugalijos valdžios institucijos ir „Autoeuropa“ sutiko, kad nagrinėdama šį pranešimą Komisija taikytų šią geografinę rinkos apibrėžtį.

                  (28)

                  Vykstant preliminariam tyrimui buvo atlikta analizė pagal 2007–2013 m. gairių 68 punkto a papunktį ir nustatyta, kad visais nagrinėtaisiais metais taikytina 25 % rinkos dalies riba Europos ekonominėje erdvėje viršyta pavieniuose A ir B segmentuose ir jungtiniuose A0, A ir B segmentuose (pagal POLK).

                  (29)

                  Kadangi taikant 68 punkto a papunkčio kriterijų rezultatas buvo gautas toks, kad jau prireikė nuodugnaus pagalbos vertinimo, Komisija laikėsi nuomonės, kad nebūtina vertinti 68 punkto b papunkčio kriterijaus.

            3.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

                  (30)

                  Suinteresuotųjų šalių pastabų negauta.

            4.   PORTUGALIJOS PASTABOS

      4.1.   TIEKĖJŲ APRŪPINIMAS ĮRANGA

                  (31)

                  Portugalija laikėsi nuomonės, kad 136,3 mln. EUR investicijos į tiekėjų aprūpinimą įranga atitinka reikalavimus, nes įranga yra projekto apie kurį pranešta, dalis, kaip ilgalaikis turtas priklauso bendrovei „Autoeuropa“, yra tiekėjo gamykloje remiamoje Portugalijos vietovėje ir, projektą įgyvendinus, bus išlaikoma bent penkerius metus. Portugalijos valdžios institucijos nurodo sprendimo dėl „Ford España SA“ (14) (C(2002)1803)) 36 ir 37 konstatuojamąsias dalis; jose Komisija paminėjo, kad tiekėjų aprūpinimo įranga išlaidos gali būti laikomos atitinkančiomis regioninės pagalbos teikimo reikalavimus, jeigu patiriamos remiamuose regionuose.

                  (32)

                  Prieš 2014 m. balandžio mėn. pasirašydamos investicijų sutartį „VW Group“ ir „Autoeuropa“ parengė investicinį tiekėjų aprūpinimo įranga planą ir jį rengdamos atsižvelgė į šiuos tinkamumo kriterijus bei užtikrino, kad į 136,3 mln. EUR sumą būtų įtrauktos tik pirmiau nurodytas sąlygas atitinkančios tiekėjų aprūpinimo įranga išlaidos. Portugalijos valdžios institucijos parengė kontrolės priemonę, kad būtų galima stebėti atitiktį minėtoms sąlygoms.

            4.2.   VIENAS INVESTICINIS PROJEKTAS

                  (33)

                  2013 m. spalio 8 d. Portugalija ir „Autoeuropa“ pasirašė investicijų sutartį dėl trijų atskirų projektų; kiekvienas tų projektų susijęs su pradinėmis investicijomis, kuriomis siekiama plėsti esamą gamyklą, ir Portugalija nemano, kad pagal 2007–2013 m. gairių 60 punktą tai būtų vienas investicinis projektas, apimantis ir projektą, apie kurį pranešta.

            4.2.1.   PRADINĖS INVESTICIJOS Į VIDAUS IR IŠORĖS DAŽYMO ROBOTUS (DAŽYMO CECHAS)

                  (34)

                  Pirmasis projektas buvo susijęs su robotų diegimu, siekiant automatizuoti vidaus ir išorės dažymo procesą, dėl to pagerėjo kokybė (išorėje gaunama vienodesnė spalva, dengiamas plonesnis dažų sluoksnis, nebepurškiama per daug dažų, viduje mažiau kaupiasi nešvarumai) ir padidėjo našumas, darbas tapo ergonomiškesnis, o darbuotojai – geriau apsaugoti, suvartojama mažiau medžiagų ir eikvojama mažiau dažų. Atitinkamos reikalavimus atitinkančios išlaidos sudarė 20 mln. EUR (15), pagalbos suma buvo 2,89 mln. EUR, skaičiuojant pagal bendrąjį subsidijos ekvivalentą.

                  (35)

                  Portugalijos valdžios institucijos pabrėžia, kad šios investicijos su investiciniu projektu, apie kurį pranešta, nesusijusios kokiu nors ekonomiškai nedaliu ryšiu. Investiciniu projektu, apie kurį pranešta, siekiama iš esmės pakeisti bendrą gamybos procesą diegiant MQB gamybos technologiją. Tam reikia didžiulių investicijų, visų pirma į montavimo įrangą, o MQB technologijai įgyvendinti tereikia nedidelių investicijų į esamą dažymo cechą.

                  (36)

                  Dar neinvestavus į MQB, esamas dažymo cechas jau veikė. Ir atvirkščiai, naujieji MQB montavimo įrenginiai gali veikti ir neinvestavus į dažymo cechą, t. y. MQB gamyba būtų galima ir funkcionali prieš tai neinvestavus į dažymo cecho robotus. Todėl, nors ir vieni, ir kiti įrenginiai yra integruoto automobilių gamybos proceso dalis, investicijomis jie nėra susieti kokiu nors ekonomiškai nedaliu ryšiu.

                  (37)

                  Be to, atitinkami sprendimai dėl investicijų buvo priimti atskirai (sprendimas modernizuoti dažymo cechą buvo priimtas 2011 m. rugpjūčio mėn.; sprendimas dėl investicijų į MQB – 2014 m. gegužės mėn.).

            4.2.2.   PRADINĖS INVESTICIJOS Į ŠTAMPAVIMO PRIEMONES (ĮRANGOS CECHAS)

                  (38)

                  Antrasis projektas buvo susijęs su bendrovės „Autoeuropa“ įrangos cechu, kuriame gaminamos automobilio kėbulo metalinių dalių liejimo formos ir štampavimo įranga. Šio cecho specializacija – įrangos, naudojamos variklio skyriaus dangčiams ir sparnams gaminti, gamyba. Įrangos cechas savo gaminius tiekia įvairiose pasaulio vietose esančioms „VW Group“ gamykloms, t. y. ne vien bendrovei „Autoeuropa“. Šis cechas yra bendrovės „Autoeuropa“ dalis, bet veikia savarankiškai, o jo veikla nepriklauso nuo gamyklos pagrindinės veiklos, t. y. automobilių gamybos.

                  (39)

                  Pradinėmis investicijomis į įrangos cechą siekta išplėsti tai, kas jau veikė. Siekdama keleto didelį poveikį turinčių technologinių patobulinimų, dėl kurių gerėtų gamybos kokybė, „Autoeuropa“ įsigijo naujus įrenginius štampavimo priemonėms gaminti, kad įrangos konstrukcija būtų geresnės kokybės ir kad įrangos ceche būtų pagaminama daugiau produkcijos. Reikalavimus atitinkančios investicijos sudarė 12,7 mln. EUR (diskontuota vertė – 12,66 mln. EUR), o pagalbos suma buvo 1,84 mln. EUR, skaičiuojant pagal bendrąjį subsidijos ekvivalentą.

                  (40)

                  Kadangi įrangos cechas veikia atskirai nuo MQB automobilių gamybos proceso, yra toje pat pramoninėje zonoje, bet ne tame pačiame sklype, kaip automobilių gamykla, o sprendimai dėl investicijų priimti kiekvienas atskirai (dėl įrangos cecho modernizavimo – 2011 m., dėl MQB investicijų – 2014 m. gegužės mėn.), Portugalijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad investicijos į įrangos cechą ekonomiškai nedaliu ryšiu nesusijusios su investicinių projektu, apie kurį pranešta.

            4.2.3.   PRADINĖS INVESTICIJOS Į INFORMACINIŲ TECHNOLOGIJŲ (IT) SRITĮ

                  (41)

                  Trečiasis projektas susijęs su investicijomis į IT aparatinę įrangą, dėl kurios, kartu naudojant naująją programinę įrangą, padidėjo IT saugumas, o automobilių gamyba tapo stabilesnė. Automobilių gamyba labai priklauso nuo sklandžiai ir patikimai veikiančių IT sistemų, nes kiekvieno automobilio konfigūracija (variklio tipas, pavarų dėžė, spalva ir kt.) gamybos procese nustatoma naudojant grupės duomenų tinklą. Reikalavimus atitinkančios investicijos sudarė 5,5 mln. EUR (diskontuota vertė – 5,5 mln. EUR), pagalbos suma buvo 0,79 mln. EUR, skaičiuojant pagal bendrąjį subsidijos ekvivalentą.

                  (42)

                  Portugalijos valdžios institucijos mano, kad šios 2011 m. IT investicijos su investiciniu projektu, apie kurį pranešta, nesusijusios kokiu nors ekonomiškai nedaliu ryšiu. Naujoji MQB gamybos technologija būtų galima ir veiktų prieš tai neinvestavus į IT saugumą, nes visos programos, kuriomis palaikoma ir valdoma MQB gamyba, veiktų taip pat ir tada, jeigu šių ankstesnių investicijų nebūtų. IT investicijos buvo visiškai funkcionalios dar prieš investicijas į MQB ir būtų visiškai funkcionalios, jeigu investicijų į IT nebūtų.

                  (43)

                  Be to, sprendimai dėl investicijų buvo priimti nepriklausomai vienas nuo kito, t. y. sprendimas dėl IT srities investicijų buvo priimtas 2011 m., dėl MQB investicijų – 2014 m. gegužės mėn.

            4.3.   NUODUGNUS PAGALBOS PRIEMONĖS VERTINIMAS

                  (44)

                  Portugalija pateikė informaciją, būtiną nuodugniam vertinimui atlikti.

            4.3.1.   TEIGIAMAS PAGALBOS POVEIKIS

                  (45)

                  Portugalija ketina toliau plėtoti nagrinėjamąjį regioną. Investicijomis siekiama sukurti 500 naujų tiesioginių darbo vietų ir ilguoju laikotarpiu užtikrinti, kad būtų išlaikytos 3 339 esamos darbo vietos.

                  (46)

                  Dėl projekto, apie kurį pranešta, gerokai pagerės pagalbos gavėjos darbuotojų kvalifikacija ir įgūdžiai, taip pat galimybės gauti darbą ir bendrovėje „VW Group“, ir kitose tiek Portugalijos, tiek kitų šalių bendrovėse, be to, regione atsiras daugiau įgūdžių turinčių darbuotojų. Planuojamos konkrečios mokymo priemonės. Šis profesinis mokymas taip pat turi teigiamą poveikį praktinės patirties perdavimui, visų pirma Setubalio pusiasalio regione.

                  (47)

                  Dėl investicinio projekto daugiau verslo galimybių atsiras bendrovės „Autoeuropa“ tiekėjams. Remiantis Automobilių mokslinių tyrimų centro atliktu tyrimu, dėl vienos automobilių pramonės sektoriuje sukurtos darbo vietos iš viso atsiranda 2,5 naujos darbo vietos tiekėjų bendrovėse ir 2,2 naujos darbo vietos kitose bendrovėse, sukuriamos dėl Portugalijoje veikiančių tiekėjų darbuotojų išlaidų. Taigi Portugalija tikisi, kad, be 500 naujai sukurtų tiesioginių darbo vietų, dėl investicijų bus taip pat sukurta 2 350 netiesioginių darbo vietų.

