title: 1982 m. gruodžio 13 d. Tarybos Sprendimas dėl Konvencijos dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante patvirtinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31982D0886

Oficialusis leidinys L 378 , 31/12/1982 p. 0024 - 0024 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 4 tomas 1 p. 0065  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 04 tomas 2 p. 0044  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 4 tomas 1 p. 0065  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 04 tomas 2 p. 0044

		Tarybos Sprendimas1982 m. gruodžio 13 d.dėl Konvencijos dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante patvirtinimo(82/886/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],kadangi, siekiant užtikrinti lašišų išteklių Šiaurės Atlante išsaugojimą, atkūrimą, didinimą ir racionalų valdymą, būtinas tarptautinis bendradarbiavimas;kadangi Bendrija dalyvavo derybose, kurios baigėsi tuo, kad 1982 m. sausio 18-22 d. Reikjavike vykusi diplomatinė konferencija priėmė Konvenciją dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante;kadangi ši konvencija atsižvelgia į trečiosios Jungtinių Tautų konferencijos dėl jūrų teisės konvencijos projekto nuostatas dėl anadrominių žuvų išteklių;kadangi konvencija teikia naudingą tarptautinio bendradarbiavimo sistemą siekiant užtikrinti lašišų išteklių Šiaurės Atlante išsaugojimą, atkūrimą, didinimą ir racionalų valdymą;kadangi konvencija nustato tinkamą valstybių, iš kurių upių lašišos yra kilusios, ir kitų valstybių, kurių žvejybos jurisdikcijos rajonuose lašišos žvejojamos, interesų pusiausvyrą,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:Vienintelis straipsnisŠiuo sprendimu Europos ekonominės bendrijos vardu patvirtinama Konvencija dėl lašišų išsaugojimo Šiaurės Atlante.Konvencijos tekstas pridedamas prie šio sprendimo.Priimta Briuselyje, 1982 m. gruodžio 13 d.Tarybos varduPirmininkasN. A. Kofoed[1] OL C 238, 1982 9 13, p. 106.--------------------------------------------------


title: 2004/586/EB: 2004 m. liepos 19 d. Tarybos sprendimas, apibrėžiantis bendrąjį požiūrį dėl lėšų perskirstymo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1268/1999 dėl Bendrijos paramos pasirengimo stojimui priemonėms žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse Vidurio ir Rytų Europos šalims kandidatėms pasirengimo stojimui laikotarpiu

text:
4.8.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 257/6

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2004 m. liepos 19 d.
   apibrėžiantis bendrąjį požiūrį dėl lėšų perskirstymo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1268/1999 dėl Bendrijos paramos pasirengimo stojimui priemonėms žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse Vidurio ir Rytų Europos šalims kandidatėms pasirengimo stojimui laikotarpiu
   (2004/586/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1268/1999 dėl Bendrijos paramos pasirengimo stojimui priemonėms žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse Vidurio ir Rytų Europos šalims kandidatėms pasirengimo stojimui laikotarpiu (1), ypač į jo 15 straipsnio antrąją pastraipą,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2002 m. gruodžio 12 ir 13 d. Kopenhagoje susirinkusi Europos Vadovų Taryba patvirtino derybų, kurios baigėsi į Bendriją įstojus aštuonioms valstybėms, pasinaudojo Reglamento (EB) Nr. 1268/1999 nuostatomis, rezultatus. Šioms valstybėms įstojus į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d., jos prarado pagalbą, numatytą minėtu reglamentu. Todėl nuo 2004 m. iki 2006 m. tik Bulgarija ir Rumunija toliau gaus naudą pagal tame reglamente nustatytus įsipareigojimus.

               (2)

               Patvirtindama Komisijos pasiūlytas gaires Bulgarijai ir Rumunijai, Kopenhagoje susirinkusi Europos Vadovų Taryba susitarė nustatyti 30:70 % santykį, kuris būtų atitinkamai taikomas skirstant lėšas, suteiktas pagal 1989 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3906/89 dėl ekonominės pagalbos Vengrijos Respublikai ir Lenkijos Liaudies Respublikai įsteigtą PHARE programą (2), pagal Reglamentu (EB) Nr. 1268/1999 įsteigtą Specialiąją žemės ūkio ir kaimo plėtros programą (SAPARD) ir pagal Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1267/1999 nustatytą Struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentą (ISPA) (3).

               (3)

               Nustatant tą santykį, atsižvelgiama į Reglamento (EB) Nr. 1268/1999 15 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodomos pagalbos poreikį ir sugebėjimą ją įsisavinti, taip pat to paties reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatytus finansinių lėšų skyrimo kiekvienai šaliai kandidatei kriterijus.

