23.12.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 434/156

         P7_TA(2012)0502
   EP Darbo tvarkos taisyklės. 123 straipsnio dėl rašytinių pareiškimų ir 42 straipsnio dėl teisėkūros iniciatyvų dalinis keitimas
   2012 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 123 ir 42 straipsnių pakeitimo (rašytiniai pareiškimai ir teisėkūros iniciatyvos) (2011/2058(REG))
   (2015/C 434/20)

      Europos Parlamentas,

               —

               atsižvelgdamas į Pirmininko 2010 m. lapkričio 11 d. laišką,

               —

               atsižvelgdamas į savo teminio skyriaus tyrimą „Rašytiniai pareiškimai Europos Parlamente: proceso ir poveikio apžvalga“ (PE 462.424),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0242/2012),

         kadangi:

               A.

               per daugelį metų Parlamento galios gerokai padidėjo, taigi Parlamentas užsitikrino patikimas priemones, kuriomis naudodamasis gali daryti įtaką sprendimų, susijusių su dauguma Sąjungos veiklos sričių, priėmimo procesui Europos Sąjungoje,

               B.

               institucijos, kurioms adresuojamas rašytinis pareiškimas, turėtų užtikrinti, kad atsižvelgiant į jį būtų imtasi deramų tolesnių veiksmų,

               C.

               rašytiniai pareiškimai yra naudinga priemonė, kuria naudojantis galima atkreipti dėmesį į klausimus, keliančius ypatingą Sąjungos piliečių susirūpinimą,

               D.

               rašytiniai pareiškimai naudojami nuolat, tačiau nelabai dideliais kiekiais; tik nedidelė jų dalis gauna būtiną daugumos Parlamento narių pritarimą,

               E.

               dauguma rašytinių pareiškimų nustoja galioti pasibaigus Darbo tvarkos taisyklėse nurodytam laikotarpiui,

               F.

               dauguma priimtų rašytinių pareiškimų adresuoti Komisijai, kuri, kaip pripažįstama, yra vienintelė institucija, atsakanti į juose pateiktus klausimus,

               G.

               šiuose atsakymuose daugeliu atveju apsiribojama priminimu apie Komisijos vykdomą veiklą ir tik išskirtiniais atvejais juose kalbama apie specifinius veiksmus, paminėtus rašytiniame pareiškime,

               H.

               padidinus Parlamento prerogatyvas ir įtvirtinus ES piliečių iniciatyvą, rašytinių pareiškimų svarba pakito, nors jie vis dar gali būti naudinga priemonė, kurią taikydami Parlamento nariai gali geriau informuoti apie visuomenei svarbius klausimus,

               I.

               darbotvarkių rengimo ir įtakos institucijų priimamiems sprendimams požiūriais rašytinių pareiškimų poveikis labai nedidelis, taigi gali susidaryti neteisingas įspūdis dėl jų veiksmingumo. Tačiau tinkamai naudojami, jie vis dar išlieka svarbi populiari agitavimo priemonė. Pasiūlymams, kuriuose raginama imtis teisėkūros veiksmų, turėtų būti taikoma Darbo tvarkos taisyklių 42 straipsnio 2 dalis, pagal kurią atskiriems Parlamento nariams suteikiama reali galimybė daryti įtaką Sąjungos teisės aktams ir įtraukti atitinkamą pasiūlymą į Parlamento komitetų darbą,

               J.

               kai kurių rašytinių pareiškimų kokybė ir aktualumas, ypač jų derėjimas su Sąjungos kompetencijos sritimis, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I dalies I antraštinėje dalyje, gali būti menki. Be to, per kitą kadenciją Parlamentas gali įvertinti Darbo tvarkos taisyklių naujų nuostatų dėl rašytinių pareiškimų poveikį ir apsvarstyti jų veiksmingumą,

               1.

               nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus;

               2.

               mano, kad institucijos, kurioms adresuojamas rašytinis pareiškimas, per tris mėnesius nuo tokio pareiškimo gavimo dienos turėtų informuoti Parlamentą apie tai, kokių tolesnių priemonių ketinama imtis. Be to, ketina siekti susitarti su Komisija dėl šio principo taikymo per kitas derybas dėl Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių persvarstymo;

               3.

               primena, kad šie pakeitimai įsigalios pirmą kitos sesijos dieną;

               4.

               palankiai vertina Biuro sprendimą apriboti pernelyg didelę rašytinių pareiškimų reklamą ir tokiu būdu užtikrinti, kad Parlamento nariai galėtų netrukdomi patekti į Parlamento posėdžių salę;

               5.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

      Pakeitimas 6

      Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

      42 straipsnio 2 ir 3 dalys

                  Dabartinis tekstas

                  Pakeitimas

               2.   Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl Bendrijos teisės akto remdamasis Parlamento iniciatyvos teise, numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje.

               2.   Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisės akto remdamasis Parlamento iniciatyvos teise, numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje.
                     Tokį pasiūlymą gali kartu pateikti ne daugiau kaip dešimt Parlamento narių. Pasiūlyme nurodomas jo teisinis pagrindas ir prie jo gali būti pridedama ne ilgesnė kaip 150 žodžių aiškinamoji dalis.

               3.   Pasiūlymas pateikiamas Parlamento pirmininkui, kuris perduoda
                     jį svarstyti
                   atsakingam komitetui. Prieš perduodant pasiūlymas išverčiamas į tas oficialias kalbas, kurias to komiteto pirmininkas mano esant būtinas trumpam svarstymui.
                     Sprendimą dėl tolesnių veiksmų komitetas priima per tris mėnesius nuo pasiūlymo perdavimo ir išklausęs pasiūlymo autorių
                  .

               3.   Pasiūlymas pateikiamas Parlamento pirmininkui, kuris
                     patikrina, ar laikomasi teisinių reikalavimų
                  .
                     Jis pasiūlymą dėl nuomonės dėl teisinio pagrindo tinkamumo gali perduoti atsakingam komitetui, kad jis atliktų tokį patikrinimą
                  .
                     Jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pasiūlymas priimtinas, jis apie tai paskelbia per plenarinį posėdį ir
                   perduoda
                     pasiūlymą
                   atsakingam komitetui.

               Prieš perduodant
                     atsakingam komitetui
                   pasiūlymas išverčiamas į tas oficialiąsias kalbas, kurias to komiteto pirmininkas mano esant būtinas trumpam svarstymui.

                     Komitetas gali rekomenduoti Parlamento pirmininkui, kad pasiūlymą gali pasirašyti bet kuris Parlamento narys, laikydamasis Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 1a, 2 ir 5 dalyse nustatytos tvarkos ir terminų
                  .

                     Jei
                   komitetas
                     nusprendžia pateikti pasiūlymą Parlamentui
                   Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnyje numatyta tvarka,
                     pasiūlymo autorius
                   nurodomas pranešimo antraštėje.

                     Kai tokį pasiūlymą pasirašo dauguma visų Parlamento narių, laikoma, kad Pirmininkų sueiga leido rengti pranešimą dėl šio pasiūlymo.
                   Komitetas
                     , išklausęs pasiūlymo autorių, parengia pranešimą
                   Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnyje numatyta tvarka.

                     Jei pasiūlymo negalima papildomai pasirašyti arba jo nepasirašo dauguma visų Parlamento narių, sprendimą dėl tolesnių veiksmų priima atsakingas komitetas per tris mėnesius nuo pasiūlymo perdavimo ir išklausęs pasiūlymo autorius
                  .

                     Pasiūlymo autoriai nurodomi
                   pranešimo antraštėje.

      Pakeitimas 1

      Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

      123 straipsnio 1 dalis

                  Dabartinis tekstas

                  Pakeitimas

               1.   Ne
                     daugiau
                   kaip
                     penki
                   Parlamento
                     nariai
                   gali raštu pateikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių pareiškimą Europos Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais,
                     kuriame neaptariami tie klausimai, kurie nagrinėjami šiuo metu vykstančiame teisėkūros procese
                  . Parlamento
                     pirmininkas kiekvieną leidimą suteikia atskirai.
                   Rašytiniai pareiškimai
                     spausdinami ir platinami
                   oficialiosiomis kalbomis. Kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis jie yra įrašomi į registrą. Šis registras yra viešas
                     ir jį galima rasti prie įėjimo į posėdžių salę per Parlamento mėnesines sesijas arba atitinkamoje kvestorių kolegijos nustatytoje vietoje laikotarpiu tarp mėnesinių sesijų
                  .

               1.   Ne
                     mažiau
                   kaip
                     dešimt
                   Parlamento
                     narių, priklausančių ne mažiau kaip trims frakcijoms
                  , gali raštu pateikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių pareiškimą,
                     susijusį išimtinai su
                   Europos Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais.
                     Tokio pareiškimo turinys turi atitikti pareiškimui nustatytus reikalavimus. Jame jokiu būdu negali būti raginama imtis teisėkūros veiksmų, negali būti sprendimų tokiais klausimais, kuriems spręsti Darbo tvarkos taisyklėse nustatytos konkrečios procedūros ir įgaliojimai, ir negali būti svarstomos temos, susijusios su Parlamente vykdomomis procedūromis.

                     1a.
                     Parlamento
                     pirmininkas, vadovaudamasis 1 dalimi, kiekvienu konkrečiu atveju priima motyvuotą sprendimą dėl leidimo toliau veikti.
                   Rašytiniai pareiškimai
                     skelbiami
                   oficialiosiomis kalbomis
                     Parlamento interneto svetainėje ir elektroniniu būdu išplatinami visiems Parlamento nariams
                  . Kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis jie yra įrašomi į
                     elektroninį
                   registrą. Šis registras yra viešas
                     ir prieinamas Parlamento interneto svetainėje. Spausdintinės rašytinių pareiškimų kopijos su pasirašiusiųjų pavardėmis taip pat bus saugomos Parlamento pirmininko.

      Pakeitimas 2

      Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

      123 straipsnio 2 dalis

                  Dabartinis tekstas

                  Pakeitimas

               2.   Bet kuris Parlamento narys gali pasirašyti po pareiškimu, įrašytu į registrą.

               2.   Bet kuris Parlamento narys gali pasirašyti po pareiškimu, įrašytu į
                     elektroninį
                   registrą.
                     Jį galima atsiimti bet kuriuo metu, kol nesibaigė trijų mėnesių laikotarpis nuo pareiškimo įtraukimo į registrą dienos. Tokio atsiėmimo atveju atitinkamam Parlamento nariui dar kartą pasirašyti po pareiškimu neleidžiama.