                  (48)

                  Be to, Portugalijos valdžios institucijos pabrėžia kokybinius investicinio projekto teigiamo regioninio poveikio aspektus. Investiciniu projektu bus padedama plėtoti Setubalio pusiasalio regioną, nes į regioną bus pritraukta pramonės sektoriaus tiekėjų investicijų, o tai siejama su technologijų perdavimu (žinių sklaida) ir to pat pramonės segmento įmonių telkimusi į branduolius, taigi pavienėms gamykloms atsiranda galimybių siaurinti specializaciją, o dėl to didėja veiksmingumas.

                  (49)

                  Be to, pagalbos gavėjas buvo pakviestas kartu su pagrindiniais universitetais dalyvauti keliuose projektuose, susijusiuose ir su gamybos inžinerijos plėtojimu, ir su ergonominiais aspektais.

            4.3.2.   PAGALBOS TINKAMUMAS

                  (50)

                  Portugalija atkreipia dėmesį, kad Komisija jau sprendime dėl „Porsche Leipzig“ (16) sutiko, kad valstybės pagalba yra tinkama priemonė regioninei plėtrai regionuose, kurie neturi palankių sąlygų, palyginti su vidutine padėtimi kituose valstybių narių regionuose, skatinti. Ši argumentuotė taip pat taikytina ir investicinei pagalbai Setubalio pusiasalio regione, apie kurią pranešta.

                  (51)

                  Setubalio pusiasalio regionas patenka į Lisabonos ir Težo slėnio regioną, o šis apima Lisabonos zoną ir yra labiausiai išplėtotas Portugalijos regionas. Tačiau, jeigu Setubalio pusiasalis būtų vertinamas atskirai, jį būtų galima laikyti regionu „a“, nes 2006–2010 m. (į šį laikotarpį buvo atsižvelgta rengiant 2014–2020 m. nacionalinės regioninės valstybės pagalbos žemėlapius) jo BVP vienam gyventojui sudarė 45–47 % ES vidurkio.

                  (52)

                  Palyginti su Portugalijos vidurkiu, Setubalio pusiasalio BVP vienam gyventojui pastaruosius trejus metus buvo apie 75 %.

                     3 lentelė

                     BVP vienam gyventojui
                      (17)
                     , palyginti su Portugalijos vidurkiu (EUR)

                              Metai

                              Setubalio pusiasalis

                              Portugalijos vidurkis

                              %

                              2013 m.

                              12 302

                              16 372

                              75,1

                              2012 m.

                              12 105

                              16 136

                              75,0

                              2011 m.

                              12 656

                              16 686

                              75,8

                  (53)

                  Todėl Portugalija laikosi nuomonės, kad pagalba, apie kurią pranešta, yra tinkama priemonė Setubalio pusiasalio regioninei plėtrai skatinti.

            4.3.3.   SKATINAMASIS POVEIKIS IR PRIEŠINGOS PADĖTIES SCENARIJUS

                  (54)

                  Portugalija pateikia informacijos, siekdama įrodyti, kad pagalbai taikytinas Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 2 scenarijus, nes pagalba jos gavėja paskatinta investuoti į Setubalyje, o ne [1 vietovėje] (neremiamoje EEE vietovėje) esančią gamyklą, į kurią pagalbos gavėja būtų investavusi, jeigu jai nebūtų suteikta pagalba. Visų pirma, Portugalija pateikia išsamios informacijos apie daugiapakopį sprendimų priėmimo procesą ir į priešingos padėties scenarijaus finansinę informaciją – visa tai aprašyta toliau šiame dokumente.

            „VW Group“ sprendimų priėmimo procesas

                  (55)

                  Bendrovėje „VW Group“ investiciniai sprendimai rengiami vykstant daugiapakopiam sprendimų priėmimo procesui, kai sprendimo priėmėjai konkurencinio lyginimo būdu analizuoja įvairias vietas. Pagrindiniai etapai šie: 1) ilgalaikis pardavimo planavimas (IPP) ir planavimo ciklai, 2) produkto plėtojimas, sprendimas dėl produkto ir išankstinė vietos atranka, 3) sprendimas dėl investicijų ir vietos.

                  (56)

                  Sprendimai dėl investicinio projekto, apie kurį pranešta, buvo priimti vykstant šiam bendrajam procesui. Tačiau, kadangi jie buvo susiję su prekės ženklo „Volkswagen“ investiciniu projektu, atitinkamus sprendimus tiesiogiai priėmė prekės ženklo „Volkswagen“ organai, o bendrovės „VW Group“ lygmeniu jokių papildomų sprendimų nebuvo, nes grupės organų sudėtis iš esmės tapati prekės ženklo „Volkswagen“ organų sudėčiai.

                  (57)

                  Bendrovėje „VW Group“ nauji produktai diegiami vykstant produkto kūrimo procesui – nuo produkto planavimo iki gamybos pradžios (GP). Produkto kūrimo procesą sudaro keturi svarbūs etapai, jie nurodyti toliau pateiktoje diagramoje.
                  […]

            1)   Ilgalaikis pardavimo planavimas ir 61 planavimo ciklas

                  (58)

                  Pirmasis etapas yra ilgalaikio pardavimo planavimas, jam vykstant prognozuojama rinkos plėtra ir galima paklausa, taip pat analizuojami rinkos svyravimai. Vykstant ilgalaikiam pardavimo planavimui sudaromas […] metų produkto plėtojimo tvarkaraštis ir nurodoma, kokių papildomų gamybos pajėgumų reikia arba kaip reikia patikslinti esamus pajėgumus. Ilgalaikis pardavimo planavimas vyksta „VW Group“ stebėtojų tarybos rengiamuose metiniuose planavimo cikluose, apimančiuose ir planuojamų investicijų finansinę programą. Ilgalaikio pardavimo planavimo rezultatas – pasiūloma pradėti gaminti naują (-us) produktą (-us), bet tai dar nėra produkto plėtojimas ar sprendimas dėl investicijų ar vietos.

                  (59)

                  Kalbant apie projektą, apie kurį pranešta, 20xx m. per 61 planavimo ciklą nustatyta, kad parduoti [140 000–160 000] naujų A0 SUV ir […] ([…]) segmentų produktų per metus yra tikroviška. Planuojant gamybą nustatyta, kad reikia užtikrinti atitinkamus gamybos pajėgumus. Kartu, bendras A0 SUV ir […] kiekis turi atitikti pagrindines MQB strategijos sąlygas.

                  (60)

                  Šio etapo rezultatas – MQB investicinis paketas, apimantis [140 000–160 000] „Volkswagen“ prekės ženklo prie A0 SUV ir […] segmentų priskiriamų automobilių per metus, A0 SUV gamybą planuota pradėti 2016 m. rugpjūčio mėn., […] – 2017 m. lapkričio mėn.

            2)   Produkto plėtojimas, sprendimas dėl produkto ir išankstinė vietos atranka

                  (61)

                  Šiame etape keli centriniai „VW Group“ departamentai ir susijusios gamybos vietos kartu rengia sprendimą dėl produkto ir vykdo išankstinę vietos atranką. Šiame etape kontrolės departamentui tenka svarbiausias ir konsoliduojantis vaidmuo.

                  (62)

                  Pirmoji šio antrojo etapo pakopa yra produkto plėtojimo procesas; remiantis pagalbos gavėjo vidaus taisyklėmis jis visada prasideda bent prieš […] mėnesių iki numatomos gamybos pradžios dienos, o projekto, apie kurį pranešta, atveju tai buvo 2012 m. rugpjūčio mėn. (gamyba pradėta […]).

                  (63)

                  Kad būtų galima priimti sprendimą dėl produkto, t. y. sprendimą gaminti ilgalaikio planavimo etape pasiūlytą produktą, produktą reikia išplėtoti iki iš anksto apibrėžtų įvykdomumo rodiklių. Tikėtinos iš naujo produkto gautinos pajamos lyginamos su būtinomis gamybos (įskaitant investicijas) sąnaudomis. Norint nustatyti tikėtinas gamybos sąnaudas, pirmiausia, kaip prielaida planuojant, hipotetiškai nustatoma konkreti vieta (vietos prielaida). Vietos prielaidos reikia tam, kad būtų galima nustatyti pirmąją projekto sąnaudų struktūrą ir sistemą. Tai nereiškia, kad iš anksto nustatoma konkreti gamybos vieta, tai tik reiškia, kad nustatomas reikiamas bazinis lygis, kuriuo remiantis vertinamos tikėtinos gamybos sąnaudos.

                  (64)

                  Jeigu tai yra produktas, kuriuo pakeičiamas jau gaminamas produktas, paprastai daroma prielaida, kad gamybos vieta yra esama produkto gamybos vieta; kai produktas yra visiškai naujas (nėra ankstesnio produkto), darant vietos prielaidą paprastai remiamasi veiklos rodikliais, t. y. kaip pirmoji hipotezė bus pasirinkta vieta, kurios veiklos rezultatai yra geriausi. Praktiškai atsižvelgiama ir į kitus kriterijus, kaip antai laisvus pajėgumus ar tinkamą struktūrą.

                  (65)

                  Kalbant apie projektą, apie kurį pranešta, plyno lauko investicijų galimybė nebuvo svarstoma, nes investicinis [140 000–160 000] automobilių, patenkančių į […] kainos rinkos segmentą, paketas yra per menkas, kad plyno lauko investicijos būtų perspektyvios. Jeigu vietos vertinimas nesiejamas su plyno lauko investicijomis, du pagrindiniai kriterijai, kuriais remiantis nustatomos tinkamos vietos, yra tai, ar dar esamoje gamykloje galima įdiegti papildomų pajėgumų, ir ar esami tos gamyklos įrenginiai yra tinkami planuojamam projektui, pavyzdžiui, esamo dažymo cecho dydis pakankamas planuojamoms naujoms investicijoms įgyvendinti, ir pan.

                  (66)

                  Taikant šiuos kriterijus buvo nustatytos keturios galimos vietos: ([1 vieta, esanti neremiamoje EEE vietovėje], Setubalis, [2 vieta, esanti ne EEE] ir [3 vieta, esanti neremiamoje EEE vietovėje]) ir Portugalija pateikė bendrovės jų atžvilgiu turimą informaciją (nuo 2012 m. liepos mėn.) apie pirmus lyginamuosius vieno automobilio gamybos sąnaudų skaičiavimus, kuriuos atliko prekės ženklo „Volkswagen“ kontrolės departamentas ([„Group Controlling“]). Į šiuos skaičiavimus įtrauktas planuojamas parduoti A0 SUV ir […] segmentų automobilių kiekis, be to, į juos įtrauktas planuojamas parduoti [iš anksto apibrėžto modelio], kurio gamyba buvo išskirtinai iš anksto numatyta [1 vietoje, esančioje neremiamoje EEE vietovėje), kiekis. Svarstytos trys skirtingos galimybės numatomą gaminti A0 SUV segmento, […] segmento ir [iš anksto apibrėžto modelio] segmento automobilių kiekį paskirti keturioms vietovėms, o [„Group Controlling“] atliko kiekvienos galimybės gamybos ir investicinių sąnaudų preliminarius skaičiavimus.