               (4)

               Pagal Reglamento (EB) Nr. 1268/1999 15 straipsnio antrąją pastraipą Taryba priima bendrąjį požiūrį dėl turimų SAPARD priemonės finansinių lėšų perskirstymo kitoms valstybėms naudos gavėjoms, būtent Rumunijai ir Bulgarijai.

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   2004–2006 m. pagal šią priemonę turimos lėšos yra skiriamos Rumunijai ir Bulgarijai pagal Reglamentu (EB) Nr. 1268/1999 prisiimtus įsipareigojimus tokiu santykiu: 70 % Rumunijai ir 30 % Bulgarijai.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. liepos 19 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. VEERMAN

      (1)  OL L 161, 1999 6 26, p. 87. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 769/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 1).

      (2)  OL L 375, 1989 12 23, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 769/2004.

      (3)  OL L 161, 1999 6 26, p. 73. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 769/2004.


title: 2004/648/EB: 2004 m. rugsėjo 13 d. Tarybos sprendimas, dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Europos partnerystėje su Kroatija

text:
22.9.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 297/19

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2004 m. rugsėjo 13 d.
   dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Europos partnerystėje su Kroatija
   (2004/648/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 533/2004 dėl Europos partnerysčių nustatymo, atsižvelgiant į stabilizavimo ir asociacijos procesą (1), ypač į jo 2 straipsnį,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. birželio 19 d. ir 20 d. Salonikuose Europos Vadovų Taryba patvirtino „Salonikų darbotvarkę Vakarų Balkanams: Europos integracijos linkme“, kurioje Europos partnerysčių parengimas minimas kaip viena iš priemonių suintensyvinti stabilizavimo ir asociacijos procesą.

               (2)

               Reglamente (EB) Nr. 533/2004 nustatyta, kad Taryba, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma ir remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi priimti sprendimą dėl principų, prioritetų ir sąlygų, kurie turi būti įvardyti Europos partnerystėse, taip pat dėl vėlesnių patikslinimų. Jame taip pat nurodoma, kad Europos partnerysčių įgyvendinimą toliau užtikrins mechanizmai, nustatyti pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą, ypač metinės ataskaitos.

               (3)

               Komisijos Nuomonėje dėl Kroatijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje pateikiama Kroatijos pasirengimo tolesnei integracijai į Europos Sąjungą analizė ir įvardijamos tolesnio darbo prioritetinės sritys.

               (4)

               Kad pasirengtų tolesnei integracijai į Europos Sąjungą, Kroatija turėtų parengti planą, kuriame būtų numatomi terminai ir kiti klausimai, sprendžiant Europos partnerystėse apibrėžtus prioritetinius klausimus,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Remiantis Reglamento (EB) Nr. 533/2004 1 straipsniu, Europos partnerystėje su Kroatija įvardyti principai, prioritetai ir sąlygos yra išdėstyti sprendimo priede, kuris yra šio sprendimo sudedamoji dalis.
   2 straipsnis
   Europos partnerystės įgyvendinimas nagrinėjamas naudojantis mechanizmais, nustatytais pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. rugsėjo 13 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         B. R. BOT

      (1)  OL L 86, 2004 3 24, p. 1.