      Pakeitimas 7

      Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

      123 straipsnio 3 dalis

                  Dabartinis tekstas

                  Pakeitimas

               3.   Jei po
                     pareiškimu
                   pasirašo dauguma visų Parlamento narių, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui
                     ir paskelbia
                   pasirašiusiųjų
                     pavardes
                   protokole
                     ir tai, kad pareiškimo tekstas priimtas
                  .

               3.   Jei
                     pasibaigus trijų mėnesių nuo pareiškimo įtraukimo į registrą laikotarpiui
                   po
                     juo
                   pasirašo dauguma visų Parlamento narių, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui
                     . Neįpareigojant Parlamento, pareiškimas su
                   pasirašiusiųjų
                     pavardėmis paskelbiamas
                   protokole.

      Pakeitimas 4

      Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

      123 straipsnio 4 a dalis (nauja)

                  Dabartinis tekstas

                  Pakeitimas

                     4a.

                     Jei institucija, kuriai adresuojamas priimtas pareiškimas, per tris mėnesius nuo šio pareiškimo gavimo dienos neinformuoja Parlamento apie tolesnius veiksmus, kurių ketinama imtis, vieno iš pareiškimo autorių prašymu atitinkamas klausimas įtraukiamas į atsakingo komiteto kito posėdžio darbotvarkę.

      Pakeitimas 5

      Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

      123 straipsnio 5 dalis

                  Dabartinis tekstas

                  Pakeitimas

               5.   Rašytinis pareiškimas, kuris registre yra ilgiau kaip tris mėnesius ir po kuriuo nepasirašo ne mažiau kaip pusė visų Parlamento narių, anuliuojamas.

               5.   Rašytinis pareiškimas, kuris registre yra ilgiau kaip tris mėnesius ir po kuriuo nepasirašo ne mažiau kaip pusė visų Parlamento narių, anuliuojamas
                     be galimybės pratęsti šį trijų mėnesių laikotarpį
                  .


title: 2009 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas 2009/906/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje

text:
9.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 322/22

      TARYBOS SPRENDIMAS 2009/906/BUSP
   2009 m. gruodžio 8 d.
   dėl Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. lapkričio 19 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2007/749/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje (1). Šie bendrieji veiksmai netenka galios 2009 m. gruodžio 31 d.

               (2)

               ESPM pavaldumo ir kontrolės struktūra neturėtų daryti poveikio misijos vadovo sutartiniams įsipareigojimams Komisijai dėl ESPM biudžeto vykdymo.

               (3)

               Siekiant vykdyti ESPM turėtų pradėti veikti Nuolatinės stebėsenos centras.

               (4)

               ESPM bus vykdoma sąlygomis, kai padėtis gali pablogėti ir galėtų pakenkti bendros užsienio ir saugumo politikos tikslams, nustatytiems Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Misija
   1.   Europos Sąjungos policijos misija (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje, įsteigta Bendraisiais veiksmais 2002/210/BUSP (2), tęsiama nuo 2010 m. sausio 1 d.
   2.   ESPM vykdoma pagal 2 straipsnyje apibrėžtą misijos apibūdinimą ir vykdo 3 straipsnyje nustatytas pagrindines užduotis.
   2 straipsnis
   Misijos apibūdinimas
   ESPM, kuri yra platesnio užmojo įtvirtinti teisinę valstybę Bosnijoje ir Hercegovinoje bei regione dalis, išlaiko dalį anksčiau turėtų pajėgumų policijos reformos ir atskaitomybės srityse, tačiau visų pirma teikia paramą atitinkamoms Bosnijos ir Hercegovinos teisėsaugos įstaigoms kovoje su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, ypatingą dėmesį skirdama valstybės lygio teisėsaugos įstaigoms, policijos ir prokuratūros sąveikos stiprinimui bei regioniniam ir tarptautiniam bendradarbiavimui.
   ESPM teikia rekomendacijas dėl veiklos Europos Sąjungos (ES) specialiajam įgaliotiniui ir taip padeda jam eiti savo pareigas. Vykdydama savo veiklą ir naudodama savo tinklą šalyje, ESPM prisideda prie bendrų pastangų, kuriomis siekiama užtikrinti, kad ES būtų išsamiai informuojama apie įvykius Bosnijoje ir Hercegovinoje.
   ESPM vykdoma laikantis Bendrojo pamatinio susitarimo dėl taikos Bosnijoje ir Hercegovinoje 11 priede nurodytų bendrųjų tikslų, o jos tikslų padedama siekti taikant Europos bendrijos priemones.
   3 straipsnis
   Misijos pagrindinės užduotys
   Siekiant įgyvendinti misiją, ESPM pagrindinės užduotys yra:

               1.

               stiprinti teisėsaugos įstaigų, dalyvaujančių kovoje su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, veiklos gebėjimus ir bendrus pajėgumus;

               2.

               remiantis sisteminiu požiūriu, teikti pagalbą ir paramą planuojant ir atliekant tyrimus, kurie vykdomi kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija;

               3.

               prisidėti prie Bosnijos ir Hercegovinos baudžiamųjų bylų tyrimo gebėjimų vystymo ir juos skatinti;

               4.

               stiprinti policijos ir prokuratūros bendradarbiavimą;

               5.

               stiprinti policijos ir pataisos sistemos bendradarbiavimą;

               6.

               prisidėti užtikrinant tinkamą atskaitomybės lygį.

         4 straipsnis
   Misijos struktūra
   1.   ESPM struktūra yra tokia:

               a)

               pagrindinė būstinė Sarajeve, kurią sudaro misijos vadovas ir Operacijų plane (OPLAN) numatytas personalas;

               b)

               keturi regioniniai biurai Sarajeve, Bania Lukoje, Mostare ir Tuzloje;

               c)

               vadovaujančiojo personalo lygio ir kitų esminių lygių, kurie laikomi reikalingais, padaliniai atitinkamose teisėsaugos įstaigose, dalyvaujančiose kovoje su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija (Valstybinėje tyrimų ir apsaugos agentūroje, pasienio policijoje, netiesioginių mokesčių institucijoje, policijos koordinavimo direktorate, valstybės generalinėje prokuratūroje ir t. t.).