                  (67)

                  Jau vėlesniame planavimo proceso etape buvo atsisakyta [2 vietos, esančios ne EEE] ir [3 vietos, esančios neremiamoje EEE vietovėje) ir jos nebelaikytos galimomis vietomis, nes joms buvo būdingos atitinkamai didelės logistikos ir personalo sąnaudos. Bet kuriuo atveju, dėl ankstesnių sprendimų nustatyti, kad [iš anksto apibrėžto modelio] gamybos vietą yra [1 vieta, esanti neremiamoje EEE vietovėje] ir [2 vieta, esanti ne EEE), ir […] bei […] gaminti [3 vietoje, esančioje neremiamoje EEE vietovėje], 2014 m. (kai [„Group Controlling“] atliko išsamesnius lyginamuosius skaičiavimus) nei [1 vietoje, esančioje ne EEE], nei [3 vietoje, esančioje neremiamoje EEE vietoje] nebuvo likę jokių laisvų pajėgumų. Todėl bendras ketinamas gaminti A0 SUV ir […] segmentų automobilių kiekis buvo vertinamas vieta pasirenkant tik Setubalį ir [1 vietą, esančią neremiamoje EEE vietovėje].

                  (68)

                  Atsižvelgdamas į tai, kas pirmiau išdėstyta, [„Group Controlling“] parengė sprendimą dėl produkto ir nustatė, kad Setubalis bus laikomas galima vieta (vietos prielaida). Portugalija pateikė įrodymų, kad 2014 m. kovo 10 d. prekės ženklo „Volkswagen“ produkto komitetas (vok. Volkswagen Ausschuss Produkte, VAP) priėmė sprendimą dėl produkto ir patvirtino, kad Setubalis laikomas galima vieta (vietos prielaida). Iš Portugalijos pateiktų įrodymų matyti, kad jau tame etape buvo atsižvelgta į galimą valstybės pagalbą (iki 36 mln. EUR).

            3)   Sprendimas dėl investicijų ir vietos

                  (69)

                  Priėmus sprendimą dėl produkto, reikia išrinkti tinkamiausią vietą projektui įgyvendinti. Kontrolės departamentas paprastai pradeda nuo visų „Volkswagen“ gamybos vietų ir šį sąrašą siaurina, palikdamas tik tas vietas, kurios atrodo tinkamos investicijoms. Vykstant produkto kūrimo procesui patikslinami bei dokumente dėl sprendimo trumpai apibūdinami investicijų ir gamybos scenarijai, vertinant kiekvieną tikrovišką vietą. Prekės ženklo „Volkswagen“ investicijų komitetas (vok. Volkswagen Ausschuss Investitionen, VAI), remdamasis konkrečia vietos ir investicijų rekomendacija, turi nuspręsti, ar projektą reikėtų įgyvendinti.

                  (70)

                  Kaip aiškinta, šiame etape tikroviškų vietų sąrašas jau buvo susiaurintas ir palikta tik [1 vieta, esanti neremiamoje EEE vietovėje] bei Setubalis. Buvo nustatytos ir palygintos abiejų šių vietų su vietove siejamos konkrečios gamybos sąnaudos. Šias su konkrečia vietove siejamas sąnaudas sudaro reikalingos investicinės sąnaudos ir tikėtinos gamybos sąnaudos per bazinį laikotarpį. Portugalija, siekdama įrodyti, kad buvo atlikta priešingos padėties analizė, kaip galimas vietas vertinant [1 vietą, esančią neremiamoje EEE vietovėje] ir Setubalį, pateikė autentiškus to meto bendrovės dokumentus, parengtus kontrolės departamento ([„Group Controlling“]) bei […] (grupės valstybės pagalbos skyriaus) ir pažymėtus 2014 m. gegužės 9 d. data. Portugalija paaiškino, kad, nors [1 vietos, esančios neremiamoje EEE vietovėje] gamyklos veiklos rodikliai kiek geresni, Setubalio gamykla geriau įvertinta dėl galimybės gauti regioninę investicinę pagalbą. Remdamasis šia priešingos padėties analize (18) kontrolės departamentas ([„Group Controlling“]) investicijų komitetui pateikė rekomendaciją dėl sprendimo ir pasiūlė Setubalį, kaip vietą investicijoms.

                  (71)

                  Sprendimus dėl investicijų ir vietos, kuriais patvirtinta, kad pasirenkamas Setubalis, investicijų komitetas priėmė 2014 m. gegužės 28 d. ir birželio 26 d. (19). Portugalija pateikė atitinkamų posėdžių, per kuriuos buvo priimti sprendimai, protokolų kopijas. Atsižvelgus į lyginamuosius skaičiavimus ir 37,96 mln. EUR (nominaliąja verte) (33,4 mln. EUR diskontuota verte) regioninę pagalbą (20), abiejuose sprendimuose patvirtintas MQB investicinis projektas ir bendras investicijų mastas, t. y. 624 mln. EUR. Be to, pirmame sprendime nurodyta pirmoji biudžeto dalis, skirta gamyklos erdvei parengti pirmosioms investicijoms, o antrame sprendime suteiktas leidimas visoms investicinėms išlaidoms.

            4.3.4.   PAGALBOS PROPORCINGUMAS

                  (72)

                  Portugalija atkreipia dėmesį, kad skaičiavimai, naudoti pagalbos skatinamajam poveikiui įrodyti, gali būti naudojami ir jos proporcingumui vertinti.

                  (73)

                  Iš galutinių skaičiavimų, Portugalijos pateiktų siekiant įrodyti skatinamąjį poveikį, matyti, kad grynoji finansinė Setubalio gamyklos padėtis yra nepalanki, palyginti su [1 vieta, esančia neremiamoje EEE vietovėje], o to skirtumo vertė – 48 mln. EUR. NET skyrus pagalbą, gamyba Setubalyje būtų 14,6 mln. EUR (diskontuota vertė) brangesnė, palyginti su gamyba [1 vietoje, esančioje neremiamoje EEE vietovėje] (finansiniai nuostoliai, atėmus pagalbą, į kurią atsižvelgta priešingos padėties analizėje; t. y. 48 mln. EUR – 33,4 mln. EUR).

                  (74)

                  Todėl Portugalija tvirtina, kad kompensacija nėra per didelė, nes šia pagalba nevisiškai kompensuojamas Setubalio gamyklos, kaip gamybos vietos, trūkumas. Taigi, pagalba yra proporcinga.

                  (75)

                  Portugalija nurodo, kad priimdamas sprendimą dėl vietos investicijų komitetas atsižvelgė ne tik į finansinius aspektus, bet ir į kiekybiškai neįvertinamus kokybės kriterijus, pavyzdžiui, socialinės atsakomybės priežastis arba galimybę išvengti gamybos perkėlimo į kitas gamyklas, kai gamyba intensyviausia.

            4.3.5.   NEIGIAMAS PAGALBOS POVEIKIS KONKURENCIJAI IR PREKYBAI

                  (76)

                  Portugalija pabrėžia, kad regionine pagalba siekiama tik kompensuoti grynuosius Setubalio gamyklos trūkumus, susijusius su jos vieta. Pagalba yra proporcinga ir nebus daroma poveikio konkurencijai, nes, esą, bet kokiu atveju būtų investuojama į projektą ir tai darytų poveikį konkurencijai ir prekybai. Investicinis projektas nebūtų įgyvendinamas kitame remiamame regione, kuriam taikomas didesnis arba panašus didžiausias pagalbos intensyvumas, nes plyno lauko investicijos nebūtų perspektyvios, o vienintelė tikėtina alternatyva nėra remiamas regionas. Todėl pagalba neturi sanglaudą mažinančio poveikio, kuris neatitiktų regioninės pagalbos esmės.

            5.   PAGALBOS VERTINIMAS

      5.1.   PAGALBOS BUVIMAS

                  (77)

                  Portugalijos valdžios institucijos skirs finansinę paramą, kurios forma – grąžintina subsidija ir kuri finansuojama iš bendrojo valstybės biudžeto. Taigi tai yra valstybės ir iš jos valstybinių išteklių teikiama parama, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

                  (78)

                  Pagalba teikiama vienai bendrovei, t. y. bendrovei „Autoeuropa“, taigi yra atrankioji.

                  (79)

                  Finansinė parama bus skiriama investicijoms į automobilių sektorių, o šiam sektoriui būdinga intensyvi valstybių narių tarpusavio prekyba, taigi dėl to bus iš dalies išstumtos iš kitų valstybių narių tiekiamos tarpinės prekės. Vadinasi, priemone daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

                  (80)

                  Tai, kad Portugalijos valdžios institucijos teikia pirmenybę bendrovei „Autoeuropa“ ir jos produkcijai, reiškia, kad konkurencija yra iškraipoma arba kyla grėsmė, kad ji gali būti iškraipoma.

                  (81)

                  Taigi Komisija mano, kad priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba bendrovei „Autoeuropa“, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

            5.2.   PAGALBOS PRIEMONĖS TEISĖTUMAS

                  (82)

                  Teikdamos pagalbą, kurią turi patvirtinti Komisija, ir pranešusios apie pagalbos priemonę, prieš ją suteikiant, Portugalijos valdžios institucijos įvykdė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas prievoles, nes pranešti apie didesnę nei tam tikra suma individualią pagalbą reikalaujama 2008 m. BBIR. Iš tikrųjų, apie investiciniam projektui skiriamą pagalbą turi būti individualiai pranešama pagal 2007–2013 m. gairių 68 punktą ir 2008 m. BBIR, nes numatoma 36,15 mln. EUR suma dabartine verte yra didesnė nei 11,25 mln. EUR individualaus pranešimo riba, taikyta tame regione pagal nuo 2007 m. iki 2014 m. birželio mėn. galiojusį regioninės pagalbos žemėlapį.

            5.3.   VERTINIMO TEISINIS PAGRINDAS

                  (83)

                  Pagalba siekiama skatinti regioninę plėtrą. Kadangi pagalbos ir investicijų sutartis buvo pasirašyta 2014 m. balandžio mėn., ir tik laukta Komisijos patvirtinimo, Komisija mano, kad, pagal 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairių 188 punktą, pagalba buvo skirta iki 2014 m. liepos mėn., taigi turi būti vertinama pagal 2007–2013 m. gaires, visų pirma pagal jų nuostatas dėl regioninės investicinės pagalbos dideliems investicijų projektams, kaip nustatyta 68 punkte.

            5.4.   SUDERINAMUMO VERTINIMO STRUKTŪRA

                  (84)

                  Komisija savo tyrimą turi atlikti trimis etapais:

                              —

                              pirma, ji turi patvirtinti, kad priemonė suderinama su bendrosiomis Regioninės pagalbos teikimo gairių nuostatomis;

                              —

                              antra, ji turi nustatyti, ar, ištyrus rinkos dalį ir pajėgumų padidėjimą, taikant 2007–2013 m. gairių 68 punkto a ir b papunkčių kriterijus, neabejotinai atmestina nuodugnaus vertinimo būtinybė;

                              —

                              trečia, jeigu reikia, t. y. atsižvelgdama į antrame etape atlikto tyrimo rezultatą, jai gali reikėti atlikti nuodugnaus vertinimo procedūrą.