      PRIEDAS
      1.   ĮŽANGA
      Salonikų darbotvarkė Vakarų Balkanams nustato stabilizavimo ir asociacijos procesą intensyvinančius būdus ir priemones, inter alia, sukuriant Europos partnerystes.
      Remiantis Komisijos Nuomone dėl Kroatijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje, Europos partnerystės su Kroatija tikslas – nustatyti veiklos prioritetus tam, kad nuoseklia sistema būtų remiamos pastangos labiau priartėti prie Europos Sąjungos. Prioritetai yra pritaikyti konkretiems Kroatijos poreikiams ir pasirengimo lygiui ir prireikus bus atnaujinami. Europos partnerystėje taip pat numatytos finansinės pagalbos Kroatijai gairės.
      Tikimasi, kad Kroatija priims planą, apimantį priemonių, kuriomis ji ketina įgyvendinti Europos partnerystės prioritetus, įgyvendinimo terminus ir aprašymą. Plane taip pat turėtų būti nurodyti būdai, kaip bus įgyvendinta Salonikų darbotvarkė, kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija prioritetai ir priemonės, įgyvendinant integruotą sienų apsaugos sistemą, kaip apibrėžta pagal ES-Vakarų Balkanų Forumą 2003 m. lapkričio 28 d. surengtame TVR ministrų susitikime Briuselyje.
      2.   PRINCIPAI
      Stabilizavimo ir asociacijos procesas ir toliau išlieka pagrindinė Europos strategija Vakarų Balkanų valstybėse iki pat jų būsimo įstojimo į ES.
      Pagrindiniai Kroatijos atžvilgiu apibrėžti kriterijai yra susiję su jos sugebėjimu įvykdyti 1993 m. Kopenhagoje Europos Vadovų Tarybos apibrėžtus kriterijus ir įgyvendinti stabilizavimo ir asociacijos proceso numatytas sąlygas, ypač 1997 m. balandžio 29 d. ir 1999 m. birželio 21–1999 m. birželio 22. Tarybos išvadose, Zagrebo 2000 m. lapkričio 24 d. viršūnių susitikimo baigiamojoje deklaracijoje bei Salonikų darbotvarkės apibrėžtas sąlygas.
      3.   PRIORITETAI
      Remiantis analize, pateikta Komisijos Nuomonėje dėl Kroatijos paraiškos dėl narystės ES, Europos partnerystėje nurodomos pagrindinės prioritetinės sritys Kroatijai rengiantis tolesnei jos integracijai į Europos Sąjungą. Šioje Europos partnerystėje išvardyti prioritetai buvo atrinkti pagal tai, ką Kroatija realiai galėtų įvykdyti arba didžia dalimi užbaigti per kelis ateinančius metus. Atskiriami artimiausio laikotarpio prioritetai, kurie, tikimasi, bus įvykdyti per vienerius dvejus metus, ir vidutinės trukmės prioritetai, kurie, tikimasi, bus įvykdyti per trejus ketverius metus.
      Primenama, kad teisės aktų derinimo atžvilgiu nepakanka vien tik perkelti ES acquis į nacionalinę teisę; taip pat reikės pasiruošti visiškai ją įgyvendinti.
      3.1.   ARTIMIAUSIO LAIKOTARPIO PRIORITETAI
      Politiniai kriterijai
      Demokratija ir teisinė valstybė
      Stiprinti teisminę sistemą
      Sukurti ir įgyvendinti nuoseklią teismų reformos įgyvendinimo strategiją, konsultuojantis su suinteresuotomis institucijomis, priimti naujus reikalingus įstatymus ir sukurti karjeros valdymo sistemą, pagal kurią būtų apibrėžiama teisinga ir skaidri priėmimo, vertinimo ir mobilumo užimant pareigas sistema. Skatinti teisėjų profesijos profesionalumą, užtikrinant pakankamą valstybės finansavimą teisėjų ir kitų teismų pareigūnų mokymo institucijoms, kuris padėtų gerinti kokybišką teisėjų, prokurorų bei administracijos darbuotojų mokymą. Sukurti atitinkamas įvadinio ir profesinio mokymo programas. Spręsti bylų nagrinėjimo teismuose vilkinimo problemas. Imtis priemonių užtikrinant tinkamą teismų sprendimų įgyvendinimą.
      Pagerinti kovą su korupcija