         2.   Ši struktūra smulkiau apibūdinama OPLAN. Taryba patvirtina operacijos koncepciją (CONOPS) ir OPLAN.
   5 straipsnis
   Civilinės operacijos vadas
   1.   Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro (CPCC) direktorius yra ESPM civilinės operacijos vadas.
   2.   Civilinės operacijos vadas, kurio politinę kontrolę vykdo ir kurio veiklos strategiją nustato Politinis ir saugumo komitetas (PSK) bendrai vadovaujant Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – Vyriausiasis įgaliotinis), strateginiu lygiu vadovauja ESPM ir vykdo jos kontrolę.
   3.   Civilinės operacijos vadas užtikrina tinkamą ir veiksmingą Tarybos sprendimų ir PSK sprendimų įgyvendinimą, įskaitant strateginiu lygiu reikiamų nurodymų misijos vadovui davimą, pastarąjį konsultuodamas bei teikdamas jam techninę pagalbą.
   4.   Visi komandiruoti darbuotojai lieka visiškai pavaldūs siunčiančiosios valstybės nacionalinėms valdžios institucijoms ar atitinkamai ES institucijai. Nacionalinės valdžios institucijos perduoda savo personalo, grupių ir padalinių operacinį valdymą (OPCON) civilinės operacijos vadui.
   5.   Civilinės operacijos vadui tenka bendra atsakomybė užtikrinti, kad būtų tinkamai atlikta ES pareiga rūpintis savo personalu.
   6.   Civilinės operacijos vadas ir ES specialusis įgaliotinis prireikus vienas su kitu konsultuojasi.
   6 straipsnis
   Misijos vadovas
   1.   Misijos vadovas yra atsakingas už ESPM, jai vadovauja ir vykdo jos kontrolę veiksmų vietoje.
   2.   Misijos vadovas vadovauja civilinės operacijos vado paskirtiems prisidedančiųjų valstybių personalui, grupėms ir padaliniams, juos kontroliuoja, taip pat prisiima administracinę ir logistinę atsakomybę, be kita ko, už misijai suteiktą turtą, išteklius ir informaciją.
   3.   Misijos vadovas teikia nurodymus visam ESPM personalui dėl veiksmingo ESPM vykdymo veiksmų vietoje, būdamas atsakingas už ESPM koordinavimą bei kasdienį administravimą, laikydamasis civilinės operacijos vado nurodymų strateginiu lygiu.
   4.   Misijos vadovas yra atsakingas už ESPM biudžeto vykdymą. Šiuo tikslu misijos vadovas pasirašo sutartį su Komisija.
   5.   Misijos vadovas yra atsakingas už personalo drausmės kontrolę. Komandiruotam personalui drausmines priemones taiko atitinkama nacionalinė ar ES institucija.
   6.   Misijos vadovas atstovauja ESPM operacijų srityje ir užtikrina tinkamą informavimą apie ją.
   7.   Misijos vadovas atitinkamai koordinuoja savo veiklą su kitais ES subjektais veiksmų vietoje. Misijos vadovui, nepažeidžiant pavaldumo tvarkos, vietos politines gaires suteikia ES specialusis įgaliotinis.
   7 straipsnis
   ESPM personalas
   1.   ESPM darbuotojų skaičius ir kompetencija turi atitikti 2 straipsnyje nurodytą misijos apibūdinimą, 3 straipsnyje nurodytas pagrindines užduotis ir 4 straipsnyje nurodytą struktūrą.
   2.   ESPM personalą sudaro visų pirma valstybių narių ar ES institucijų komandiruoti darbuotojai. Kiekviena valstybė narė ar ES institucija padengia išlaidas, susijusias su visais jų komandiruotais darbuotojais, įskaitant kelionės į dislokavimo vietą bei grįžimo iš jos išlaidas, atlyginimus, sveikatos draudimą ir išmokas, išskyrus taikomus dienpinigius ir išmokas dėl sunkumų bei rizikos.
   3.   Jeigu valstybių narių komandiruoti darbuotojai reikiamų funkcijų įvykdyti negali, ESPM prireikus gali pagal sutartį įdarbinti tarptautinius civilius darbuotojus ir vietos darbuotojus. Išskirtiniais atvejais, kai tai tinkamai pagrįsta, nesant tinkamų pareiškimų iš valstybių narių, prireikus pagal sutartį gali būti įdarbinami dalyvaujančiųjų trečiųjų valstybių piliečiai.
   4.   Visi darbuotojai laikosi misijos specialių minimalių veikimo saugumo standartų ir misijos saugumo plano, kuriuo remiama ES saugumo veiksmų vietoje politika. Siekdami apsaugoti ES įslaptintą informaciją, kuri personalui yra patikėta vykdant pareigas, visi personalo nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendime 2001/264/EB dėl Tarybos saugumo nuostatų patvirtinimo (3) (toliau –Tarybos saugumo nuostatai).
   8 straipsnis
   ESPM ir jos personalo statusas
   1.   Imamasi būtinų priemonių, kad 2002 m. spalio 4 d. ES ir Bosnijos ir Hercegovinos susitarimas dėl ESPM veiklos Bosnijoje ir Hercegovinoje būtų pratęstas ESPM trukmės laikotarpiui.
   2.   Valstybė ar ES institucija, komandiravusi personalo narį, yra atsakinga už bet kurias su komandiruote susijusias darbuotojo pretenzijas ar pretenzijas dėl darbuotojo. Atitinkama valstybė ar ES institucija yra atsakinga už ieškinio iškėlimą komandiruotam asmeniui.
   3.   Tarptautinių ir vietos civilių darbuotojų įdarbinimo sąlygos ir teisės bei pareigos nustatomos sutartyse, kurias misijos vadovas sudaro su personalo nariais.
   9 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   ESPM struktūra turi vieningą pavaldumo tvarką, būdingą krizių valdymo operacijai.
   2.   ESPM misijos politinė kontrolė ir strateginis vadovavimas jai Tarybos atsakomybe pavedami PSK.
   3.   Civilinės operacijos vadas, kurio politinę kontrolę vykdo ir kurio veiklos strategiją nustato PSK, bendrai vadovaujant Vyriausiajam įgaliotiniui, yra ESPM vadas strateginiu lygiu ir vykdydamas šias pareigas duoda nurodymus misijos vadovui, teikia jam konsultacijas ir techninę paramą.
   4.   Civilinės operacijos vadas atsiskaito Tarybai per Vyriausiąjį įgaliotinį.
   5.   Misijos vadovas vadovauja ESPM ir vykdo jos kontrolę veiksmų vietoje bei yra tiesiogiai pavaldus civilinės operacijos vadui.
   10 straipsnis
   Politinė kontrolė ir strateginis vadovavimas
   1.   ESPM politinė kontrolė ir strateginis vadovavimas Tarybos atsakomybe pavedami PSK. Taryba įgalioja PSK priimti atitinkamus sprendimus pagal Sutarties 38 straipsnio trečią pastraipą. Šis įgaliojimas apima įgaliojimus Vyriausiojo įgaliotinio siūlymu skirti misijos vadovą bei iš dalies keisti CONOPS ir OPLAN. Tarybai paliekami įgaliojimai spręsti dėl ESPM tikslų ir jos nutraukimo.
   2.   PSK reguliariai atsiskaito Tarybai.
   3.   PSK reguliariai ir prireikus gauna civilinės operacijos vado ir misijos vadovo ataskaitas jų atsakomybei tenkančiais klausimais.
   11 straipsnis
   Trečiųjų valstybių dalyvavimas
   1.   Nepažeidžiant Sąjungos sprendimų priėmimo savarankiškumo ir jos bendros institucinės struktūros, trečiosios valstybės gali būti kviečiamos prisidėti prie ESPM su sąlyga, kad jos padengia su savo komandiruotais darbuotojais susijusias išlaidas, įskaitant atlyginimus, draudimą nuo visų rizikos rūšių, dienpinigius ir kelionės į Bosniją ir Hercegoviną bei grįžimo iš jos išlaidas, taip pat prireikus prisideda prie ESPM einamųjų išlaidų padengimo.
   2.   Prie ESPM prisidedančios trečiosios valstybės turi tas pačias teises ir pareigas administruojant kasdienę ESPM veiklą kaip ir valstybės narės.
   3.   Taryba įgalioja PSK priimti atitinkamus sprendimus dėl siūlomų įnašų priėmimo ir įsteigti Prisidedančiųjų valstybių komitetą.
   4.   Išsami trečiųjų valstybių dalyvavimo tvarka nustatoma susitarimais, kurie sudaromi pagal Sutarties 37 straipsnį. Vyriausiasis įgaliotinis gali vesti derybas dėl tokių susitarimų. Jei ES ir trečioji valstybė sudaro susitarimą, nustatantį tos trečiosios valstybės dalyvavimo ES krizių valdymo operacijose sąlygas, tokio susitarimo nuostatos taikomos vykdant misiją.
   12 straipsnis
   Finansinės nuostatos
   1.   Orientacinė finansavimo suma 2010 m., skirta su ESPM susijusioms išlaidoms padengti, yra 14 100 000 eurų.
   2.   Visos išlaidos tvarkomos pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas Bendrijos taisykles ir procedūras. Laikydamasis Finansinio reglamento, misijos vadovas gali sudaryti techninius susitarimus su valstybėmis narėmis, dalyvaujančiomis trečiosiomis valstybėmis ir kitais tarptautiniais subjektais dėl įrangos, paslaugų ir patalpų tiekimo ESPM. Misijos vadovas atsako už naudojamos įrangos, kuri taip pat gali būti naudojama neatidėliotinoms dislokavimo pagal Europos saugumo ir gynybos politiką reikmėms, sandėliavimą. Dalyvaujančių trečiųjų valstybių ir priimančiosios šalies subjektams leidžiama dalyvauti konkursuose dėl sutarčių sudarymo.
   3.   Misijos vadovas už veiklą, vykdomą pagal jo sudarytą sutartį, yra visiškai atskaitingas Komisijai; pastaroji vykdo jo veiklos priežiūrą.
   4.   Finansinės priemonės turi atitikti ESPM veiklos reikalavimus, įskaitant įrangos suderinamumą ir jos grupių veiklos tarpusavio suderinamumą.
   5.   Su ESPM susijusios išlaidos padengiamos nuo 2010 m. sausio 1 d.
   13 straipsnis
   Saugumas
   1.   Civilinės operacijos vadas vadovauja misijos vadovo vykdomam saugumo priemonių planavimui ir užtikrina jų tinkamą bei veiksmingą įgyvendinimą ESPM pagal 5 ir 9 straipsnius, koordinuodamas savo veiklą su Tarybos Generalinio sekretoriato saugumo tarnyba.
   2.   Misijos vadovas yra atsakingas už ESPM saugumą ir užtikrinimą, kad būtų laikomasi ESPM taikytinų būtiniausių saugumo reikalavimų pagal ES politiką dėl personalo, dislokuoto už ES ribų vykdyti veiksmų pagal Sutarties V antraštinę dalį ir ją papildančius dokumentus, saugumo.
   3.   Misijos vadovui padeda vyresnysis už misijos saugumą atsakingas pareigūnas, kuris yra atskaitingas misijos vadovui ir palaiko glaudžius darbinius santykius su Tarybos Generalinio sekretoriato Saugumo tarnyba.
   4.   Misijos vadovas keturiuose regioniniuose misijos biuruose skiria už saugumą toje vietoje atsakingus pareigūnus, kurie, prižiūrimi vyresniojo už misijos saugumą atsakingo pareigūno, yra atsakingi už atitinkamų ESPM dalių visų saugumo aspektų kasdienį administravimą.
   5.   Pagal OPLAN ESPM darbuotojai, prieš pradėdami eiti pareigas, dalyvauja privalomuose mokymo saugumo klausimais kursuose. Jie taip pat reguliariai dalyvauja kvalifikacijos kėlimo mokymuose misijos vietoje, organizuojamuose vyresniojo už misijos saugumą atsakingo pareigūno.
   14 straipsnis
   Koordinavimas
   1.   Nepažeidžiant pavaldumo tvarkos, misijos vadovas savo veiksmus glaudžiai derina su ES delegacija Bosnijoje ir Hercegovinoje, kad būtų užtikrintas ES veiksmų Bosnijai ir Hercegovinai remti nuoseklumas.
   2.   Misijos vadovas glaudžiai derina veiksmus su ES misijų Bosnijoje ir Hercegovinoje vadovais.
   3.   Misijos vadovas bendradarbiauja su kitais šalyje veikiančiais tarptautiniais subjektais, pirmiausia su ESBO, Europos Taryba ir Tarptautine pagalbine mokomąja programa baudžiamųjų nusikaltimų tyrimo srityje (ICITAP).
   15 straipsnis
   Įslaptintos informacijos teikimas
   1.   Tinkamais atvejais ir atsižvelgiant į ESPM reikmes, Vyriausiajam įgaliotiniui suteikiama teisė teikti trečiosioms valstybėms, susijusioms su šiuo sprendimu, ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE“ lygio slaptumo žyma, parengtus ESPM tikslais, laikantis Tarybos saugumo nuostatų.
   2.   Atsiradus konkrečioms ir su veikla susijusioms neatidėliotinoms reikmėms, Vyriausiajam įgaliotiniui taip pat suteikiama teisė teikti priimančiai valstybei ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE“ lygio slaptumo žyma, parengtus ESPM tikslais, laikantis Tarybos saugumo nuostatų. Visais kitais atvejais tokia informacija ir dokumentai priimančiai valstybei pateikiami laikantis atitinkamų priimančios valstybės ir ES bendradarbiavimo procedūrų.
   3.   Vyriausiajam įgaliotiniui suteikiama teisė teikti trečiosioms valstybėms, susijusioms su šiuo sprendimu, visus neįslaptintus ES dokumentus, susijusius su Tarybos posėdžiais, kuriuose buvo svarstomi su ESPM susiję klausimai, ir kuriems pagal Tarybos darbo taisyklių (4) 6 straipsnio 1 dalį taikomas profesinės paslapties reikalavimas.
   16 straipsnis
   Peržiūra
   Kas šešis mėnesius atliekama peržiūra, laikantis CONOPS ir OPLAN nustatytų vertinimo kriterijų, sudaro galimybę prireikus daryti ESPM veiklos pakeitimus.
   17 straipsnis
   Nuolatinės stebėsenos centras
   Siekiant vykdyti ESPM, savo veiklą pradeda Nuolatinės stebėsenos centras.
   18 straipsnis
   Įsigaliojimas ir trukmė
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. Dėl 2011 m. biudžeto Taryba sprendžia atskirai.
   19 straipsnis
   Paskelbimas
   1.   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   2.   PSK sprendimai pagal 10 straipsnio 1 dalį dėl misijos vadovo skyrimo taip pat skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 8 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. BILDT

      (1)  OL L 303, 2007 11 21, p. 40.