            5.5.   PRIEMONĖS ATITIKTIS REGIONINĖS PAGALBOS TEIKIMO GAIRĖSE NUSTATYTIEMS STANDARTINIAMS SUDERINAMUMO KRITERIJAMS

                  (85)

                  Komisija sprendime pradėti tyrimą jau nustatė, kad pagalba atitinka dalį 2007–2013 m. gairėse nustatytų bendrųjų suderinamumo kriterijų. Per oficialų tyrimą nerasta jokių požymių, dėl kurių būtų galima suabejoti tokiu vertinimu. Visų pirma Komisija konstatuoja:

                              —

                              pagalba suteikta Palmeloje įgyvendinamam projektui, Palmela yra vietovė, atitinkanti regioninės pagalbos teikimo reikalavimus pagal Portugalijos regioninės pagalbos žemėlapį, galiojusį nuo 2007 m. iki 2014 m. birželio mėn.

                              —

                              Nesama jokių požymių, kad apskritai bendrovę „VW Group“ arba konkrečiai bendrovę „Autoeuropa“ būtų galima laikyti sunkumų patiriančia įmone pagal pranešimo metu galiojusias Gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Todėl, pagalbos gavėja atitinka regioninės pagalbos teikimo reikalavimus, kaip nustatyta 2007–2013 m. gairių 9 punkte.

                              —

                              Projektą sudaro pradinės investicijos pagal 2007–2013 m. gairių 34 punktą. 2007–2013 m. gairių 34 punkte pradinės investicijos apibrėžtos kaip investicijos į materialųjį ir nematerialųjį turtą, susijusi su i) naujos įmonės kūrimu, ii) esamos įmonės plėtimu, iii) įmonės produkcijos diversifikacija į naujus, papildomus produktus ir iv) esamos įmonės bendro gamybos proceso esminiu pakeitimu. Naujos gamybos technologijos diegimas yra esminis esamos gamyklos gamybos proceso pakeitimas. Be to, atsiranda galimybė įvairinti gamyklos produkciją.

                              —

                              Pagal 2007–2013 m. gairių 40 punktą, „Autoeuropa“ privalo investicijas regione išlaikyti minimalų bent penkerių metų laikotarpį užbaigus projektą.

                              —

                              Kaip nustatyta 2007–2013 m. gairių 39 punkte, pagalbos gavėjos įnašas iš nuosavų išteklių, kuriam netaikoma jokia valstybės parama, sudaro ne mažiau kaip 25 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų.

                              —

                              Oficialiai nustatyto skatinamojo poveikio reikalavimai, išdėstyti 2007–2013 m. gairių 38 punkte, įvykdyti (21).

                              —

                              Reikalavimus atitinkančios projekto išlaidos susijusios tik su nauju materialiuoju turtu (tik su įranga ir pastatais), taigi atitinka 2007–2013 m. gairių 50 ir 54 punktų nuostatas.

                  (86)

                  Tačiau sprendime pradėti tyrimą Komisijai kilo abejonių dėl sąnaudų, susijusių su tiekėjų aprūpinimu įranga, tinkamumo. Dėl šios priežasties, bet kartu ir dėl to, kad Komisijai nepavyko susidaryti galutinės nuomonės, ar projektas, apie kurį pranešta, ir ankstesnis investicinis projektas, įgyvendintas toje pat gamykloje, yra vienas investicinis projektas pagal 2007–2013 m. gairių 60 punktą, Komisija negalėjo nustatyti, ar pagalbos intensyvumas, apie kurį pranešta, viršijo didžiausią leidžiamą pagalbos intensyvumą, taigi jai kilo abejonių ir dėl to, ar laikytasi regioninei pagalbai taikytinos viršutinės ribos.

            5.5.1.   IŠVADA DĖL TIEKĖJŲ APRŪPINIMO ĮRANGA

                  (87)

                  Komisija byloje C34/2001 paaiškino, kad su tiekėjų aprūpinimu įranga susijusios sąnaudos negali būti laikomos reikalavimus atitinkančiomis sąnaudomis, išskyrus atvejus, kai jos patiriamos atitinkamos valstybės narės remiamose vietovėse. (22) Komisija atkreipia dėmesį (žr. šio sprendimo 31 ir 32 konstatuojamąsias dalis), kad visos investicijos į tiekėjų aprūpinimą įranga, kurių suma yra iki 136,3 mln. EUR, atitiks standartinius gairėse nustatytus suderinamumo kriterijus, jeigu atitiks tam tikras sąlygas, t. y.: įranga yra projekto apie kurį pranešta, dalis, kaip ilgalaikis turtas priklauso bendrovei „Autoeuropa“, yra tiekėjo gamykloje remiamoje Portugalijos vietovėje ir, projektą įgyvendinus, išliks remiamoje Portugalijos vietovėje bent penkerius metus. Be to, remiamose Portugalijos vietovėse, į kurias bus tiekiama pardavėjui skirta įranga, bus taikoma tokia pat, kaip ir Palmelos vietovėje, arba aukštesnė pagalbos intensyvumo riba. Stebėsenos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad pirmiau minėtų sąlygų neatitinkančiam tiekėjų aprūpinimui įranga nebūtų skiriama jokios pagalbos, įdiegtos.

                  (88)

                  Todėl, remdamasi ankstesne praktika, t. y. sprendimu dėl valstybės pagalbos C34/2001, Komisija mano, kad remiamose Portugalijos vietovėse patiriamos tiekėjų aprūpinimo įranga sąnaudos, kurių suma yra iki 136,3 mln. EUR, gali būti laikomos reikalavimus atitinkančiomis sąnaudomis pagal 2007–2013 m. gairių 4.1 ir 4.2 skirsnius.

            5.5.2.   IŠVADA DĖL VIENO INVESTICINIO PROJEKTO

                  (89)

                  Komisija vertino, ar trys atvejai, kai bendrovė „Autoeuropa“ anksčiau investavo į tą pačią gamyklą, negali būti vienu investiciniu projektu.

            5.5.2.1.   Pradinės investicijos į vidaus ir išorės dažymo robotus (dažymo cechas)

                  (90)

                  Įgyvendinant projektą buvo įsigyti nauji dažymo cechui skirti robotai, taigi pagerėjo kokybė, darbas tapo ergonomiškesnis, darbuotojai geriau apsaugoti, taip pat labiau tausojama aplinka, taupomi ištekliai ir didėja našumas. Komisija mano, jog šios investicijos tuo metu buvo būtinos, kad dažymo ceche pagerėtų darbo sąlygos, taigi investuota buvo ne dėl to, kad buvo rengiamasi įgyvendinti projektą, apie kurį pranešta.

                  (91)

                  Komisija mano, kad esama investicijų į dažymo ceche vykstančio vidaus ir išorės dažymo proceso automatizavimą ir investicinio projekto, apie kurį pranešta, techninių ir funkcinių skirtumų, o sprendimai dėl investicijų buvo priimti kiekvienas atskirai. Todėl Komisija mano, kad pradinės investicijos į dažymo cechą jokiu ekonomiškai nedaliu ryšiu nesusijusios su investiciniu projektu, apie kurį pranešta, vadinasi, abu investavimo atvejai nėra vienas investicinis projektas pagal 2007–2013 m. gairių 60 punktą.

            5.5.2.2.   Pradinės investicijos į štampavimo priemones (įrangos cechas)

                  (92)

                  Bendrovės „Autoeuropa“ įrangos ceche gaminamos automobilio kėbulo metalinių dalių liejimo formos ir štampavimo įranga. Šio cecho specializacija – įrangos, naudojamos variklio skyriaus dangčiams ir sparnams gaminti, gamyba. Įrangos cechas savo gaminius tiekia įvairiose pasaulio vietose esančioms „VW Group“ gamykloms, t. y. ne vien bendrovei „Autoeuropa“. Šis cechas yra bendrovės „Autoeuropa“ dalis, bet jis veikia savarankiškai, o jo veikla nepriklauso nuo gamyklos pagrindinės veiklos, t. y. automobilių gamybos.

                  (93)

                  Įgyvendinant projektą įsigyti nauji įrenginiai štampavimo įrangai gaminti, kad įrankių konstrukcija būtų geresnės kokybės, o įrangos ceche būtų pagaminama daugiau produkcijos. Įrangos ceche gaminamos automobilio kėbulo metalinių dalių liejimo formos ir štampavimo įranga, skirta visai „VW Group“, cechas nėra tame pat sklype, kuriame įgyvendintos investicijos, apie kurias pranešta, ir veikia savarankiškai nuo gamyklos, kurioje gaminami automobiliai. Be to, sprendimai dėl investicijų į įrangos cecho modernizavimą ir dėl projekto, apie kurį pranešta, buvo priimti kiekvienas atskirai. Todėl Komisija mano, kad pradinės investicijos į įrangos cechą jokiu ekonomiškai nedaliu ryšiu nesusijusios su investiciniu projektu, apie kurį pranešta, vadinasi, abu investiciniai projektai nėra vienas investicinis projektas pagal 2007–2013 m. gairių 60 punktą.

            5.5.2.3.   Pradinės investicijos į informacinių technologijų (IT) sritį

                  (94)

                  Projektas yra susijęs su naujos IT įrangos ir naujos programinės įrangos įsigijimu siekiant užtikrinti stabilų IT saugumą ir taip didinti automobilių gamybos stabilumą ir našumą. Investicijos į IT sritį su projektu, apie kurį pranešta, neturi jokio strateginio ir techninio ryšio, kuriuo investicijos ir projektas būtų susieti kokiu nors ekonomiškai nedaliu būdu. Be to, sprendimai dėl investicijų į IT projektą ir dėl projekto, apie kurį pranešta, buvo priimti kiekvienas atskirai. Todėl Komisija mano, kad abu investiciniai projektai nėra vienas investicinis projektas pagal 2007–2013 m. gairių 60 punktą.

            5.5.3.   BENDRA IŠVADA DĖL STANDARTINIŲ SUDERINAMUMO KRITERIJŲ

                  (95)

                  Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija mano, kad tiekėjų aprūpinimo įranga sąnaudos, kurių suma iki 136,3 mln. EUR., gali būti laikomos reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis, patirtomis įgyvendinant projektą, apie kurį pranešta, kadangi į ankstesnes investicijas atsižvelgti nereikia. Reikalavimus atitinkančių išlaidų suma, į kurią reikia atsižvelgti skaičiuojant didžiausią galimą pagalbos intensyvumą, yra 623,9 mln. EUR (599,6 mln. EUR diskontuota verte), kaip parodyta šio sprendimo 2 lentelėje. Taikant mažinimo metodą, kaip nustatyta 2007–2013 m. gairių 67 punkte, gaunama, kad reikalavimus atitinkančioms projekto išlaidoms taikomas didžiausias leidžiamas pagalbos intensyvumas yra 6,13 %, skaičiuojant pagal bendrąjį subsidijos ekvivalentą.

                  (96)

                  Kadangi planuojamos pagalbos intensyvumas (36,15 mln. EUR dabartine verte, 6,03 % pagalbos intensyvumas) neviršija didžiausio leidžiamojo pagalbos intensyvumo, o pagalbos, apie kurią pranešta, neplanuojama derinti su jokia kita regionine pagalba, projektui numatytos pagalbos intensyvumas atitinka 2007–2013 m. gairių reikalavimus.