      Imtis priemonių užtikrinant, kad teisinės kovos su korupcija priemonės būtų tinkamai įgyvendintos. Ypač stiprinti Kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu biuro (USKOK) administracinius gebėjimus. Toliau kurti nacionalinę korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija strategiją, užtikrinti reikalingą atitinkamų vyriausybės departamentų ir institucijų veiksmų koordinavimą. Įgyvendinti pareigūnų ir išrinktųjų atstovų elgesio/etikos kodeksus. Imtis konkrečių veiksmų didinant informuotumą apie korupciją, kaip apie rimtą kriminalinį nusikaltimą.
      Pagerinti viešojo administravimo veikimą
      Imtis pradinių priemonių užtikrinant, kad būtų taikomos skaidrios priėmimo į darbą ir skatinimo procedūros, tobulinti žmogiškųjų išteklių vadybą visose viešojo administravimo institucijose, kad galima būtų užtikrinti valstybės tarnybos atskaitomybę, atvirumą ir skaidrumą.
      Žmogaus teisės ir mažumų apsauga
      Stiprinti pagarbą mažumų teisėms
      Užtikrinti Konstitucinio nacionalinių mažumų įstatymo įgyvendinimą. Ypač užtikrinti proporcinį mažumų atstovavimą vietinėse ir regioninėse savivaldos institucijose, valstybinės valdžios institucijose ir teismuose, bei viešojo administravimo įstaigose, kaip numatyta pagal minėtąjį įstatymą. Siekiant užtikrinti efektyvią išrinktųjų mažumų Tarybų veiklą, numatyti būtinas priemones, įskaitant pakankamą finansavimą. Įgyvendinti naują romų apsaugos ir integravimo strategiją.
      Spartinti pabėgėlių sugrįžimą
      Iki 2004 m. balandžio mėn. užbaigti prašymų dėl būsto rekonstrukcijos svarstymą; iki 2005 m. balandžio mėn. rekonstruoti visus namus, dėl kurių buvo priimtas teigiamas sprendimas; vykdyti atitinkamą informacinę programą, skirtą potencialiems pagalbos gavėjams, po to, kai paraiškų dėl būsto rekonstrukcijos pateikimo terminas bus pratęstas nuo 2004 m. balandžio mėn. iki 2004 m. rugsėjo 30 d.; iki 2004 m. birželio mėn. užbaigti būsto sugrąžinimo programą. Įgyvendinti teisės aktus, reglamentuojančius kompensacijas už prarastas turto/būsto valdymo teises tiek regionuose, kuriems valstybė skiria ypatingą dėmesį, tiek kituose regionuose. Užtikrinti pakankamą visų susijusių institucijų bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą centriniu ir regioniniu lygmeniu. Sukurti socialines ir ekonomines sąlygas gerinant klimatą sugrįžtantiems ir padedant sugrįžtantiesiems integruotis į bendruomenes. Skatinti bendradarbiavimą tarp regionų, siekiant pagreitinti pabėgėlių sugrįžimą.
      Skatinti žodžio laisvę ir užtikrinti demokratinę masinių informacijos priemonių veiklą
      Peržiūrėti masinių informacijos priemonių veiklą reglamentuojančius įstatymus, atsižvelgiant į 2004 m. vasario mėn. bendros Europos Tarybos, Komisijos ir ESBO ekspertų misijos pateiktas rekomendacijas. Ypač svarbu peržiūrėti Elektroninių priemonių įstatymą, siekiant sukurti skaidrią, numatomą ir veiksmingą reguliavimo sistemą (taip pat palaipsniui harmonizuoti su ES acquis, įgyvendinant jau ratifikuotą Europos Tarybos konvenciją dėl televizijos be sienų); užtikrinti Elektroninių informacinių priemonių tarybos politinį ir finansinį savarankiškumą; užtikrinti, kad Kroatijos radijas ir televizija ir jos Programų taryba dirbtų nepriklausomai ir stabiliai, kol bus peržiūrimas Kroatijos Radijo ir televizijos įstatymas; užtikrinti, kad, peržiūrint Masinės informacijos priemonių įstatymą ir šmeižtą reglamentuojančius teisės aktus, būtų atsižvelgiama į Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių teismo jurisprudencijoje apibrėžtus standartus.