      (2)  OL L 70, 2002 3 13, p. 1.

      (3)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.

      (4)  2006 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas 2006/683/EB, Euratomas, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 285, 2006 10 16, p. 47).


title: 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos sprendimas dėl pasikeitimo raštais, fiksuojančiais tarpusavio supratimą, pasiektą dėl Korėjos Respublikos prisijungimo prie tarpusavio supratimo dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos, Australijos, Kanados, Norvegijos bei Šveicarijos tarptautinio bendradarbiavimo dėl tyrimų ir vystymo veiklos intelektualių gamybos sistemų srityje principų, sudarymo Europos bendrijos vardu

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32001D0421

Oficialusis leidinys L 151 , 07/06/2001 p. 0034 - 0034

		Tarybos sprendimas2001 m. gegužės 28 d.dėl pasikeitimo raštais, fiksuojančiais tarpusavio supratimą, pasiektą dėl Korėjos Respublikos prisijungimo prie tarpusavio supratimo dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos, Australijos, Kanados, Norvegijos bei Šveicarijos tarptautinio bendradarbiavimo dėl tyrimų ir vystymo veiklos intelektualių gamybos sistemų srityje principų, sudarymo Europos bendrijos vardu(2001/421/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 170 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir į 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],kadangi:(1) Tarptautinis bendradarbiavimas intelektualių gamybos sistemų srityje sustiprins Bendrijos mokslo ir technologijų pagrindus pramonėje ir prisidės prie Bendrijos pramonės konkurencingumo.(2) Buvo sudarytas Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos, Australijos, Kanados, Norvegijos bei Šveicarijos pasikeitimas raštais [2], fiksuojančiais tarpusavio supratimą dėl tarptautinio bendradarbiavimo dėl tyrimų ir vystymo veiklos intelektualių gamybos sistemų (IMS) srityje principų, kaip nustatyta pridedamose IMS projektinėse sąlygose.(3) IMS projektinių sąlygų IX skyrius numato naujų dalyvių priėmimą.(4) Korėjos Respublika, remdamasi IMS projektinių sąlygų IX skyriumi, pateikė prašymą tapti IMS nare.(5) Korėjos Respublika atitiko IMS projektines sąlygas, jos indėlis į IMS sistemą leido sukurti teigiamą nuomonę dėl regiono dalyvavimo, o Tarptautinis IMS valdymo komitetas 1999 m. lapkričio 12 d. rekomendavo, kad Korėjos Respublika turėtų būti atstovaujama Tarptautiniame IMS valdymo komitete,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrijos vardu patvirtinamas pasikeitimas raštais, fiksuojančiais tarpusavio supratimą, pasiektą dėl Korėjos Respublikos prisijungimo prie tarpusavio supratimo dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos, Australijos, Kanados, Norvegijos bei Šveicarijos tarptautinio bendradarbiavimo dėl tyrimų ir vystymo veiklos principų intelektualių gamybos sistemų (IMS) srityje.Pasikeitimo raštais tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Bendriją įpareigojantį pasikeitimą raštais.Priimta Briuselyje, 2001 m. gegužės 28 d.Tarybos varduPirmininkasT. Östros[1] Nuomonė pareikšta 2001 m. balandžio 3 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[2] OL L 161, 1997 6 18, p. 2.--------------------------------------------------


title: 2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimas 2006/1000/BUSP dėl Bendrųjų veiksmų 2002/589/BUSP įgyvendinimo, siekiant Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros šalyse

text:
22.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 367/77

      TARYBOS SPRENDIMAS 2006/1000/BUSP
   2006 m. gruodžio 11 d.
   dėl Bendrųjų veiksmų 2002/589/BUSP įgyvendinimo, siekiant Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros šalyse
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 2002 m. liepos 12 d. Bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP (1) dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu, ypač į jų 6 ir 7 straipsnius, juos siejant su Europos Sąjungos sutarties 23 straipsnio 2 dalies antra įtrauka,
   kadangi:

               (1)

               Tarybos sprendimais 2001/200/BUSP (2) ir 2003/543/BUSP (3) buvo prisidėta prie kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu, kuris kėlė grėsmę taikai ir saugumui bei mažino darnaus vystymosi perspektyvas, inter alia, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalyse, pasitelkiant Jungtinių Tautų regioninį taikos, nusiginklavimo ir plėtros Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalyse centrą (UN-LiREC) Limoje, veikiantį Jungtinių Tautų Nusiginklavimo reikalų departamento (DDA) vardu.

               (2)

               Nuo 2001 m. Europos Sąjungos finansinė parama buvo veiksminga užtikrinant teisėsaugos institucijoms ir Parlamento nariams regione bei jų patarėjams skirtus mokymo kursus apie teisės aktus, susijusius su šaunamaisiais ginklais, duomenų bazių kūrimą, naikinimo ginklus bei apie sukauptų atsargų valdymą. Kad ta veikla būtų užbaigta, UN-LiREC ir DDA kreipėsi dėl tolesnės bei galutinės Europos Sąjungos pagalbos.

               (3)

               Todėl Europos Sąjunga ketina baigti savo finansinės pagalbos teikimą UN-LiREC veiklai. Tai turėtų būti paskutinis Europos Sąjungos indėlis į šią veiklą,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   1.   Europos Sąjunga baigia teikti savo indėlį UN-LiREC, skirtą kovai su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalyse.
   2.   1 dalies tikslais Europos Sąjunga padeda UN-LiREC:

               a)

               remdama nacionalinę atsakomybę už veiklą, susijusią su 2001 m. Jungtinių Tautų veiksmų programa dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo;

               b)

               susiedama šią veiklą su panašiomis valstybių narių vykdomomis iniciatyvomis; ir

               c)

               kurdama geriausios praktikos mokymo programų rinkinius, skirtus kitiems pasaulio regionams, pavyzdžiui, Afrikai ir Pietryčių Europai.

         Išsamus veiklos aprašymas yra išdėstytas priede.
   3.   Europos Sąjungos indėlio į priede minimą veiklą, įskaitant atitinkamų priemonių, kurių imsis UN-LiREC, pakankamas pastebimumas užtikrinamas šiame sprendime nustatytomis sąlygomis.
   2 straipsnis
   1.   1 straipsnyje nurodytiems tikslams skiriama finansinė orientacinė suma yra 700 000 EUR.
   2.   Šio sprendimo įgyvendinimo tikslais Komisija sudaro finansavimo sutartį su DDA, kurio vardu UN-LiREC veikia, dėl Europos Sąjungos indėlio, kuris bus teikiamas kaip dotacija, naudojimo sąlygų. Finansavimo susitarime numatoma, kad UN-LiREC/DDA teiks atitinkamas ataskaitas ir užtikrins Europos Sąjungos finansinio indėlio į šį projektą pastebimumą, atitinkantį jos dydį.
   3.   Komisija vykdo Europos Sąjungos indėlio tinkamo įgyvendinimo priežiūrą. Šiuo tikslu Komisijai pavedama kontroliuoti ir įvertinti šio sprendimo įgyvendinimo finansinius aspektus.
   4.   Iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, kaip numatyta 1 dalyje, finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis biudžetui taikomos Bendrijos tvarkos ir taisyklių, išskyrus tai, kad visas išankstinis finansavimas neišlieka Bendrijos nuosavybe. Šis tvarkymas atliekamas pagal 2003 m. balandžio 29 d. Europos bendrijos ir Jungtinių Tautų finansinio ir administracinio pagrindų susitarimo nuostatas.
   3 straipsnis
   1.   Pirmininkaujanti valstybė narė, kuriai padeda Tarybos generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis BUSP, atsako už šio sprendimo įgyvendinimą ir teikia Tarybai ataskaitas apie jo įgyvendinimą. Komisija visokeriopai dalyvauja vykdant šiuos uždavinius, ir visų pirma ji teikia informaciją apie jų finansinių aspektų įgyvendinimą.
   2.   Pagal 2 straipsnio 2 dalį Komisija teikia reguliarias ataskaitas atitinkamiems Tarybos organams. Ši informacija visų pirma bus paremta reguliariomis ataskaitomis, kurias UN-LiREC ir DDA turi teikti pagal sutartinius santykius su Komisija, kaip nurodyta 2 straipsnio 2 dalyje.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Jis netenka galios praėjus 12 mėnesių nuo 2 straipsnio 2 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 11 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. TUOMIOJA

      (1)  OL L 191, 2002 7 19, p. 1.

      (2)  OL L 72, 2001 3 14, p. 1.

      (3)  OL L 185, 2003 7 24, p. 59.

      PRIEDAS
      Instruktorių mokymo ir duomenų bazės projektas, trečias etapas
      Trečias ir baigiamasis UN-LiREC projekto etapas susideda iš dviejų pagrindinių veiklos grupių. Pirma grupė apima vykdomos veiklos tęsimą, o antrą veiklos grupę sudaro UN-LiREC vykdomos veiklos pritaikymas susijusiai Europoje vykdomai veiklai remiant ES politiką Pietryčių Europoje ir kituose pasaulio regionuose, pavyzdžiui, Afrikoje.
      Pirma veiklos grupė
      1.   Instruktorių mokymas

                  1.1.

                  Remti nacionalinius mokymo kursus apie tyrimo metodus pasitelkiant teisėsaugos pareigūnus, kuriuos anksčiau apmokė UN-LiREC;

                  1.2.

                  Remti Brazilijos įkurto Regioninio viešojo saugumo mokymo centro, kurio tikslas – koordinuoti būsimą regioninių mokymo kursų veiklą, plėtrą; ir

                  1.3.

                  Vesti aukštesnio lygio mokymo kursus apie žvalgybą ir tarptautinį bendradarbiavimą.

            2.   Su šaunamaisiais ginklais susijusios duomenų bazės

                  2.1.

                  Tolesnis Šaulių ir lengvųjų ginklų valdymo sistemos (SALSA) duomenų bazių kūrimas; ir

                  2.2.

                  SALSA duomenų bazių integravimas į kitas regiono teisėsaugos institucijų duomenų bazes.