                  (97)

                  Atsižvelgdama į tai, taip pat kadangi nepateikta jokios informacijos, galinčios turėti įtakos sprendime pradėti tyrimą išdėstytoms Komisijos išvadoms dėl 85 konstatuojamojoje dalyje nurodytų standartinių suderinamumo kriterijų, Komisija laikosi nuomonės, kad 2007–2013 m. gairėse nustatytų standartinių suderinamumo kriterijų laikomasi.

            5.6.   2007–2013 M. GAIRIŲ 68 PUNKTO NUOSTATOSE NUSTATYTŲ KRITERIJŲ TAIKYMAS

                  (98)

                  Vykdydama oficialų tyrimą Komisija turi atlikti išsamų vertinimą, išskyrus atvejus, kai vykstant tai procedūrai Komisija neabejotinai gali nustatyti, kad 68 punkto a ir b papunkčiuose nurodytų kriterijų ribos, nuo kurių reikia vykdyti išsamų vertinimą, neviršytos. (23) Kad galėtų taikyti atitinkamus kriterijus, Komisija pirmiausia turi nustatyti tinkamas produkto ir geografinės rinkų apibrėžtis.

                  (99)

                  Savo sprendimo pradėti tyrimą 45 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad, taikant 2007–2013 m. gairių 68 punktą, su investiciniu projektu siejami produktai yra lengvieji automobiliai, priskirtini prie A0, A ir B rinkos segmentų, nustatytų remiantis POLK skirstymu į segmentus.

                  (100)

                  Komisija tikslių atitinkamos produkto rinkos ribų nenustatė ir svarstė visas galimas alternatyvias rinkos apibrėžtis, visų pirma įskaitant siauriausius segmentus, apie kuriuos turima duomenų.

                  (101)

                  Praktika, kai taikoma siauriausia rinkos apibrėžtis, apimanti pavienius automobilių pramonės segmentus, jau įtvirtinta panašiais sprendimais, įskaitant galutinius sprendimus (24).

                  (102)

                  Ši bylų nagrinėjimo praktika grindžiama požiūriu, kad visi konkurentai visuose rinkos segmentuose, įskaitant mažiausią galimą segmentą, turi teisę būti apsaugoti nuo rinkos dalyvių, kurių padėtis rinkoje – dominuojanti.

                  (103)

                  Taikant šią praktiką remiamasi ir su konkurencija susijusiais ekonominiais aspektais. Konkrečiau, šis požiūris paremtas teorija, kad paklausos pakeičiamumo dviejų produktų atžvilgiu esama, jeigu vartotojai, vertindami produktus pagal jų charakteristikas, kainą ir ketinamą paskirtį, juos laiko tarpusavyje pakeičiamais. Taikydama šią rinkos dalių tyrimo praktiką, taip pat tirdama ir mažiausius galimus automobilių rinkos segmentus, apie kuriuos turima informacijos, Komisija laikosi tiksliai tokios logikos: t. y. Komisija mano, kad pakeičiamumas, vertinant pagal kainą, charakteristikas ir ketinamą paskirtį, yra didžiausias, kai produktai priklauso tam pačiam segmentui. Šiuo požiūriu, mažiausio galimo rinkos segmento, kaip tikėtinos rinkos, pasirinkimas atitinka Horizontaliųjų susijungimų vertinimo gairių 28 punktą; šiame punkte nustatyta, kad „[p]roduktai gali būti diferencijuoti atitinkamoje rinkoje taip, kad kai kurie produktai yra artimesni pakaitalai už kitus. Kuo labiau susijungiančių įmonių produktai gali būti tarpusavyje pakeičiami, tuo didesnė tikimybė, kad susijungiančios įmonės žymiai pakels kainas. <…> Labiau tikėtina, kad susijungiančių įmonių noras pakelti kainas bus suvaržytas, jei konkuruojančios įmonės gamina artimus pakaitalus susijungiančių įmonių produktams, nei tada, kai jų siūlomi produktai yra mažiau artimi pakaitalai“.

                  (104)

                  Būtent dėl to įprastiniai automobiliai tradiciškai skirstomi į segmentus, ir dėl to automobilių pramonėje modeliai priskiriami prie įvairių gerai žinomų segmentų. Būtent šie aspektai lėmė nagrinėjant automobilių pramonės bylas Komisijos taikomą atitinkamos rinkos apibrėžimo praktiką (tai pasakytina ir apie pavienius segmentus) ir būtent dėl to valstybės narės nagrinėjant šią ir kitas, anksčiau nagrinėtas, bylas pateikė su atitinkama rinka susijusius argumentus, taikomus pavieniams segmentams.

                  (105)

                  Kadangi „Autoeuropa“ gamins automobilius, priskiriamus prie A0 ir [000] segmentų pagal POLK klasifikaciją, ir taip pat galėtų gaminti automobilius, priskiriamus prie B segmento pagal POLK klasifikaciją, Komisija laikėsi nuomonės, kad tinkamomis galimomis rinkomis šiuo atveju gali būti šie pavieniai segmentai, o SUV automobiliams ir SUV-B segmentas pagal „Global Insight“ klasifikaciją, taip pat jungtinis segmentas (A0–B) pagal POLK klasifikacija.

                  (106)

                  Komisija laikėsi nuomonės, kad atitinkama geografinė rinka yra bent jau EEE masto. Portugalijos valdžios institucijos ir „Autoeuropa“ sutiko, kad nagrinėdama šį pranešimą Komisija taikytų šią geografinę rinkos apibrėžtį. (25)

                  (107)

                  Kadangi per oficialų tyrimą Komisija negavo jokios kitos informacijos, iš kurios būtų matyti, kad jai reikėtų keisti savo išvadas, pateiktas sprendime pradėti tyrimą, atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija nekeičia savo vertinimo, susijusio su produkto ir geografinės rinkos ribų nustatymu.

            5.6.1.   IŠVADA DĖL RINKOS DALIES KRITERIJAUS (2007–2013 M. GAIRIŲ 68 PUNKTO A PAPUNKTIS)

                  (108)

                  Komisija, siekdama nustatyti, ar pagalbos gavėjų rinkos dalis prieš vykdant investiciją ir ją įvykdžius sudaro daugiau kaip 25 %, 2007–2013 m. gairių 68 punkto a papunkčio kriterijų taikė visoms tikėtinoms produkto ir geografinėms rinkoms.

                  (109)

                  Kadangi nebuvo galima nustatyti vienos atitinkamos produkto ir geografinės rinkos, reikėjo atsižvelgti į visų tikėtinų rinkų rezultatus. Bendrovės „VW Group“ pavienių A ir B segmentų ir jungtinių A0, A ir B segmentų (pagal POLK) rinkos dalis Europos ekonominėje erdvėje yra didesnė kaip 25 % visais metais nuo 2013 iki 2019 m. Todėl Komisija daro išvadą, kad 68 punkto a papunktyje nustatyta riba viršyta.

            5.6.2.   IŠVADA DĖL GAMYBOS PAJĖGUMŲ NEPAKANKAMAI GERAI VEIKIANČIOJE RINKOJE KRITERIJAUS (2007–2013 M. GAIRIŲ 68 PUNKTO B PAPUNKTIS)

                  (110)

                  Kadangi taikant 68 punkto a papunkčio kriterijų rezultatas buvo gautas toks, kad jau prireikė nuodugnaus pagalbos vertinimo, nebūtina vertinti 68 punkto b papunkčio kriterijaus.

            5.6.3.   IŠVADA

                  (111)

                  Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija priima sprendimą, kad 68 punkto a papunktyje nustatyto kriterijaus riba viršyta. Todėl Komisija priima sprendimą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą išsamiai patikrinti, ar pagalba yra reikalinga investicijoms skatinti ir ar pagalbos nauda yra didesnė nei konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

            5.7.   NUODUGNUS PAGALBOS PRIEMONĖS VERTINIMAS

                  (112)

                  Nuodugnus vertinimas atliekamas remiantis Komunikatu dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų.

            5.7.1.   TEIGIAMAS PAGALBOS POVEIKIS
      5.7.1.1.   Pagalbos tikslas

                  (113)

                  Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 12 punkte reikalaujama, kad valstybės narės įrodytų, jog investicijų projektu bus prisidėta prie atitinkamo regiono plėtros. Komisija atkreipia dėmesį į teigiamą regioninį investicijų poveikį, kaip tai teigia Portugalija (žr. šio sprendimo 45–49 konstatuojamąsias dalis), ir mano, kad, visų pirma, tuo, kad sukuriama tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų, regione atsiranda papildomų tiekėjų, perduodamos žinios ir atsiranda daugiau įgūdžių turinčių asmenų, gerokai padedama plėtoti regioną ir siekti ES sanglaudos tikslo.

            5.7.1.2.   Pagalbos priemonės tinkamumas

                  (114)

                  Remiantis Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 17 ir 18 punktais, valstybės pagalba, kurios forma – pagalba pradinėms investicijoms, yra ne vienintelė priemonė, kuria galima kompensuoti rinkos trūkumus ir skatinti ekonomikos plėtrą palankių sąlygų neturinčiuose regionuose. Pagalba yra tinkama priemonė, jeigu ja teikiama konkrečių pranašumų, palyginti su kitomis politikos priemonėmis. Remiantis Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 18 punktu, „[t]inkamomis laikomos [tik] priemonės, kurioms valstybė narė apsvarstė kitas politikos galimybes ir kurioms ji nustatė atrankinės priemonės, kaip antai valstybės pagalbos konkrečiai bendrovei, naudojimo pranašumus“.

                  (115)

                  Portugalija pagalbos priemonės tinkamumą pagrindė (žr. šio sprendimo 51 ir 52 konstatuojamąsias dalis) ekonomine Setubalio pusiasalio regiono padėtimi ir įrodė, kad šis regionas yra palankių sąlygų neturintis regionas, palyginti su šalies vidurkiu – 2011–2013 m. regioninis BVP vienam gyventojui sudarė apie 75 % Portugalijos vidurkio.

                  (116)

                  Atsižvelgdama į socialinę ir ekonominę Setubalio pusiasalio regiono padėtį, kurią patvirtina jam suteiktas pagalbos skyrimo kriterijus atitinkančio regiono statusas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą bei taikomas 15 % didžiausias pagalbos intensyvumas, taip pat remdamasi ankstesniais sprendimais (pvz., sprendimais dėl „Dell Products Poland“ (26) ir „Porsche“ (27)), Komisija sutinka, kad valstybės pagalbos teikimas yra tinkama priemonė, siekiant šio regiono vystymosi tikslų.

            5.7.1.3.   Skatinamasis poveikis ir priešingos padėties scenarijus

                  (117)

                  Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 20 punkte reikalaujama, kad būtų laikomasi 2007–2013 m. gairių 38 punkte nustatytų oficialiai nustatyto skatinamojo poveikio sąlygų. Komisija šio sprendimo 5.5 skirsnyje patvirtino, kad projektas, apie kurį pranešta, tas sąlygas atitinka. Kalbant apie esminį skatinamąjį poveikį, Komunikate dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų reikalaujama, kad Komisija nuodugniai patikrintų, ar iš tiesų pagalba būtina, kad keistųsi pagalbos gavėjo elgesys, tai yra ar jis skiria (papildomų) investicijų atitinkamam remiamam regionui. Pagal Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 22 punktą skatinamasis poveikis gali būti įrodytas pagal du scenarijus: neskyrus pagalbos apskritai nebūtų investuojama, nes įmonei tai nebūtų pelninga jokioje vietoje (1 scenarijus); neskyrus pagalbos būtų investuojama kitoje vietoje (2 scenarijus).