         Gerinti bendradarbiavimą su Ombudsmenu, visu mastu atsižvelgiant į jo rekomendacijose ir metinėje ataskaitoje pateiktas išvadas.
      Regioninis bendradarbiavimas
      Užtikrinti nuoseklų bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ)
      Skatinti regioninį bendradarbiavimą
      Dirbti ieškant galutinio sprendimo, nagrinėjant dvišalių interesų klausimus, ypač dėl sienų su Slovėnija, Serbija ir Juodkalnija, Bosnija bei Hercegovina, nesiimant vienašalių iniciatyvų. Išspręsti visus klausimus, iškilusius paskelbus vienašališką deklaraciją dėl saugomos „Ekologinės ir žvejybinės“ zonos Adrijos jūroje. Užtikrinti regioninių laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimą. Sudaryti ir įgyvendinti susitarimus su kaimyninėmis valstybėmis dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu, sienų apsaugos ir readmisijos. Pradėti įgyvendinti Susitarimo memorandumą dėl Pietryčių Europos pagrindinio transporto tinklo plėtros, ir ypač imtis priemonių sukurti bendradarbiavimo mechanizmą, t. y. Priežiūros komitetą ir Pietryčių Europos transporto observatoriją (SEETO). Siekti pažangos įgyvendinant įsipareigojimus, prisiimtus pagal 2002m. ir 2003 m. Memorandumus dėl Atėnų proceso Pietryčių Europos regioninėje energetikos rinkoje.
      Užtikrinti tinkamą stabilizacijos ir asociacijos susitarimo regioninio bendradarbiavimo srityje įgyvendinimą
      Sudaryti susitarimus su buvusia Jugoslavijos Respublika Makedonija dėl dvišalės regioninio bendradarbiavimo konvencijos.
      Ekonominiai kriterijai

         Išlaikyti nuoseklią stabilumą užtikrinančią makroekonominę politiką, taip pat kuriant rinkos pinigų instrumentus, kuriais būtų siekiama didinti pinigų politikos efektyvumą.
      Skatinti įmonių restruktūrizavimą ir privatizavimą
      Panaikinti neaiškumus, nedelsiant priimant atitinkamus teisės aktus. Skatinti ir greitinti įmonių restruktūrizavimą ir valstybinių įmonių privatizavimą. Sukurti ir įgyvendinti stambių valstybinių įmonių restruktūrizavimo ir privatizavimo arba likvidavimo strategiją, ypač pramonės, žemės ūkio, transporto, turizmo ir komunalinių paslaugų sektoriuose. Pagal ES reikalavimus sukurti ir įgyvendinti restruktūrizavimo strategiją plieno sektoriuje.
      Sumažinti patekimo į rinką ir išėjimo iš rinkos barjerus
      Supaprastinti įmonių patekimo į rinką ir išėjimo iš rinkos taisykles. Ypač svarbu sukurti greitesnes registravimo procedūras ir tobulinti bankroto teisės aktų įgyvendinimą.