            3.   Parlamentinio keitimosi iniciatyva

                  3.1.

                  Tęsti Parlamento nariams regione skirtus mokymo kursus; ir

                  3.2.

                  Teikti techninę paramą teisės aktų dėl šaunamųjų ginklų reformai.

            4.   Ginklų naikinimas ir sukauptų atsargų valdymas

                  4.1.

                  Toliau remti ginklų naikinimą ir sukauptų atliekų valdymą; ir

                  4.2.

                  Remti nacionalines naikinimo programas.

            Antra veiklos grupė
      Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalyse vykdomos veiklos ir atitinkamos Europos veiklos ryšys bei žinių ir įgytos patirties perdavimas siekiant užtikrinti Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių bei kitų pasaulio regionų sinergijas:

                  1.

                  Įvertinti Europos teisės aktus dėl šaunamųjų ginklų ir propaguoti ES elgesio kodeksą ginklų eksporto kontrolės srityje siekiant apibrėžti įgytą patirtį, skirtą Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių teisės aktų tobulinimui: siūlomas bendradarbiavimas su Europos Parlamentu.

                  2.

                  Plėsti ir pritaikyti SALSA duomenų bazės sistemą siekiant įtraukti keitimąsi informacija su valstybėmis narėmis, kad būtų galima palengvinti dviejų regionų veiklos koordinavimą bei bendradarbiavimą: siūlomas bendradarbiavimas su kitomis institucijomis, kurios dirba kovos su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais srityje, pavyzdžiui, teisėsaugos institucijomis ir Europolu.

                  3.

                  Pritaikyti UN-LiREC parengtą mokymo kursų medžiagą kitų pasaulio regionų šalių poreikiams ir galimybėms, kad būtų sustiprinta įgyta patirtis.

                  4.

                  Įvertinti Rio de Žaneire, Madride ir Meksike vykusių Lotynų Amerikos, Karibų jūros ir Europos šalių valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausio lygio susitikimų rekomendacijose šaunamųjų ginklų klausimais numatytų sinergijų nustatymo ir įgyvendinimo padėtį, visų pirma nurodant aukščiausio lygio susitikimo deklaracijas, susijusias su pirmiau minėta veikla.

            Veiklą užbaigs bendro vadovavimo posto (CCP) – Regioninio viešojo saugumo mokymo centro Brazilijoje (Brazilija) regioninio masto operacijų centro, kurio tikslas – koordinuoti su šaunamaisiais ginklais susijusį mokymą ir kitą veiklą bei apie 3 000 pareigūnų 33 šalyse darbą, įsteigimas. Iki 2007 m. pabaigos UN-LiREC visą mokymo kursų paketą perduos CCP ir atskiroms šalims siekiant sudaryti sąlygas nacionalinei atsakomybei. CCP bus atramos taškas, skirtas susieti šį teisėsaugos institucijų tinklą su kitais regionais.


title: 2012/451/ES: 2012 m. liepos 24 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo XX priedo (Aplinka) dalinio keitimo

text:
1.8.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 205/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. liepos 24 d.
   dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo XX priedo (Aplinka) dalinio keitimo
   (2012/451/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos ekonominės erdvės susitarimas (2) (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

               (2)

               pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies keisti, be kita ko, EEE susitarimo XX priedą;

               (3)

               EEE susitarimo XX priede įtvirtintos su aplinka susijusios nuostatos ir priemonės;

               (4)

               į EEE susitarimą reikėtų įtraukti 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/29/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (3);

               (5)

               į EEE susitarimą reikėtų įtraukti 2010 m. lapkričio 12 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1031/2010 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje, terminų, administravimo ir kitų aspektų (4) su pakeitimais, padarytais 2011 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentu (ES) 1210/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1031/2010, kad visų pirma būtų nustatytas iki 2013 m. aukcionuose parduotinų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų skaičius (5). Taip pat į EEE susitarimą reikėtų įtraukti kitus Komisijos aktus, priimtus pagal Direktyvą 2003/87/EB (6);

               (6)

               turėtų būti numatyti tam tikri pakeitimai, susiję su Direktyva 2003/87/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/29/EB, ir Reglamentu (ES) Nr. 1031/2010; jie grindžiami tuo, kad Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema bus pradėta taikyti EEE narėmis esančiose ELPA valstybėse;

               (7)

               todėl EEE susitarimo XX priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (8)

               Europos Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis EEE jungtiniame komitete dėl pasiūlyto EEE susitarimo XX priedo (Aplinka) dalinio keitimo, grindžiama EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu, pridedamu prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 24 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

      (2)  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

      (3)  OL L 140, 2009 6 5, p. 63.

      (4)  OL L 302, 2010 11 18, p. 1.

      (5)  OL L 308, 2011 11 24, p. 2.

      (6)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

      PROJEKTAS
      EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …/2012
      … m. … … d.
      kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XX priedas (Aplinka)
      EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
      atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  EEE susitarimo XX priedas buvo iš dalies pakeistas … m. … … d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. …/… (1);

                  (2)

                  į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. lapkričio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1031/2010 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje, terminų, administravimo ir kitų aspektų (2);

                  (3)

                  į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2011 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 550/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomi tam tikri tarptautinių kreditų, gautų vykdant su pramoninėmis dujomis susijusius projektus, naudojimo apribojimai (3);

                  (4)

                  į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2011 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1210/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1031/2010, kad visų pirma būtų nustatytas iki 2013 m. aukcionuose parduotinų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų skaičius (4);

                  (5)

                  į EEE susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (5);

                  (6)

                  į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. gruodžio 24 d. Komisijos sprendimas 2010/2/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomas sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašas (6);

                  (7)

                  į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. birželio 8 d. Komisijos sprendimas 2010/345/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/589/EB, kad būtų įtrauktos šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų renkant, transportuojant ir geologiškai saugant anglies dioksidą, apskaitos ir ataskaitų teikimo gairės (7);

                  (8)

                  į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. lapkričio 3 d. Komisijos sprendimas 2010/670/ES, kuriuo nustatomi komercinių parodomųjų projektų, kuriais siekiama užtikrinti aplinkai nežalingą CO2 surinkimą ir geologinį saugojimą, taip pat inovacinių atsinaujinančių išteklių energijos technologijų naudojimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB nustatytą Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, finansavimo kriterijai ir priemonės (8);

                  (9)

                  į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2011 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimas 2011/278/ES, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės (9);

                  (10)

                  į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2011 m. rugpjūčio 18 d. Komisijos sprendimas 2011/540/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/589/EB, kad būtų įtrauktos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ir ataskaitų teikimo gairės, susijusios su naujomis veiklos ir dujų rūšimis (10);

                  (11)

                  į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2011 m. lapkričio 11 d. Komisijos sprendimas 2011/745/ES, kuriuo iš dalies keičiami sprendimai 2010/2/ES ir 2011/278/ES dėl sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika (11);

                  (12)

                  šis Jungtinio komiteto sprendimas neturi poveikio Susitariančiųjų Šalių savarankiškumui tarptautinėse derybose dėl klimato kaitos, ypač atsižvelgiant į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją ir Kioto protokolą, arba į bet kurį kitą tarptautinį susitarimą dėl klimato kaitos, išskyrus aspektus, susijusius su ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, kurie įtraukti į EEE susitarimą. Tačiau ELPA valstybės tinkamai atsižvelgia į įsipareigojimus, kuriuos jos prisiėmė pagal EEE susitarimą. Kiekviena ELPA valstybė atsakinga už tai, kad įgyvendinama politika ir priemonės atitiktų jos tarptautinius įsipareigojimus pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, Kioto protokolą ir kitus tarptautinius susitarimus, susijusius su klimato kaita;

                  (13)

                  ELPA valstybių dalyvavimas taikant ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą neturi poveikio ELPA valstybių dalyvavimui taikant lanksčias teršalų kiekio sumažinimo priemones;

                  (14)

                  ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos taikymas ELPA valstybių įrenginiams reiškia, kad pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą didėja bendras leidimų skaičius, kaip nurodyta Direktyvos 2003/87/EB (12) 9 ir 9a straipsniuose. ELPA valstybės tos direktyvos priedelio A dalyje nurodo susijusius duomenis, kad Komisija galėtų nustatyti vidutinį metinį visos EEE apyvartinių taršos leidimų skaičių;

                  (15)

                  kaip nurodyta Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnyje, Komisija informuoja ELPA valstybes apie derybas bei susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymą ir apie galimus padarinius patvirtintų išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų (PTMV) naudojimui;

                  (16)

                  sudarius susitarimą pagal Direktyvos 2003/87/EB 11a arba 25 straipsnį, ELPA valstybės ir jų operatoriai nediskriminuojami, palyginti su ES valstybėmis narėmis ir jų operatoriais;

                  (17)

                  Komisija informuoja ELPA valstybes apie Direktyvos 2003/87/EB 24a straipsnio 1 dalies įgyvendinimą ir susijusius galimus padarinius ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos leidimų kiekiui;

                  (18)

                  ELPA valstybės visapusiškai remia tai, kad pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą daugiau leidimų būtų parduodama aukcione ir iki 2027 m. neliktų nemokamų leidimų. ELPA valstybės visuomet siekė, kad vis didesnė procentinė leidimų dalis būtų skiriama už atlygį. ELPA valstybės primena apie EEE jungtinio komiteto sprendimo Nr. 146/2007 (13), kuriuo į EEE susitarimą įtraukiama Direktyva 2003/87/EB, 1 straipsnio 2 dalies e pritaikymą;

                  (19)

                  ELPA valstybės naudosis bendromis aukciono platformomis, kurios paskiriamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1031/2010 26 straipsnį, ir paskiria pagal to reglamento 24 straipsnį išrinktą aukcionų stebėtoją, kuris stebi jų apyvartinių taršos leidimų pardavimą aukcionuose. Kadangi ELPA valstybės nedalyvauja vykdant bendrą veiklą, jų viešojo pirkimo procedūroms netaikomi jokie specialūs reikalavimai, susiję su bendrų aukcionų platformų ir aukcionų stebėtojų skyrimu. Paskyrus aukciono platformą ir aukcionų stebėtoją, ELPA valstybė dės visas įmanomas pastangas, kad sudarytų su jais sutartį. Komisija, kiek įmanoma, rūpinsis, kad aukciono platformos sudarytų sutartis su ELPA valstybėmis, mutatis mutandis, tokiomis pat sąlygomis, kurios numatytos dalyvaujančioms ES valstybėms narėms, sudariusioms sutartis po bendrų viešojo pirkimo procedūrų, jeigu ELPA valstybės savo apyvartinius taršos leidimus parduoda kartu su dalyvaujančiomis ES valstybėmis narėmis. Komisija, kiek įmanoma, rūpinsis, kad aukciono stebėtojas sudarytų sutartis su ELPA valstybėmis, mutatis mutandis, tokiomis pat sąlygomis, kurios taikomos dalyvaujančioms ES valstybėms narėms arba nedalyvaujančioms ES valstybėms narėms, atsižvelgiant į tai, ar ELPA valstybės nusprendė savo apyvartinius taršos leidimus parduoti kartu su dalyvaujančių ES valstybių narių apyvartiniais taršos leidimais;