                  (118)

                  Komunikate dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų reikalaujama, kad valstybė narė įrodytų, jog esama pagalbos skatinamojo poveikio, ir pateiktų įrodymų, kad pagalbos reikia, nes ji iš tikrųjų turi poveikį renkantis investiciją arba vietą. Taigi, pareiga įrodyti, kad esama skatinamojo poveikio, tenka valstybei narei. Šiuo tikslu valstybė narė taip pat turi pateikti išsamų priešingos padėties aprašymą, t. y. įvykių scenarijų, jeigu pagalbos gavėjui pagalbos būtų neskirta. Komisija šiuos priešingos padėties scenarijus turi laikyti tikroviškais.

                  (119)

                  Portugalijos valdžios institucijos teigė (žr. šio sprendimo 54 konstatuojamąją dalį), kad pagalba bendrovei „Autoeuropa“ siejama su 2 scenarijumi, ir pateikė priešingos padėties scenarijų, iš kurio matyti, kaip planuotos su projektu apie kurį pranešta, siejamos konkrečios investicijos ir vieta, kai manyta, kad alternatyvi vieta gali būti [1 vietoje, esančioje neremiamoje EEE vietovėje] esanti gamykla, […].

                  (120)

                  Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 25 punkte nurodyta, kad, aprašydama 2 scenarijų, valstybė narė pagalbos skatinamojo poveikio įrodymų galėtų pateikti pristatydama bendrovės dokumentus, kuriais palyginamos sąnaudos bei nauda įsikuriant atitinkamame remiamame regione, kuris pasirinktas investicijoms, ir sąnaudos bei nauda vietą pasirinkus kitame regione. Valstybė narė visų pirma raginama remtis finansinėmis ataskaitomis, vidaus verslo planais, ekspertų nuomonėmis ir kitais dokumentais, kuriuose išsamiai nagrinėjami skirtingi investavimo scenarijai.

                  (121)

                  Portugalija pateikė (žr. šio sprendimo 68, 70 ir 71 konstatuojamąsias dalis) to meto autentiškų įrodymų, kuriais pagrindžiamas „VW Group“ ir, kalbant konkrečiai apie projektą, apie kurį pranešta, prekės ženklo „Volkswagen'“ daugiapakopis sprendimų priėmimo procesas, kai pirmiausia priimamas sprendimas dėl produkto, o tada – sprendimas dėl investicijų ir vietos.

                  (122)

                  Iš šių dokumentų matyti, kad per 2012 m. 61 planavimo ciklą nustačius galimybes parduoti naujuosius A0 SUV ir […] ([…]) segmentų produktus, kontrolės departamentas [„Group Controlling“] 2012 m. liepos mėn. iš pradžių nustatė keturias galimas gamybos vietas: Setubalį, [1 vietą, esančią neremiamoje EEE vietovėje], [2 vietą, esančią ne EEE] ir [3 vietą, esančią neremiamoje EEE vietovėje]; tam ji taikė du pagrindinius kriterijus: ar dar galima diegti papildomus esamiems gamyklos pajėgumus ir ar esami tos vietos įrenginiai yra tinkami planuojamoms investicijoms. Kontrolės departamentui ([„Group Controlling“]) atliekant skaičiavimus, skaičiuotas ir galimas parduoti [iš anksto apibrėžto modelio] kiekis, o pradėti to modelio gamybą planuota panašiu laiku. Buvo parengtos trys alternatyvos, produkcijos kiekį padalijant keturioms vietoms. Buvo apskaičiuotos su kiekviena alternatyva siejamos gamybos sąnaudos, tenkančios vienam automobiliui, iš šių skaičiavimų rezultato buvo matyti, kad tuo metu geriausia alternatyva buvo kartu skaičiuoti [iš anksto apibrėžto modelio] ir A0 SUV kiekį [1 vietoje, esančioje neremiamoje EEE vietovėje] ir riboti naują […] segmento kiekį Setubalio gamykloje.

                  (123)

                  Vykstant šiam planavimo procesui kontrolės departamentas nusprendė, kad reikia atsisakyti [3 vietos, esančios neremiamoje EEE vietovėje] dėl per didelių personalo sąnaudų ir [2 vietos, esančios ne EEE] dėl per didelių logistikos sąnaudų, taigi, kaip galima alternatyva Setubalio gamyklai, buvo palikta tik [1 vieta, esanti neremiamoje EEE vietovėje].

                  (124)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad 2014 m. sausio mėn. „Volkswagen“ nusprendė [iš anksto apibrėžto modelio] gamybą sutelkti [1 vietoje, esančioje neremiamoje EEE vietovėje] ir [2 vietoje, esančioje ne EEE] – ten jau buvo gaminamas ankstesnis modelis. Portugalija pateikė įrodymų, kad net ir priėmus sprendimą dėl [iš anksto apibrėžto modelio], [1 vieta neremiamoje EEE vietovėje] investicijų, apie kurias pranešta, atžvilgiu tebebuvo tikroviškas scenarijus. Remdamasi pateiktais dokumentais Komisija gali daryti išvadą, kad 2014 m. kovo mėn., kai „Volkswagen“ produktų komitetas priėmė sprendimą dėl produkto, [1 vieta neremiamoje EEE vietovėje] turėjo pakankamai pajėgumų, kad joje būtų galima įgyvendinti ir projektą, apie kurį pranešta. Tai pagrindžia ir 2015 m. kovo mėn. „VW Group“ sprendimas [1 vietoje, esančioje neremiamoje EEE vietovėje] gaminti kitą modelį, o jam gaminti reikėjo panašių metinių gamybos pajėgumų, kaip ir būtų reikėję įgyvendinant projektą, apie kurį pranešta.

                  (125)

                  Be to, Komisija patikrino ir nustatė, kad priešingos padėties scenarijuje buvo atsižvelgta į visas su papildomomis pamainomis, kurių būtų reikėję, kad [1 vietoje, esančioje neremiamoje EEE vietovėje] atsirastų papildomų pajėgumų, kurių reikėjo projektui, apie kurį pranešta, įgyvendinti, susijusias sąnaudas. Be to, Komisija atsižvelgia į Portugalijos argumentą, kad, jeigu Setubalio gamykla nebūtų pasirinkta projektui, apie kurį pranešta, įgyvendinti, bendrovei „Autoeuropa“ galbūt būtų tekę uždaryti bent svarbiausias gamyklos dalis. Komisija patikrino ir nustatė, kad priešingos padėties scenarijuje atsižvelgta ir į Setubalio gamyklos darbuotojų atleidimo iš darbo sąnaudas, ir į valstybės pagalbos, suteiktos įgyvendinant 4.2 skirsnyje paminėtus ankstesnius investicinius projektus, grąžinimo sąnaudas.

                  (126)

                  Komisija taip pat įsitikino, kad investicinių ir gamybos sąnaudų abiejose vietose skaičiavimai, kuriais remtasi priešingos padėties scenarijuje, yra tikslūs ir pagrįsti patikimais gamyklų pateiktais duomenimis arba įtikimomis prielaidomis.

                  (127)

                  Kaip nurodyta šio sprendimo 70 konstatuojamojoje dalyje ir I priede, skaičiuojant su vieta sietinas gamybos sąnaudas, apimančias ir gamybos, ir investicines sąnaudas, gauta, kad Setubalio gamyklos sąnaudos, palyginti su [1 vieta, esančia neremiamoje EEE vietovėje], yra 90 mln. EUR (nominaliąja verte) didesnės. Siekdama kompensuoti šias papildomas Setubalio gamykloje patiriamas sąnaudas ir atsižvelgdama į būsimą oficialų investicijų komiteto sprendimą dėl investicinio projekto vietos, kai produktų komitetas 2014 m. kovo 10 d. priėmė sprendimą dėl produkto, bendrovė „Autoeuropa“2014 m. kovo 31 d. pateikė pagalbos paraišką.

                  (128)

                  2014 m. gegužės 28 d. ir birželio 26 d. investicijų komitetas nusprendė, kad investicijos, apie kurias pranešta, bus įgyvendinamos Setubalio gamykloje. Kaip matyti iš investicijų komiteto posėdžių protokolo, šis sprendimas buvo priimtas su aiškia sąlyga, kad bus suteikta valstybės pagalba. Projekto darbai pradėti 2014 m. birželio 26 d.

                  (129)

                  Komisija šiame sprendime jau nustatė (žr. 85 konstatuojamąją dalį), kad oficialiai nustatyto skatinamojo poveikio reikalavimai, išdėstyti Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 20 punkte, įvykdyti. Be to, Portugalijos valdžios institucijos pateikė aiškių įrodymų, kad pagalba tikrai turėjo poveikį renkantis vietą investicijoms, nes „VW Group“ sprendimas projektą, apie kurį pranešta, įgyvendinti Setubalio gamykloje buvo priimtas tik pasirašius investicijų sutartį (28), o tai patvirtino, kad investicinis projektas atitiks valstybės pagalbos teikimo reikalavimus. Komisija mano, kad Portugalijos pagal Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 23 ir 25 punktus pateiktas priešingos padėties scenarijus yra tikroviškas ir pagrįstas autentiškais to meto dokumentais, kuriais įrodoma, kad pagalba tikrai turėjo (didelį) skatinamąjį poveikį: pagalbos lėšomis sumažinus sąnaudų skirtumus, lyginant abi vietas, gamybos vieta pasirinktas Setubalis, taigi pagalba darė įtaką pagalbą gaunančiai bendrovei priimant sprendimą dėl vietos. Negavus pagalbos, Setubalis nebūtų pasirinktas kaip investicijų vieta.

            5.7.1.4.   Pagalbos proporcingumas

                  (130)

                  Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 29 punkte reikalaujama, kad pagalba būtų proporcinga, o jos suma ir intensyvumas turi būti apriboti iki minimumo, kuris yra būtinas, kad investicinis projektas būtų įgyvendinamas remiamame regione.

                  (131)

                  Apskritai regioninė pagalba laikoma proporcinga remiamų regionų problemų dydžiui, jei ji neviršija regioninei pagalbai taikomų aukščiausių ribų, įskaitant automatišką progresinį pagalbos aukščiausių ribų, taikomų dideliems investiciniams projektams, patikslinimą taikant mažinimo metodą (tai jau nurodyta taikomame regioninės valstybės pagalbos žemėlapyje). Šiuo atveju pagalbos intensyvumas neviršija regioninės pagalbos aukščiausių ribų, kurios buvo patikslintos taikant mažinimo metodą, kaip jau nustatyta 96 konstatuojamojoje dalyje.

                  (132)

                  Be šio 2007–2013 m. gairėse įtvirtinto bendrojo proporcingumo principo, Komunikatu dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų reikalaujama atlikti nuodugnesnį vertinimą. Pagal Komunikate dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų numatytą 2 scenarijų pagalba laikoma proporcinga, jeigu ji yra lygi pagalbos gavėjo investavimo remiamame regione grynųjų išlaidų ir investavimo kitame regione grynųjų išlaidų skirtumui.