         Greičiau įgyvendinti žemės reformą, ypač žemės ūkio paskirties žemės registracijos ir privatizacijos procesus, sukuriant modernų ir efektyviai veikiantį žemės kadastrą ir registrą, kurie padėtų pašalinti esamas žemės ir būsto rinkos plėtros kliūtis.

         Priimti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinės politikos sistemą, kuri atspindėtų vykdomus fiskalinės politikos pakeitimus ir konsolidavimą.

         Tęsti struktūrines reformas valstybės finansų srityje, ypač išlaidų valdymo srityje. Sukurti skaidrius ir veiksmingus skolos valdymui reikalingus gebėjimus.
      Gebėjimai prisiimti narystės įsipareigojimus
      Vidaus rinka ir prekyba
      Laisvas prekių judėjimas
      Restruktūrizuoti esamą institucijų sistemą, kad būtų galima atskirti reguliavimo, akreditavimo, standartizavimo ir gaminių sertifikavimo funkcijas. Toliau tęsti senojo požiūrio ir naujojo požiūrio direktyvų perkėlimo procesą.
      Panaikinti likusias priemones, kurių poveikis yra tolygus kiekybiniams importo iš ES apribojimams.
      Sukurti būtinas administracines struktūras, kurios leistų nuosekliai pagerinti maisto produktų saugą visame maisto produktų gamybos cikle.
      Užtikrinti, kad būtų įgyvendinama viešųjų pirkimų sistema visu mastu, ir priimti būtinus įgyvendinančius teisės aktus.
      Laisvė teikti paslaugas
      Stiprinti reguliavimo ir administracinę finansinių paslaugų priežiūros sistemą, ypač draudimo, investicinių paslaugų ir vertybinių popierių rinkose.
      Įsteigti nepriklausomą priežiūros instituciją, atsakingą už asmens duomenų apsaugą.
      Laisvas kapitalo judėjimas
      Tobulinti pinigų plovimo prevencijos įstatymus ir baigti kurti veiksmingą pinigų plovimo prevencijos sistemą.
      Bendrovių teisė
      Toliau tęsti įstatymų derinimą, kad galima būtų užtikrinti intelektinių, pramoninių ir komercinių nuosavybės teisių apsaugą, kuri būtų panaši į veikiančią ES, bei stiprinti administracinius gebėjimus, kurie užtikrintų veiksmingą tokių teisių įgyvendinimą.
      Konkurencija
      Toliau tęsti derinimą su ES acquis, įgyvendinti konkurencijos ir valstybės pagalbos įstatymus, priimti atitinkamus įgyvendinančius teisės aktus. Stiprinti Rinkos konkurencijos apsaugos tarnybos administracinius gebėjimus ir savarankiškumą, tiek konkurencijos, tiek valstybės pagalbos srityje. Didinti skaidrumą valstybės pagalbos srityje, inter alia, teikiant ES metines ataskaitas, bei sukurti išsamų valstybės pagalbos schemų registrą.
      Mokesčiai
      Pradėti esamų mokesčių įstatymų ir atitinkamų administracinių procedūrų peržiūrą, siekiant veiksmingai įgyvendinti esamus mokesčių įstatymus.
      Stiprinti mokesčių ir muitinės institucijų administracinius gebėjimus, ypač mokesčių surinkimo ir kontrolės funkcijoms įgyvendinti; sukurti veikiančią ir pakankamai darbuotojų turinčią akcizo mokesčio tarnybą; supaprastinti sankcijų taikymo procedūras už apgaules mokesčių srityje.
      Pradėti kurti būtinas IT sistemas, kad galima būtų užtikrinti duomenų mainus su ES ir valstybėmis narėmis elektroniniu būdu.
      Muitų sąjunga
      Stiprinti muitinių tarnybų administracinius ir veiklos gebėjimus, ypač kontroliuojant preferencinių kilmės taisyklių įgyvendinimą, toliau tęsti derinimą su ES Muitų kodeksu.
      Toliau plėtoti administracinį bendradarbiavimą muitų sektoriuje pagal Laikinąjį susitarimą.
      Užsienio ryšiai
      Tinkamai įgyvendinti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo/Laikinojo susitarimo priėmimo protokolą, atsižvelgiant į ES plėtrą.
      Sektorių politika
      Žemės ūkis
      Pradėti kurti tinkamą žemės sklypų identifikavimo ir gyvulių identifikavimo sistemą pagal ES acquis reikalavimus. Stiprinti žemės ūkio sektoriaus statistikos duomenų rinkimą ir apdorojimą pagal ES standartus ir metodologijas.
      Sukurti strategiją, pagal kurią būtų steigiamos veiksmingai veikiančios žemės ūkio sektoriaus lėšų mokėjimo ir kontrolės agentūros, veikiančios pagal ES reikalavimus ir audito standartus.
      Stiprinti administracines struktūras, reikalingas sukurti žemės ūkio plėtros strategijas ir politikos instrumentus, reikalingus žemės ūkio plėtros programai sukurti, įgyvendinti, valdyti, kontroliuoti ir vertinti.
      Tęsti derinimą su ES acquis veterinarijos ir fitosanitarijos srityje, atnaujinti tikrinimo priemones, modernizuoti mėsos ir pieno perdirbimo įmones taip, kad jos atitiktų ES higienos ir visuomenės sveikatos standartus. Derinti gyvų gyvulių ir gyvulių produkcijos importo režimą, užtikrinant tarptautinių sanitarijos ir fitosanitarijos įsipareigojimų vykdymą ir ES acquis.
      Žuvininkystė
      Pradėti kurti atitinkamas administracines ir kontrolės struktūras žuvininkystės politikai įgyvendinti. Pagal Kroatijos vienašališką 2003 m. spalio mėn. sprendimą praplėsti savo jurisdikciją Adrijos jūroje, kartu su Komisija ir suinteresuotomis kaimyninėmis valstybėmis, ypač Slovėnija ir Italija, įvertinti žuvininkystės veiklos tam regione pasekmes, siekiant parengti atitinkamus sprendimus ir atsižvelgiant į Venecijos konferencijos dėl tvarios žuvininkystės Viduržemio jūroje išvadas, – kad galima būtų užtikrinti Bendrijos žuvininkystės veiklos tęstinumą.
      Transportas