                  (20)

                  biudžeto klausimai nėra EEE susitarimo dalis. Dėl ELPA valstybių finansinių įnašų, skirtų ES valstybėms narėms, deramasi pagal EEE finansinius mechanizmus. Todėl taikant Direktyvos 2003/87/EB nuostatas, susijusias su šiais klausimais ir visų apyvartinių taršos leidimų, kurie turi būti parduodami aukcione pagal 10 straipsnio 2 dalies b ir c punktus ir Direktyvos 2003/87/EB IIa bei IIb priedus, paskirstymo, apskaičiuojant procentinę dalį, tam tikroms ES valstybėms narėms kriterijus, EEE susitarimui poveikio nedaroma;

                  (21)

                  ELPA priežiūros institucija glaudžiai bendradarbiauja su Komisija, kai reikia vykdyti užduotis, susijusias su ELPA valstybėmis, už kurias Komisija atsakinga ES valstybėms narėms pagal Direktyvą 2003/87/EB, Reglamentą (EB) Nr. 2216/2004, Sprendimą 2007/589/EB ir Sprendimą 2006/780/EB. Šios užduotys apima, inter alia, Direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnyje nurodytų nacionalinių įgyvendinimo priemonių vertinimą ir bet kokį vienašališką papildomos veiklos ir dujų įtraukimą pagal tos direktyvos 24 straipsnį,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      EEE susitarimo XX priedas iš dalies keičiamas taip:

                  1)

                  21al punktas (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB) papildomas šia įtrauka:

                              „—

                                 32009 L 0029: 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 63).“.

                  2)

                  21al punkto pritaikymai (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB) pakeičiami taip:
                  „Direktyvos nuostatos šio Susitarimo tikslais pritaikomos taip:

                              a)

                              Nedarant poveikio būsimai EEE jungtinio komiteto veiklai, reikėtų atkreipti dėmesį, kad į šį susitarimą nėra įtraukti šie Bendrijos aktai:

                                          i)

                                          2002 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas 2002/358/EB dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo patvirtinimo Europos bendrijos vardu ir bendro jame numatytų įsipareigojimų vykdymo (14),

                                          ii)

                                          2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo (15).

                              b)

                              Direktyvos įtraukimo metu Lichtenšteinas savo teritorijoje direktyvoje apibrėžtos aviacijos veiklos nevykdė. Lichtenšteinas laikysis direktyvos, kai jo teritorijoje bus vykdoma atitinkama aviacijos veikla.

                              c)

                              3c straipsnio 4 dalis papildoma šia pastraipa:
                              „EEE jungtinis komitetas, laikydamasis Susitarime nustatytų procedūrų ir remdamasis ELPA priežiūros institucijos duomenimis, pateiktais bendradarbiaujant su Eurokontrole, priima sprendimą dėl EEE ankstesnio laikotarpio aviacijos emisijų, į Komisijos sprendimą įtraukdamas atitinkamus skaičius, susijusius su skrydžiais ELPA valstybių teritorijose bei iš vienos ELPA valstybės į kitą ir skrydžiais iš ELPA valstybių į trečiąsias šalis bei iš trečiųjų šalių į ELPA valstybes, kai tas Komisijos sprendimas įtraukiamas į EEE susitarimą.“.

                              d)

                              3d straipsnio 4 dalies antra pastraipa išbraukiama.

                              e)

                              3e straipsnio 2 dalis ir 3f straipsnio 4 dalis papildomos šia pastraipa:
                              „Iki tos pačios datos ELPA valstybės pateikia gautas paraiškas ELPA priežiūros institucijai, kuri jas skubiai perduoda Komisijai.“.

                              f)

                              3e straipsnio 3 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
                              „EEE jungtinis komitetas, laikydamasis Susitarime nustatytų procedūrų ir remdamasis ELPA priežiūros institucijos duomenimis, pateiktais bendradarbiaujant su Eurokontrole, priima sprendimą dėl visos EEE bendro leidimų skaičiaus, aukcione parduodamų leidimų skaičiaus, į specialųjį rezervą atidedamų leidimų skaičiaus ir nemokamų leidimų skaičiaus, į Komisijos sprendimą įtraukdamas atitinkamus skaičius, susijusius su skrydžiais ELPA valstybių teritorijose bei iš vienos ELPA valstybės į kitą ir skrydžiais iš ELPA valstybių į trečiąsias šalis bei iš trečiųjų šalių į ELPA valstybes, kai tas Komisijos sprendimas įtraukiamas į EEE susitarimą.
                              Komisija priima sprendimą dėl EEE lyginamojo standarto. Vykstant sprendimo priėmimo procesui Komisija glaudžiai bendradarbiauja su ELPA priežiūros institucija. Po to, kai priimamas EEE jungtinio komiteto sprendimas, kuriuo Komisijos sprendimas įtraukiamas į EEE susitarimą, ELPA valstybės atlieka 3e straipsnio 4 dalyje nurodytus skaičiavimus ir juos paskelbia.“.

                              g)

                              3f straipsnio 5 dalis papildoma šia pastraipa:
                              „Komisija priima sprendimą dėl EEE lyginamojo standarto. Vykstant sprendimo priėmimo procesui Komisija glaudžiai bendradarbiauja su ELPA priežiūros institucija. Po to, kai priimamas EEE jungtinio komiteto sprendimas, kuriuo Komisijos sprendimas įtraukiamas į EEE susitarimą, ELPA valstybės atlieka 3f straipsnio 7 dalyje nurodytus skaičiavimus ir juos paskelbia.“.

                              h)

                              9 straipsnyje įterpiamos šios dalys:
                              „Atsižvelgiant į tai, kad sistema pradėta taikyti Lichtenšteine ir Norvegijoje, kaip nustatyta 1 dalyje, vidutinis metinis ES apyvartinių taršos leidimų kiekis pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą bus didinamas remiantis ELPA priežiūros institucijos sprendimais dėl šių šalių 2008–2012 m. nacionalinių paskirstymo planų.
                              Atsižvelgiant į tai, kad sistema pradėta taikyti Islandijai, kaip nustatyta 1 dalyje, vidutinis metinis ES apyvartinių taršos leidimų kiekis pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą padidinimas 23 934 tonų CO2 ekvivalento.
                              ELPA valstybių atžvilgiu, EEE skirtų apyvartinių taršos leidimų, kurie pagal šį straipsnį išduotini nuo 2013 m., kiekis apskaičiuojamas remiantis priedėlio A dalyje nurodytais duomenimis.“.

                              i)

                              9a straipsnio 1 dalis papildoma šiuo sakiniu:
                              „Norvegijai nustatytas vidutinis metinis apyvartinių taršos leidimų, išduodamų šioje dalyje paminėtiems įrenginiams, kiekis yra 878 850.“.

                              j)

                              9a straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:
                              „ELPA valstybių įrenginiams, kuriais vykdoma I priede išvardytų rūšių veikla ir kurie į Bendrijos sistemą įtraukiami tik nuo 2013 m., vidutinis metinis išduotinų apyvartinių taršos leidimų kiekis ataskaitiniu laikotarpiu koreguojamas taip:
                              Islandija: 1 862 571 tona CO2 ekvivalento.
                              Lichtenšteinas: 0 tonų CO2 ekvivalento.
                              Norvegija: 5 269 254 tonos CO2 ekvivalento.“.

                              k)

                              Po 9a straipsnio 4 dalies įrašomos šios dalys:
                              „5.   ELPA valstybių atžvilgiu, EEE skirtų apyvartinių taršos leidimų, kurie pagal šį straipsnį išduotini nuo 2013 m., kiekis apskaičiuojamas remiantis priedėlio A dalyje nurodytais duomenimis.
                              6.   Komisija apskaičiuoja ir patikslina metinį nuo 2013 m. EEE išduotinų apyvartinių taršos leidimų kiekį pagal 9 straipsnį ir šį straipsnį, siekdama įtraukti priedėlio A dalyje nurodytus ELPA valstybių duomenis. Komisija skelbia patikslintą nuo 2013 m. EEE išduotinų apyvartinių taršos leidimų kiekį.“.

                              l)

                              10 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:
                              „Atsižvelgiant į a punktą, Lichtenšteinui ir Norvegijai skirtų apyvartinių taršos leidimų dalis apskaičiuojama remiantis tokiomis išmetamųjų teršalų vertėmis:
                              Lichtenšteinas: 20 943 tonos CO2 ekvivalento;
                              Norvegija: 18 635 669 tonos CO2 ekvivalento.
                              Islandijai skirtų a punkte nurodytų apyvartinių taršos leidimų dalis apskaičiuojama remiantis 36 196 tonomis CO2 ekvivalento, prie kurių pridedamos 899 645 tonos CO2 ekvivalento, atitinkančios įrenginių, kuriais vykdoma I priede nurodyta veikla ir kurie į Bendrijos sistemą įtraukiami tik nuo 2013 m., patikrinto išmetamųjų teršalų kiekio 2005 m. duomenis. Todėl Islandijos dalis apskaičiuojama remiantis 935 841 tona CO2 ekvivalento.“.

                              m)

                              10 straipsnio 3 dalis netaikoma ELPA valstybėms.

                              n)

                              Po 11a straipsnio 8 dalies penktos pastraipos įrašoma ši pastraipa:
                              „ELPA valstybių atžvilgiu, pagal penktą pastraipą apskaičiuojant EEE leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą turi būti remiamasi priedėlio B dalyje nurodytais duomenimis.“.

                              o)

                              16 straipsnio 3 dalies antras sakinys pakeičiamas taip:
                              „ELPA valstybės numato baudas už viršytą taršos normą, atitinkančias ES valstybėse narėse taikomas baudas.“.