                  (133)

                  Portugalijos pateiktais dokumentais (žr. šio sprendimo 68, 70 ir 71 punktus) įrodoma, kad pagalba buvo tik tokio dydžio, kokio tikrai reikėjo, nes ja neviršytas sąnaudų, patirtinų pasirinkus investuoti į Setubalio gamyklą, ir sąnaudų, patirtinų pasirinkus investuoti į […], skirtumas. Iš skaičiavimų, atliktų analizuojant priešingos padėties scenarijų, (ir iš dokumentų, rengtų tuo metu, kai buvo priimamas sprendimas dėl investicijų) matyti, kad, net skyrus pagalbą, Setubalio gamykla buvo 14,6 mln. EUR (diskontuota verte) brangesnė už [1 vietą, esančią neremiamoje EEE vietovėje]. Komisija atkreipia dėmesį, kad neišlyginta papildoma sąnaudų dalis laikyta priimtina dėl tam tikrų kokybinių aspektų – socialinės atsakomybės priežasčių (jeigu nebūtų investuota, „Autoeuropa“ būtų turėjusi uždaryti dideles Setubalio gamyklos dalis) arba galimybės pasiekti, kad Setubalio gamykla, kai gamyba intensyviausia, galėtų patenkinti poreikius be kitų gamyklų pagalbos, o pasirinkus [1 vietą, esančią neremiamoje EEE vietovėje] dalį gamybos būtų tekę perkelti į [vietą, esančią ne EEE]. Jeigu būtų skaičiuojama atsižvelgiant į diskontuotą pagalbos sumą, apie kurią pranešta, t. y. 36,15 mln. EUR (29), su vieta susijusios papildomos sąnaudos, pasirinkus Setubalio gamyklą, vis tiek būtų 11,85 mln. EUR (48 mln. EUR – 36,15 mln. EUR).

                  (134)

                  Kadangi pagalbos suma yra tik tokia, kokios reikia papildomoms grynosioms investicinio projekto išlaidoms, atsirandančioms investavimo vieta pasirinkus Setubalį, palyginti su alternatyvia [1 vieta, esančia neremiamoje EEE vietovėje], kompensuoti, Komisija mano, jog įrodyta, kad tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas dėl vietos, pagalba buvo proporcinga.

            5.7.2.   NEIGIAMAS PAGALBOS POVEIKIS KONKURENCIJAI IR PREKYBAI

                  (135)

                  Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 40 punkte teigiama, kad „jei atlikus priešingos padėties analizę, paaiškėja, kad net nesuteikus pagalbos, investuojama vis tiek būtų, nors ir kitoje vietoje (2 scenarijus), ir jeigu pagalba yra proporcinga, galimi iškraipymo rodikliai, tokie kaip didelė užimama rinkos dalis ir pajėgumo augimas nepakankamai gerai veikiančioje rinkoje, iš esmės išliktų nepakitę nepriklausomai nuo to, ar pagalba buvo suteikta, ar ne“.

                  (136)

                  Pagalbos, apie kurią pranešta, nesuteikus, būtų investuojama kitoje vietoje, esančioje EEE, ir konkurencija būtų tiek pat iškraipyta (t. y. 2 scenarijus). Kadangi pagalbos suma yra tik tokia, kokia yra būtina papildomoms sąnaudoms, patiriamoms dėl remiamo regiono regioninių trūkumų, kompensuoti, ja nedaroma nederamo neigiamo poveikio konkurencijai, pavyzdžiui, neišstumiamos privačios investicijos.

                  (137)

                  Pagal Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 50 punktą, galimas neigiamas su vieta susijęs regioninės pagalbos poveikis, dėl savo geografinio išskirtinumo, jau nustatytas ir iki tam tikro lygio apribotas Regioninės pagalbos teikimo gairėse ir regioninės pagalbos žemėlapiuose, kuriuose išsamiai apibrėžtos vietovės, kurioms gali būti skirta regioninė pagalba, atsižvelgiant į teisingumo principą ir sanglaudos politikos tikslus, taip pat reikalavimus atitinkančios pagalbos intensyvumą. Tačiau, pagal Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 53 punktą, jeigu, nesant pagalbos, būtų investuota skurdesniame regione (daugiau regioninių problemų – didesnis leistinas regioninės pagalbos intensyvumas) arba tokiame regione, kuriame, esą, tokios pačios regioninės problemos kaip ir tiksliniame regione (toks pat didžiausias leistinas regioninės pagalbos intensyvumas), tai būtų laikoma neigiamu poveikiu prekybai ir neigiamu veiksniu atliekant bendrąjį pusiausvyros tyrimą, ir nepanašu, kad šį veiksnį kompensuotų kokie nors kiti teigiami veiksniai, nes jis neatitinka regioninės pagalbos esmės.

                  (138)

                  Kalbant apie projektą, apie kurį pranešta, plyno lauko investicijų galimybė nebuvo svarstoma, nes investicinis [140 000–160 000] automobilių, patenkančių į […] kainos rinkos segmentą, paketas yra per menkas, kad plyno lauko investicijos būtų perspektyvios. Taikant du kriterijus – esama papildomų pajėgumų ir esami įrenginiai yra tinkami planuojamam projektui – vienintelės pradinės alternatyvos buvo tik [1 vieta] (neremiamoje [EEE] vietovėje), [2 vieta] ([ne EEE]) ir [3 vieta] (neremiamoje EEE vietovėje); [2 vietos, esančios ne EEE] ir [3 vietos, esančios neremiamoje EEE vietovėje] vėlesniame etape buvo atsisakyta, nes joms buvo būdingos didelės atitinkamai logistikos ir personalo sąnaudos.

                  (139)

                  Todėl Komisija daro išvadą, jog nėra jokių požymių, kad būtų investuota kitame remiamame regione, kuriam taikomas didesnis arba panašus didžiausias pagalbos intensyvumas; taigi, Komisija mano, kad pagalba neturi sanglaudą mažinančio poveikio, kuris neatitiktų regioninės pagalbos esmės, ir neturi nederamo neigiamo poveikio prekybai.

            5.8.   PUSIAUSVYROS NUSTATYMAS

                  (140)

                  Nustačius, kad pagalba yra paskata investuoti atitinkamame regione ir kad ji yra proporcinga, reikia nustatyti jos teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyrą.

                  (141)

                  Vertinimu patvirtinta, kad pagalbos priemonė turi skatinamąjį poveikį investicijai, kuria labai prisidedama prie palankių sąlygų neturinčio regiono, kuris pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą atitinka regioninės pagalbos skyrimo kriterijus, plėtros ir dėl šių investicijų nė vienas regionas, kuriam taikomas panašus arba didesnis didžiausias pagalbos intensyvumas, neatsiduria nepalankesnėje padėtyje (sanglaudą mažinančio poveikio nėra). Komisijos vertinimu, siekiant Sąjungos sanglaudos, investicija į nepalankesnėje padėtyje esantį regioną yra svarbesnė negu ta pati investicija į mažiau nepalankioje padėtyje esantį regioną. Kaip nustatyta Komunikato dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų 53 punkte, Komisija laikosi nuomonės, kad „atliekant pusiausvyros tyrimą paprastai bus apsvarstytas ir teigiamas regioninės pagalbos, kuria tik kompensuojamas grynųjų išlaidų, susijusių su alternatyvia labiau išsivysčiusia investicijų vieta, skirtumas <…>, siekiant atsverti bet kokį neigiamą poveikį naujai investicijai toje alternatyvioje vietoje“.

                  (142)

                  Remdamasi tuo, kas pirmiau išdėstyta, Komisija taip pat daro išvadą, kad, kadangi pagalba yra proporcinga investicinio projekto pasirinktoje vietoje ir alternatyvioje labiau išsivysčiusioje vietoje grynųjų išlaidų skirtumui, teigiamas pagalbos poveikis, vertinant pagal pagalbos tikslus ir tinkamumą, kaip parodyta pirmiau, atsveria neigiamą poveikį alternatyvioje vietoje.

                  (143)

                  Pagal 2007–2013 m. gairių 68 punktą ir atsižvelgdama į pagal Komunikatą dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų atliktą nuodugnų vertinimą Komisija daro išvadą, kad pagalba yra būtina investicijoms paskatinti, pagalbos priemonės nauda yra didesnė nei ja sukeliamas konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

            6.   IŠVADA

                  (144)

                  Komisija daro išvadą, kad 2014 m. balandžio 30 d. bendrovei „Volkswagen Autoeuropa, Lda“ skirta (laukiant tik Komisijos patvirtinimo) siūloma regioninė investicinė pagalba, atitinka visas 2007–2013 m. gairėse ir Komunikate dėl nuodugnaus vertinimo kriterijų nustatytas sąlygas, todėl ją galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

                  (145)

                  Komisija primena, kad, kaip nustatyta sprendimo pradėti tyrimą 16 konstatuojamojoje dalyje, Portugalija įsipareigojo užtikrinti, kad, jeigu patirtos reikalavimus atitinkančios išlaidos skirtųsi nuo planuotų reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurios nurodytos pranešime ir kuriomis remiantis apskaičiuota didžiausia pagalbos suma, nebūtų viršyta nei pagalbos, apie kurią pranešta, suma, nei intensyvumas. Portugalija taip pat įsipareigojo kas penkerius metus nuo Komisijos pagalbos patvirtinimo dienos Komisijai teikti tarpinę ataskaitą (įskaitant išmokėtų pagalbos sumų ir visų kitų investicinių projektų, pradėtų toje įmonėje arba gamykloje, duomenis), o per šešis mėnesius nuo pagalbos paskutinės dalies išmokėjimo dienos, kaip nustatyta mokėjimo tvarkaraštyje, apie kurį pranešta, – išsamią galutinę ataskaitą,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Valstybės pagalba, kurią Portugalija planuoja suteikti bendrovei „Volkswagen Autoeuropa, Lda“ ir kurios dabartinė vertė – 36,15 mln. EUR, o didžiausias intensyvumas – 6,03 %, skaičiuojant pagal bendrąjį subsidijos ekvivalentą, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą.
      Taigi leidžiama suteikti pagalbą, kurios dabartinė vertė yra ne didesnė kaip 36,15 mln. EUR, o didžiausias intensyvumas – 6,03 %, skaičiuojant pagal bendrąjį subsidijos ekvivalentą.
      2 straipsnis
      Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

         Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 27 d.

               Komisijos vardu

            Margrethe VESTAGER

               Komisijos narė

         (1)  OL C 460, 2014 12 19, p. 55.

         (2)  Plg. 1 išnaša.

         (3)  Valstybės pagalba N 727/2006 – 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės – Nacionalinis regioninės valstybės pagalbos žemėlapis: Portugalija, Kipras (OL C 68, 2007 3 24, p. 26), Sprendimu dėl valstybės pagalbos SA.37471 (2013/N) – Portugalijos 2007–2013 m. regioninės pagalbos žemėlapio galiojimo pratęsimas iki 2014 m. birželio 30 d. (OL C 50, 2014 2 21, p. 16) pratęsta iki 2014 m. birželio mėn. pabaigos.