      Tęsti teisės aktų derinimą ir stiprinti administracinius pajėgumus aviacijos sektoriuje.
      Statistika
      Stiprinti Kroatijos Statistikos departamento administracinius gebėjimus ir tobulinti koordinavimą su kitomis oficialią statistiką renkančiomis Kroatijos institucijomis. Pateikti Komisijai naują pasiūlymą dėl statistinių regionų, atsižvelgiant į ES reikalavimus.
      Telekomunikacijos ir informacinės technologijos
      Stiprinti nacionalinių reguliavimo institucijų gebėjimus ir jų savarankiškumą telekomunikacijų ir pašto paslaugų srityje.
      Aplinka
      Kurti horizontalaus poveikio teisės aktus, įskaitant poveikį aplinkai reglamentuojančius teisės aktus ir valstybės dalyvavimo aplinkos apsaugos srityje.
      Stiprinti administracinius gebėjimus nacionaliniame ir regioniniame lygmenyje, užtikrinti tinkamą planavimą, taip pat finansų sritis reglamentuojančias strategijas.
      Stiprinti nacionalinių ir regioninių inspekcijų administracinius gebėjimus ir įgalinti jas veiksmingai įgyvendinti teisės aktus aplinkos apsaugos srityje.
      Sukurti ir įgyvendinti atliekų tvarkymo strateginius planus.
      Finansų kontrolė
      Sukurti Viešosios vidaus finansų kontrolės sistemos sukūrimo politiką. Kurti ir stiprinti viešosios vidaus kontrolės funkcijas, rengiant darbuotojus, vykdant jų mokymą, aprūpinant reikalinga įranga, taip pat ir funkciškai nepriklausimus vidaus audito padalinius.
      Sukurti veiksmingas procedūras Bendrijos finansinius interesus veikiančius pažeidimams nustatyti, užtikrinti jų finansinę, administracinę ir teisminę kontrolę.
      Bendradarbiavimas teisingumo ir vidaus reikalų srityse
      Sienų valdymas
      Stiprinti sienų apsaugą, ypač jūros sienų stebėjimo mechanizmus; sukurti ir įgyvendinti integruotas sienų apsaugos strategijas; padidinti investicijas į techninę įrangą ir infrastruktūrą; stiprinti specializuotą pasienio pareigūnų mokymą.
      Koordinuojant veiklą su susijusiomis agentūroms, įgyvendinti Vyriausybės priimtas priemones, pateiktas pagal ES-Vakarų Balkanų forumą surengtame TVR ministrų susitikime 2003 m. lapkričio 28 d.
      Organizuotas nusikalstamumas, narkotikai, korupcija ir terorizmas
      Įgyvendinti Vyriausybės priimtas priemones, pateiktas pagal ES-Vakarų Balkanų forumą surengtame TVR ministrų susitikime 2003 m. lapkričio 28 d.
      Stiprinti teisėsaugos institucijų ir teismų bendradarbiavimą, ypač kovojant su ekonominiais nusikaltimais, organizuotu nusikalstamumu, sukčiavimu, pinigų plovimu ir korupcija; stiprinti kovą su narkotikų gabenimu ir prekyba narkotikais; stiprinti USKOK administracinius gebėjimus.
      Toliau tęsti darbą, rengiantis sudaryti bendradarbiavimo susitarimą su Europolu.
      Stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir įgyvendinti tarptautines konvencijas dėl kovos su terorizmu; stiprinti bendradarbiavimą su nacionalinėmis ir tarptautinėms policijos ir žvalgybos institucijomis; stiprinti kovą su terorizmo aktų finansavimu ir jų rengimu.
      Migracija ir prieglobstis
      Įgyvendinti naujus prieglobsčio klausimus reglamentuojančius teisės aktus, įsteigti naują laikinojo prieglobsčio centrą.
      3.2.   VIDUTINĖS TRUKMĖS PRIORITETAI
      Politiniai kriterijai
      Demokratija ir teisinė valstybė
      Toliau stiprinti teisminę sistemą
      Toliau įgyvendinti teismų reformą ir imtis priemonių sumažinti vilkinimą nagrinėjant bylas; racionalizuoti teismų organizacijas, – kurti modernias informacinių technologijų sistemas, rengti atitinkamo lygio administracinį personalą, užtikrinti veiksmingą teismo sprendimų įgyvendinimą; užtikrinti galimybes pasinaudoti teisine pagalba ir atitinkamą finansavimą iš biudžeto lėšų; stiprinti mokymą ES teisės klausimais.
      Toliau stiprinti kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu
      Toliau įgyvendinti priemones, skirtas kovoti su korupcija, įgyvendinti atitinkamus teisės aktus. Ypač steigti specializuotus padalinius kovai su korupcija atitinkamose tarnybose, užtikrinti tinkamą jų mokymą ir aprūpinti juos reikalingais ištekliais. Užtikrinti tarptautiniuose dokumentuose apibrėžtų standartų įdiegimą, įgyvendinant atitinkamas teisines ir administracines priemones. Sudaryti sąlygas įdarbinti ES valstybių narių siunčiamus pareigūnus ryšiams palaikyti atitinkamose valstybinėse institucijose, kovojančiose su organizuotu nusikalstamumu. Teikti pusmečio ataskaitas ES apie pasiekimus kovojant su organizuotu nusikalstamumu pagal Jungtinių Tautų Konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, kitaip vadinamą Palermo konvencija.
      Toliau stiprinti viešosios administracijos funkcionavimą
      Tęsti institucijų, reikalingų ES acquis įgyvendinimui, kūrimą ir įgyvendinti reformas, reikalingas bendram viešojo administravimo tobulinimui. Užbaigti denacionalizavimo procesą.
      Žmogaus teisės ir mažumų apsauga
      Užtikrinti pagarbą mažumoms
      Toliau gerinti sąlygas romams, intensyviau įgyvendinant atitinkamas strategijas, užtikrinant reikalingą finansinę paramą nacionaliniame ir vietiniame lygmenyje, įgyvendinti nediskriminacinio pobūdžio priemones, kuriomis būtų siekiama gerinti įdarbinimo galimybes, gerinti galimybes gauti išsilavinimą ir būsto sąlygas.