                              p)

                              Po 16 straipsnio 12 dalies įterpiama ši dalis:
                              „13.   ELPA valstybės pateikia visus prašymus pagal 16 straipsnio 5 ir 10 dalis ELPA priežiūros institucijai, kuri juos skubiai perduoda Komisijai.“.

                              q)

                              18a straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
                              „Orlaivių naudotojai turėtų būti perskirstyti ELPA valstybėms 2011 m., jiems įvykdžius 2010 m. įsipareigojimus. Pirminė administruojančioji valstybė narė gali pritarti kitokiam orlaivių naudotojų, kurie remiantis šios dalies b punkte minėtais kriterijais iš pradžių buvo priskirti tai valstybei narei, perskirstymo tvarkaraščiui, jei orlaivio naudotojas pateikia aiškiai išdėstytą prašymą per 6 mėnesius nuo tada, kai pagal 18a straipsnio 3 dalies b punktą Komisija patvirtina EEE orlaivių naudotojų sąrašą. Tokiu atveju perskirstymas vyksta ne vėliau kaip 2020 m. dėl 2021 m. prasidedančio prekybos laikotarpio.“.

                              r)

                              18a straipsnio 3 dalies b punkte prieš žodžius „orlaivių naudotojus“ įterpiami žodžiai „visos EEE“.

                              s)

                              18b straipsnis papildomas šia pastraipa:
                              „Siekdamos vykdyti direktyvoje nustatytas užduotis, ELPA valstybės ir ELPA priežiūros institucija gali kreiptis pagalbos į Eurokontrolę arba kitą atitinkamą organizaciją ir sudaryti su tomis organizacijomis tinkamus susitarimus.“.

                              t)

                              20 straipsnis papildomas šia dalimi:
                              „4.   Su ELPA valstybėmis, jų administruojamais veiklos vykdytojais ir orlaivių naudotojais susijusių apyvartinių taršos leidimų išdavimas, perdavimas ir panaikinimas registruojami 1 dalyje nurodytame atskirame sandorių žurnale.
                              Vyriausiasis administratorius kompetentingas atlikti 1–3 dalyse nurodytas užduotis, kai jos susijusios su ELPA valstybėms, jų administruojamais operatoriais ar orlaivių naudotojais.“.

                              u)

                              25 straipsnis papildomas šia dalimi:
                              „3.   Bendrijos apyvartinių taršos leidimų sistemos leidimai apima leidimus, kuriuos išdavė arba kuriais prekiavo ELPA valstybės arba jų operatoriai pagal Bendrijos sistemą. Bendrijai sudarius šiame straipsnyje nurodytą susitarimą, tokie apyvartiniai taršos leidimai niekuo nesiskiria.
                              Komisija pradiniame etape informuoja ELPA valstybes apie derybas ir susitarimų sudarymą arba neprivalomus susitarimus, nurodytus šiame straipsnyje.“.

                              v)

                              ELPA valstybės, dalyvaujančios ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje, teiks informaciją pagal atitinkamus reikalavimus, išdėstytus 30 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje, tačiau antroje pastraipoje išdėstyti ataskaitų teikimo reikalavimai joms netaikomi.

                              w)

                              po V priedo įrašoma:

                                 „PRIEDĖLIS

                                    A   DALIS

                                    ELPA valstybių duomenys, kuriais remiantis apskaičiuojamas ir koreguojamas nuo 2013 m. EEE išduotinų apyvartinių taršos leidimų kiekis, kaip nurodyta Direktyvos 2003/87/EB 9 ir 9a straipsniuose

                                 1.   ELPA valstybių duomenys pagal 9 straipsnį

                                 Šiems duomenims apskaičiuoti taikomas 1,74 % linijinis koeficientas.

                                    Islandija

                                 Šie duomenys grindžiami 2005–2010 m. patikrintu vidutiniu metiniu išmetamųjų teršalų, susijusių su veikla, kuri iš esmės priklauso Direktyvos 2003/87/EB taikymo sričiai, kiekiu; 2008–2012 m. šie duomenys atitiko 23 934 apyvartinius taršos leidimus.

                                             Metai

                                             Apyvartinių taršos leidimų kiekis

                                             2013

                                             22 684

                                             2014

                                             22 268

                                             2015

                                             21 851

                                             2016

                                             21 435

                                             2017

                                             21 018

                                             2018

                                             20 602

                                             2019

                                             20 186

                                             2020

                                             19 769

                                    Lichtenšteinas

                                 Šie duomenys grindžiami 2008–2012 m. vidutiniu bendru metiniu Lichtenšteino apyvartinių taršos leidimų kiekiu, kuris atitinka 17 943 apyvartinius taršos leidimus, kaip nustatyta Lichtenšteino nacionaliniame paskirstymo plane.

                                             Metai

                                             Apyvartinių taršos leidimų kiekis

                                             2013

                                             17 006

                                             2014

                                             16 694

                                             2015

                                             16 382

                                             2016

                                             16 070

                                             2017

                                             15 758

                                             2018

                                             15 445

                                             2019

                                             15 133

                                             2020

                                             14 821

                                    Norvegija

                                 Šie duomenys grindžiami 2008–2012 m. vidutiniu bendru metiniu Norvegijos apyvartinių taršos leidimų kiekiu, kurs atitinka 14 255 268 apyvartinius taršos leidimus, kaip nustatyta Norvegijos nacionaliniame paskirstymo plane.

                                             Metai

                                             Apyvartinių taršos leidimų kiekis

                                             2013

                                             13 511 143

                                             2014

                                             13 263 101

                                             2015

                                             13 015 060

                                             2016

                                             12 767 018

                                             2017

                                             12 518 976

                                             2018

                                             12 270 935

                                             2019

                                             12 022 893

                                             2020

                                             11 774 851

                                       2.   ELPA valstybių duomenys pagal 9a straipsnio 1 dalį

                                 Šiems duomenims apskaičiuoti taikomas 1,74 % linijinis koeficientas.

                                    Norvegija

                                             Metai

                                             Apyvartinių taršos leidimų kiekis

                                             2013

                                             832 974

                                             2014

                                             817 682

                                             2015

                                             802 390

                                             2016

                                             787 098

                                             2017

                                             771 806

                                             2018

                                             756 514

                                             2019

                                             741 222

                                             2020

                                             725 930

                                       3.   ELPA valstybių duomenys pagal 9a straipsnio 2 dalį

                                 Šiems duomenims apskaičiuoti taikomas 1,74 % linijinis koeficientas.

                                    Islandija

                                             Metai

                                             Apyvartinių taršos leidimų kiekis

                                             2013

                                             1 732 936

                                             2014

                                             1 700 527

                                             2015

                                             1 668 119

                                             2016

                                             1 635 710

                                             2017

                                             1 603 301

                                             2018

                                             1 570 892

                                             2019

                                             1 538 484

                                             2020

                                             1 506 075

                                    Norvegija

                                             Metai

                                             Apyvartinių taršos leidimų kiekis

                                             2013

                                             4 994 199

                                             2014

                                             4 902 514

                                             2015

                                             4 810 829

                                             2016

                                             4 719 144

                                             2017

                                             4 627 459

                                             2018

                                             4 535 774

                                             2019

                                             4 444 089

                                             2020

                                             4 352 404

                                    B   DALIS

                                    ELPA valstybių duomenys, kuriais remiantis apskaičiuojamas EEE leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas, kaip nurodyta 11a straipsnio 8 dalies penktoje pastraipoje

                                             Išmetamųjų teršalų kiekis 2005 m. esamuose sektoriuose
                                             (tonų CO2 ekvivalento)

                                             Išmetamųjų teršalų kiekis 2005 m. sektoriuose, kurie bus įtraukti nuo 2013 m.
                                             (tonų CO2 ekvivalento)

                                             Islandija

                                             36 196

                                             899 645

                                             Lichtenšteinas

                                             18 121

                                             0

                                             Norvegija

                                             19 730 000

                                             6 140 000“.

                                       “

                  3)

                  Po 21al punkto (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB) įterpiami šie punktai:

                              „21ala.

                                 32010 R 1031: 2010 m. lapkričio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1031/2010 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje, terminų, administravimo ir kitų aspektų (OL L 302, 2010 11 18, p. 1.) su pakeitimais, padarytais:

                                          —

                                             32011 R 1210: 2011 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1210/2011 (OL L 308, 2011 11 24, p. 2).

                                    Reglamento nuostatos šio Susitarimo tikslais pritaikomos taip:

                                          a)

                                          22 straipsnio 7 dalies pirmas sakinys formuluojamas taip:
                                          „ELPA valstybės aukciono rengėjo tapatybę ir kontaktinius duomenis nurodo ELPA priežiūros institucijai, kuri šią informaciją perduoda Komisijai.“.

                                          b)

                                          24 straipsnio 2 dalis papildoma šiais sakiniais:
                                          „ELPA valstybės sudaro sutartį su aukciono stebėtoju, paskirtu po Komisijos ir valstybių narių vykdomos bendros viešojo pirkimo procedūros, dėl visų aukciono procesų stebėjimo. 25 straipsnio 1, 2, 3, 4 ir 5 dalyse sąvoka „valstybė (-s) narė (-s)“ apima ir ELPA valstybes.“.

                                          c)

                                          26 straipsnio 1 ir 2 dalys papildomos šia pastraipa:
                                          „ELPA valstybės turi sudaryti sutartį su aukciono platforma, kurią bendrai skiria Komisija ir dalyvaujančios ES valstybės narės, dėl savo apyvartinių taršos leidimų dalies pardavimo aukcionuose, jeigu jos savo apyvartinius taršos leidimus nusprendžia parduoti kartu su bendroje veikloje dalyvaujančių ES valstybių narių apyvartiniais taršos leidimais.“.

                                          d)

                                          27 straipsnio 1 dalis ir 28 straipsnio 1 dalis papildomos šiuo sakiniu:
                                          „Nedarant poveikio sutartyje, kurią turi sudaryti ELPA valstybės ir aukcionų platforma, nustatytoms sąlygoms, aukcionų platforma, paskirta vykdant bendrą Komisijos ir bendroje veikloje dalyvaujančių valstybių narių veiklą, pirmiau nurodytas paslaugas gali teikti ir ELPA valstybėms.“.