         (4)  Valstybės pagalba SA.36754 LIP – Vengrija – pagalba bendrovei „AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd“ (OL C 418, 2014 11 21, p. 25).

         (5)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

         (6)  Valstybės pagalba SA.32169 – Pagalba įmonei „Volkswagen Sachsen GmbH“ (OL C 361, 2011 12 10, p. 17).

         (7)  „R. L. Polk & Co.“ (taip pat vadinama POLK) – pasaulinė organizacija ir pagrindinė automobilių pramonės sektoriaus rinkos informacijos ir analitinių duomenų teikėja. 2013 m. liepos 16 d. bendrovę „R. L. Polk & Co“ įsigijo bendrovė „IHS Inc.“ – pagrindinis pasaulinis svarbiausios informacijos ir analitinių duomenų šaltinis.

         (*1)  Komercinė paslaptis.

         (8)  2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (OL L 214, 2008 8 9, p. 3), galiojimas pratęstas iki 2014 m. birželio 30 d.

         (9)  2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės, OL C 54, 2006 3 4, p. 13. 2013 m. birželio 28 d. Komisija priėmė 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gaires ir jose 2007–2013 m. gairių taikymo laikotarpį pratęsė iki 2014 m. birželio 30 d. (186 punktas); OL C 209, 2013 1 23, p. 1.

         (10)  2007–2013 m. gairių 55 išnašoje nustatyta: „Įvertindama, ar pradinės investicijos yra ekonomiškai nedalios, Komisija atsižvelgs ne tik į technines, funkcines ir strategines sąsajas, bet ir į tiesioginį geografinį artumą. Ekonominis nedalumas bus įvertintas neatsižvelgiant į nuosavybę. Tai reiškia, kad siekiant nustatyti, ar didelis investicinis projektas sudaro vieną investicinį projektą, įvertinimas turėtų būti toks pat, neatsižvelgiant į tai, ar projektą atliko viena įmonė, ar daugiau nei viena įmonė dalijasi investicines išlaidas, ar daugiau įmonių patiria atskirų investicijų išlaidas tame pačiame investiciniame projekte (pavyzdžiui, bendros įmonės atveju)“.

         (11)  OL C 223, 2009 9 16, p. 3.

         (12)  Šis požiūris atitinka šiuos Komisijos sprendimus dėl valstybės pagalbos: 2014 m. liepos 9 d. Sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34118 (Porsche Leipzig) (C(2014)4075), dar nepaskelbtas OL, galima rasti adresu http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=3; 2011 m. vasario 9 d. Sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies) (C(2011)612), OL C 151, 2011 5 21, p. 5; 2011 m. liepos 13 d. Sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.32169 (Volkswagen Sachsen) (C(2011)4935), OL C 361, 2011 12 10, p. 17; 2008 m. balandžio 30 d. Sprendimą dėl valstybės pagalbos N 767/2007 (Ford Craiova) (C(2008)1613), OL C 238, 2008 9 17, p. 4.; 2009 m. balandžio 29 d. Sprendimą dėl valstybės pagalbos N 635/2008 (Fiat Sicily) (C(2009)3051), OL C 219, 2009 9 12, p. 3; ir 2009 m. birželio 17 d. Sprendimą N 473/2008 (Ford España) (C(2009)4530), OL C 19, 2010 1 26, p. 5.

         (13)  Komisija keliuose su SUV susijusiuose sprendimuose – naujausias jų yra galutinis sprendimas dėl regioninės pagalbos bendrovei „Porsche“ (2014 m. liepos 9 d. Sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.34118 (2012/C, ex 2011/N), kurią Vokietija ketina suteikti bendrovėms „Porsche Leipzig GmbH“ ir „Dr. Ing. H.c.F. Porsche Aktiengesellschaft“, dar nepaskelbtas OL, galima rasti adresu http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=3), – kad SUV labiau tinka taikyti „Global Insight“ klasifikaciją. SUV, pagal POLK klasifikaciją priskiriami prie A0 segmento, atitinka SUV, pagal „Global Insight“ klasifikaciją priskiriamus prie B segmento.

         (14)  2002 m. gegužės 7 d. Sprendimas dėl valstybės pagalbos, kurią Ispanija planuoja suteikti bendrovei „Ford España SA“, C34/2001, (pranešta dokumentu Nr. C(2002) 1803), paskelbta OL L 314, 2002 11 18, p. 86.

         (15)  2011 m., t. y. metais, kai pradėtas įgyvendinti investicinis projektas, diskontuota iki 19,95 mln. EUR, diskonto norma – 1,56 %

         (16)  2014 m. liepos 9 d. sprendimo dėl valstybės pagalbos SA. 34118 – dar nepaskelbtas OL, galima rasti adresu http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=3 – 107 konstatuojamoji dalis.

         (17)  Duomenų šaltinis – nacionalinė statistikos tarnyba INE (port. Instituto Nacional de Estatística).

         (18)  Išsami ši priešingos padėties analizė pateikta I priede, tačiau jos negalima skelbti, nes joje pateikta informacija yra komercinė paslaptis.

         (19)  Taip pat žr. šio sprendimo 20 išnašą.

         (20)  Šį skaičių lemia tai, kad reikalavimus atitinkančios išlaidos per visus metus išsidėsto skirtingai, palyginti su galutinės konfigūracijos investicijomis, apie kurias pranešta.

         (21)  2014 m. kovo 31 d.„Autoeuropa“ pateikė pagalbos paraišką, o 2014 m. balandžio 4 d. už schemos administravimą atsakinga valdžios institucija raštu patvirtino, kad, remiantis išsamiu patikrinimu, projektas iš esmės atitinka schemoje nustatytus reikalavimus. Investicijų sutartis buvo pasirašyta 2014 m. balandžio 30 d., į ją buvo įtraukta ribojamoji nuostata, kad sutartis priklauso nuo „VW Group“ sprendimo vykdyti projektą arba jo nevykdyti, ir svarbu, kad šis sprendimas buvo priimtas iki 2014 m. birželio 30 d.

         (22)  Žr. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos C34/2001, suteiktos bendrovei „Ford España“ (šio sprendimo 14 išnaša), 36–37 konstatuojamąsias dalis.

         (23)  Žinoma, bet kuriuo atveju, taigi ir nepaisant 2007–2013 m. gairių 68 punkte nustatytų ribų, Komisija turi surasti teigiamo ir neigiamo pagalbos poveikio pusiausvyrą ir tik tada daryti išvadą dėl pagalbos suderinamumo su vidaus rinka. Žr. 2015 m. rugsėjo 9 d. Bendrojo Teismo Sprendimo Smurfit Kappa Group prieš Komisiją, T-304/08, ES:T:2012:351, 94 punktą.

         (24)  Žr., pavyzdžiui, galutinį Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA. 34118, suteiktos bendrovei „Porsche“ (priimtą 2014 m. liepos mėn.), kai Komisija tikslių atitinkamos rinkos ribų nenustatė ir laikėsi tradicinio požiūrio, kad „įtikinama šios rinkos ribų nustatymo alternatyva – apibrėžti atskirus automobilių segmentus (įskaitant mažiausią suskaidymą, kurio duomenys turimi)“. Žr. šio sprendimo 68 konstatuojamąją dalį, taip pat sprendimo dėl valstybės pagalbos SA.30340, suteiktos „Fiat Powertrain technologies“, 88 konstatuojamąją dalį („kadangi projektas, vertinant iki mažiausių segmentų suskirstytą galutinės grandies produkto rinką, kurios duomenys turimi, neviršija Regioninės pagalbos teikimo gairių 68 punkto a papunktyje nustatytų ribų, gaunama, kad projektas neviršija ir Regioninės pagalbos teikimo gairių 68 punkto a papunktyje nustatytų ribų, kai vertinami visi galimi šių automobilių segmentų deriniai“). 2011 m. vasario 9 d. sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.30340, suteiktos Fiat Powertrain Technologies, (C(2011)612) (OL C 151, 2011 5 21, p. 5); 2011 m. liepos 13 d. sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.32169, suteiktos Volkswagen Sachsen, (C(2011) 4935) ( OL C 361, 2011 12 10, p. 17).

         (25)  Taip pat žr. sprendimo pradėti tyrimą 3.3.2.2 skirsnį.

         (26)  2009 m. rugsėjo 23 d. Komisijos sprendimas 2010/54/EB dėl pagalbos, kurią Lenkija ketina suteikti įmonei Dell Products Sp. z o.o. (Lenkija) C 46/08 (ex N 775/07) (OL L 29, 2010 2 2, p. 8), 171 konstatuojamoji dalis.

         (27)  SA.34118 (2012/C, ex 2011/N), dar nepaskelbtas OL, galima rasti adresu http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=3, 107 konstatuojamoji dalis.

         (28)  Į investicijų sutartį buvo įtraukta ribojamoji nuostata, kad sutartis priklauso nuo „VW Group“ sprendimo vykdyti projektą arba jo nevykdyti, ir svarbu, kad šis sprendimas buvo priimtas iki 2014 m. birželio 30 d.

         (29)  Šio sprendimo 19 išnašoje paaiškinta, kodėl pagalbos sumos skiriasi.


title: 2017 m. vasario 27 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/349, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/389/BUSP dėl Europos Sąjungos pajėgumų stiprinimo Somalyje misijos (EUCAP Somalia)

text:
28.2.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 50/80

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2017/349
   2017 m. vasario 27 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/389/BUSP dėl Europos Sąjungos pajėgumų stiprinimo Somalyje misijos (EUCAP Somalia)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2012 m. liepos 16 d. Taryba priėmė Sprendimą 2012/389/BUSP (1) dėl Europos Sąjungos regioninių jūrinių pajėgumų stiprinimo Somalio pusiasalyje misijos (EUCAP NESTOR);

               (2)

               2016 m. gruodžio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/2240 (2), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/389/BUSP. Misijos pavadinimas buvo pakeistas į EUCAP Somalia, o jos įgaliojimai pratęsti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

               (3)

               Sprendimas 2012/389/BUSP turėtų būti iš dalies pakeistas siekiant numatyti orientacinę finansavimo sumą laikotarpiui nuo 2017 m. kovo 1 d. iki 2018 m. vasario 28 d.,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo 2012/389/BUSP 13 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

      „Orientacinė finansavimo suma, skirta su EUCAP Somalia susijusioms išlaidoms laikotarpiu nuo 2017 m. kovo 1 d. iki 2018 m. vasario 28 d. padengti, yra 22 950 000 EUR.“

   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 27 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         K. MIZZI

      (1)  OL L 187, 2012 7 17, p. 40.

      (2)  OL L 337, 2016 12 13, p. 18.


title: 2014/632/ES: 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės 2012 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
5.9.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 266/346

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2014 m. balandžio 3 d.
   dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės 2012 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2014/632/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės 2012 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės 2012 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su bendrosios įmonės atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2014 m. vasario 18 d. rekomendaciją (05851/2014 – C7-0053/2014),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimą 2007/198/Euratomas, įsteigiantį Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantį jai lengvatas (4), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5),

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (6), ypač į jo 108 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0198/2014),

               1.

               pritaria Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės 2012 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 369, 2013 12 17, p. 35.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 90, 2007 3 30, p. 58.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  OL L 328, 2013 12 7, p. 42.