                                          e)

                                          30–32 straipsniai netaikomi ELPA valstybėmis, jeigu jos yra sudariosios sutartį su aukcionų platformomis, kurios paskiriamos pagal 26 straipsnį, atsižvelgiant į pirmiau nurodytą c pritaikymą.

                                          f)

                                          52 straipsnio 3 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
                                          „Aukciono stebėtojo išlaidų dalį, susijusią su aukcionų platforma, kuri paskiriama pagal 26 straipsnio 1 arba 2 dalį ir su kuria ELPA valstybės sudaro sutartis, pasidalija bendroje veikloje dalyvaujančios valstybės narės ir ELPA valstybės, atsižvelgiant į joms tenkančią bendro atitinkamos aukciono platformos aukcione parduodamų apyvartinių taršos leidimų kiekio dalį, jeigu ELPA valstybės savo apyvartinius taršos leidimus parduoda kartu su bendroje veikloje dalyvaujančių ES valstybių narių apyvartiniais taršos leidimais.
                                          Aukciono stebėtojo išlaidų dalį, susijusią su aukciono platforma, kuri paskiriama pagal 30 straipsnio 1 arba 2 dalį ir su kuria ELPA valstybė sudaro sutartį, įskaitant ataskaitos, kurią reikia pateikti pagal 25 straipsnio 4 dalį, rengimo išlaidas, padengia atitinkama ELPA valstybė tokia pat tvarka, kokia taikoma bendroje veikloje nedalyvaujančioms ES valstybėms narėms.“.

                              21alb.

                                 32010 D 0002: 2009 m. gruodžio 24 d. Komisijos sprendimas 2010/2/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomas sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašas (OL L 1, 2010 1 5, p. 10) su pakeitimais, padarytais:

                                          —

                                             32011 D 0745: 2011 m. lapkričio 11 d. Komisijos sprendimu 2011/745/ES (OL L 299, 2011 11 17, p. 9).

                              21alc.

                                 32011 D 0278: 2011 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimas 2011/278/ES, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės (OL L 130, 2011 5 17, p. 1) su pakeitimais, padarytais:

                                          —

                                             32011 D 0745:2011 m. lapkričio 11 d. Komisijos sprendimu 2011/745/ES (OL L 299, 2011 11 17, p. 9).

                              21ald.

                                 32010 D 0670: 2010 m. lapkričio 3 d. Komisijos sprendimas 2010/670/ES, kuriuo nustatomi komercinių parodomųjų projektų, kuriais siekiama užtikrinti aplinkai nežalingą CO2 surinkimą ir geologinį saugojimą, taip pat inovacinių atsinaujinančių išteklių energijos technologijų naudojimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB nustatytą Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, finansavimo kriterijai ir priemonės (OL L 290, 2010 11 6, p. 39).

                              21ale.

                                 32011 R 0550: 2011 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 550/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomi tam tikri tarptautinių kreditų, gautų vykdant su pramoninėmis dujomis susijusius projektus, naudojimo apribojimai (OL L 149, 2011 6 8, p. 1).“.

                  4)

                  21am punktas (Komisijos sprendimas 2007/589/EB) papildomas šiomis įtraukomis:

                              „—

                                 32010 D 0345: 2010 m. birželio 8 d. Komisijos sprendimas 2010/345/ES (OL L 155, 2010 6 22, p. 34),

                              —

                                 32011 D 0540: 2011 m. rugpjūčio 18 d. Komisijos sprendimas 2011/540/ES (OL L 244, 2011 9 21, p. 1).“.

            2 straipsnis

         Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtini reglamentų (ES) Nr. 1031/2010, (ES) Nr. 550/2011 ir (ES) Nr. 1210/2011, Direktyvos 2009/29/EB, sprendimų 2010/2/ES, 2010/345/ES, 2010/670/ES, 2011/278/ES, 2011/540/ES ir 2011/745/ES tekstai islandų ir norvegų kalbomis yra autentiški.
      3 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja … m. … … d. arba kitą dieną po paskutinio pranešimo, kuris numatytas EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje, perdavimo EEE jungtiniam komitetui, atsižvelgiant į tai, kuri data yra vėlesnė (16).
      4 straipsnis
      Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.

         Priimta … …

               EEE jungtinio komiteto vardu

               Pirmininkas

               EEE jungtinio komiteto sekretoriai

         (1)  OL L …

         (2)  OL L 302, 2010 11 18, p. 1.

         (3)  OL L 149, 2011 6 8, p. 1.

         (4)  OL L 308, 2011 11 24, p. 2.

         (5)  OL L 140, 2009 6 5, p. 63.

         (6)  OL L 1, 2010 1 5, p. 10.

         (7)  OL L 155, 2010 6 22, p. 34.

         (8)  OL L 290, 2010 11 6, p. 39.

         (9)  OL L 130, 2011 5 17, p. 1.

         (10)  OL L 244, 2011 9 21, p. 1.

         (11)  OL L 299, 2011 11 17, p. 9.

         (12)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

         (13)  OL L 100, 2008 4 10, p. 92.

         (14)  OL L 130, 2002 5 15, p. 1.

         (15)  OL L 49, 2004 2 19, p. 1.

         (16)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


title: 2005/132/EB: 2005 m. vasario 16 d. Komisijos sprendimas, panaikinantis Komisijos sprendimą 2000/137/EB, priimantį įsipareigojimą dėl kainos importuojant į Bendriją tam tikrus besiūlius vamzdžius iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina

text:
17.2.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 46/44

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2005 m. vasario 16 d.
   panaikinantis Komisijos sprendimą 2000/137/EB, priimantį įsipareigojimą dėl kainos importuojant į Bendriją tam tikrus besiūlius vamzdžius iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina
   (2005/132/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 8 straipsnį,
   pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   ANKSTESNĖ PROCEDŪRA

               (1)

               Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 (2) Taryba įvedė galutinį antidempingo muitą tam tikrų besiūlių vamzdžių iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina, importui į Bendriją. Sprendimu 2000/137/EB (3) Komisija priėmė Kroatijos ir Ukrainos eksportuotojų pasiūlytus įsipareigojimus dėl kainos. Sprendimu 2002/669/EB Komisija sutiko, kad Ukrainos gamintojai savo noru atsiimtų bendrą įsipareigojimą dėl kainos.

               (2)

               Europos Sąjungos besiūlių plieno vamzdžių pramonės apsaugos komitetui pateikus prašymą, Komisija inicijavo taikomų antidempingo priemonių ir jų formos tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (4).

         B.   ATSISAKYMAS PRIIMTI ĮSIPAREIGOJIMĄ

               (3)

               Taryba Reglamentu (EB) Nr. 258/2005 (5) baigė peržiūrą.

               (4)

               Pagal Reglamento (EB) Nr. 258/2005 137 konstatuojamąją dalį ir pasitarus su visomis suinteresuotosiomis šalimis, esamas įsipareigojimas dėl kainos yra nepriimtinas. Remiantis tuo ir aptariamo įsipareigojimo atitinkamais straipsniais, suteikiančiais Komisijai teisę vienašališkai atsisakyti priimti įsipareigojimą, Komisija nusprendė atsisakyti priimti įsipareigojimą dėl kainos.

               (5)

               2004 m. gruodžio mėn. Komisija informavo Kroatijos įmonę Mechel Željezara Ltd., kad ji ketina atsisakyti priimti esamą įsipareigojimą. Paskelbus informaciją, Kroatijos vyriausybė informavo Komisiją, kad įmonė, esanti vieninteliu svarstomos prekės gamintoju Kroatijoje, buvo likviduota ir nutraukė gamybą 2004 m. rudenį. Todėl įsipareigojimas dėl kainos laikomas ilgiau negaliojančiu.

         C.   SPRENDIMO 2000/137/EB PANAIKINIMAS

               (6)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisijos sprendimas 2000/137/EB su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2002/669/EB, turėtų būti panaikintas.

               (7)

               Kartu su šiuo sprendimu, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 258/2005 įvedė nustatytą visai šaliai galutinį antidempingo muitą tam tikrų besiūlių vamzdžių iš geležies ir nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalis yra Kroatija, importui į Bendriją,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Komisijos sprendimas 2000/137/EB su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2002/669/EB, yra panaikinamas.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 16 d.

            Komisijos vardu

         Peter MANDELSON

            Komisijos narys

      (1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

      (2)  OL L 45, 2000 2 17, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1515/2002 (OL L 228, 2002 8 24, p. 8).

      (3)  OL L 46, 2000 2 18, p. 34. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2002/669/EB (OL L 228, 2002 8 24, p. 20).

      (4)  OL C 288, 2002 11 23, p. 11.

      (5)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 7.


title: 2016 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/768 dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jos valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, pasirašymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu ir laikino taikymo

text:
4.5.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 115/1

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2017/768
   2016 m. liepos 18 d.
   dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jos valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, pasirašymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu ir laikino taikymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 217 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Aktą dėl Kroatijos Respublikos stojimo, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, steigiantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją (1) (toliau – Susitarimas), buvo pasirašytas 2001 m. birželio 25 d. Susitarimas įsigaliojo 2004 m. birželio 1 d.;

               (2)

               Kroatijos Respublika Europos Sąjungos nare tapo 2013 m. liepos 1 d.;

               (3)

               pagal Akto dėl Kroatijos Respublikos stojimo 6 straipsnio 2 dalį dėl Kroatijos Respublikos prisijungimo prie Susitarimo susitariama Tarybai, veikiančiai vienbalsiai valstybių narių vardu, ir Egipto Arabų Respublikai sudarant Susitarimo protokolą;

               (4)

               2012 m. rugsėjo 14 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Egipto Arabų Respublika. Derybos sėkmingai užbaigtos, 2015 m. spalio 29 d. Briuselyje parafavus Protokolą;

               (5)

               Protokolo 8 straipsnio 3 dalyje numatyta jį laikinai taikyti prieš jo įsigaliojimą;

               (6)

               Protokolas turėtų būti pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas, ir laikinai taikomas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos ir jos valstybių narių vardu įgaliojama pasirašyti Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją, protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, su sąlyga, kad Protokolas bus sudarytas.
   Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos ir jos valstybių narių vardu pasirašyti protokolą.
   3 straipsnis
   Nuo 2013 m. liepos 1 d. Protokolas pagal jo 8 straipsnio 3 dalį taikomas laikinai, kol bus užbaigtos jo sudarymui būtinos procedūros.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         F. MOGHERINI

      (1)  OL L 304, 2004 9 30, p. 39.