         Užbaigti pabėgėlių sugrąžinimo procesą veiksmingai ir laiku įgyvendinant atitinkamus teisės aktus. Užtikrinti pabėgėlių ekonominę ir socialinę integraciją įgyvendinant regionines plėtros programas nukentėjusiuose regionuose.
      Regioninis bendradarbiavimas
      Toliau stiprinti regioninį bendradarbiavimą
      Atsižvelgiant į Atėnų procesą Pietryčių Europos regioninės energetikos rinkoje, pasirengti integruotos regioninės energetikos rinkos sukūrimui.
      Ekonominiai kriterijai
      Toliau gerinti sąlygas privačių įmonių veiklai
      Siekti pažangos įgyvendinant privatizavimo procesus, ir toliau gerinti privačių įmonių steigimo ir veiklos sąlygas. Siekti reikšmingos pažangos vykdant stambių įmonių restruktūrizavimą.

         Užbaigti žemės reformą ypač daug dėmesio skiriant žemės ūkio paskirties žemės registravimui ir privatizavimui.
      Tęsti darbo rinkos reformą
      Tęsti veiklą gerinant darbo rinkos gebėjimą reaguoti į pokyčius ir didinti užimtumą.

         Tęsti vidutinės trukmės subalansuotos finansų valdymo sistemos įgyvendinimą toliau mažinant valstybės išlaidas nuo BVP. Nustatyti valstybės išlaidų prioritetus, siekiant išlaisvinti išteklius ES acquis įgyvendinimui, įskaitant sveikatos apsaugos ir pensijų sistemos reformas. Toliau mažinti subsidijas nuostolingai veikiančioms įmonėms. Tuo pagrindu toliau mažinti bendrą vyriausybės deficitą ir valstybinio sektoriaus skolą.
      Gebėjimai prisiimti narystės įsipareigojimus
      Vidaus rinka ir prekyba
      Laisvas prekių judėjimas
      Pasiekti esminės pažangos perkeliant senojo ir naujojo požiūrio direktyvas ir įgyvendinant ES standartus.
      Toliau derinti Kroatijos maisto produktus reglamentuojančius teisės aktus ir stiprinti įgyvendinimui būtinas struktūras.
      Įgyvendinti viešųjų pirkimų tvarką su visomis reikalingomis administracinėms struktūromis, siekiant užbaigti derinimą su ES acquis.
      Laisvas asmenų judėjimas
      Toliau tęsti derinimo su ES acquis abipusio kvalifikacijų ir diplomų pripažinimo srityje, apibrėžiant mokymui ir švietimui reikalingas nuostatas, toliau kurti reikalingas administracines struktūras.
      Panaikinti bet kokias diskriminacines priemones ES migruojančių darbininkų ir ES piliečių atžvilgiu; stiprinti socialinės apsaugos schemoms koordinuoti būtinas administracines struktūras.
      Laisvė teikti paslaugas
      Panaikinti likusias kliūtis, trukdančias ES fiziniams ir juridiniams asmenims teikti paslaugas kitose valstybėse.
      Tęsti duomenų apsaugą reglamentuojančių teisės aktų derinimą; stiprinti priežiūros institucijas ir užtikrinti jų nepriklausomumą.
      Laisvas kapitalo judėjimas
      Toliau tęsti darbą panaikinant kliūtis laisvam kapitalo judėjimui; tęsti mokėjimo sistemų derinimą ir užtikrinti jų veiksmingą įgyvendinimą.
      Stiprinti finansinės žvalgybos biuro administracinius gebėjimus ir gerinti bendradarbiavimą su kitomis institucijomis, kovojančiomis su pinigų plovimu.
      Bendrovių teisė
      Užbaigti intelektinės ir pramoninės nuosavybės teises reglamentuojančių teisės aktų derinimą, stiprinti kovą su piratavimu ir padirbinėjimu.
      Konkurencija
      Stiprinti konkurencijos ir valstybės pagalbos klausimus reguliuojančios institucijos administracinius gebėjimus ir sukurti patikimą teisės aktų įgyvendino registrą. Žymiai padidinti skaidrumą valstybės pagalbos srityje. Kurti mokymo konkurencijos teisės ir politikos klausimais struktūras visuose administracijos ir teisminės sistemos lygmenyse.
      Mokesčiai
      Toliau tęsti darbą derinant teisės aktus su ES acquis PVM akcizo mokesčių srityje, ypač numatant laisvas PVM taikymo zonas ir panaikinant esamus nulinio tarifo PVM ir prekybinius mokesčius.
      Įsipareigoti laikytis Elgesio kodekso principų verslo apmokestinimo srityje ir užtikrinti, kad naujosios mokestinės priemonės atitiktų tokius principus.
      Toliau stiprinti mokesčių institucijų administracinius gebėjimus, įskaitant IT sektorių, ir užtikrinti tinkamą jų funkcionavimą, kad galima būtų pasiekti ES standartus ir tarpusavio duomenų apsikeitimą IT sistemomis. Sukurti ir įgyvendinti Etikos kodeksus.
      Muitų sąjunga
      Stiprinti ir konsoliduoti muitinių tarnybų administracinius ir veiklos gebėjimus. Toliau tęsti visų lygių darbuotojų mokymą, plėsti informacinių technologijų naudojimą, užtikrinant, kad tokių sistemų kūrimas ir eksploatavimas būtų suderinamas su ES sistemomis, siekiant užtikrinti abipusį sistemų suderinamumą. Sukurti ir įgyvendinti muitinių tarnybų Etikos kodeksą. Plačiau taikyti auditą, rizikos valdymo ir pasirinktinio taikymo principus.
      Toliau siekti teisės aktų derinimo laisvų ekonominių zonų, tranzito, didžiausių tarifų srityje bei harmonizavimo su Bendrąja preferencijų sistema.
      Sektorių politika
      Žemės ūkis
      Stiprinti administracines struktūras, būtinas įgyvendinti rinkos ir kaimo plėtros politikas, sukurti vynuogynų registrą pagal ES reikalavimus. Toliau rengtis sukurti pilnutinai funkcionuojančią administracijos ir kontrolės sistemą ir mokėjimų agentūrą pagal ES reikalavimus.
      Toliau tęsti ir žymiai pagerinti teisės aktų derinimą su ES acquis veterinarijos ir fitosanitarijos sektoriuose, įskaitant gyvulių identifikavimą ir gyvulių atliekų tvarkymą reglamentuojančius teisės aktus. Modernizuoti mėsos ir pieno perdirbimo įmones, gyvulių ligų kontrolės programas ir augalų apsaugą; žymiai modernizuoti inspekcijos struktūras.
      Žuvininkystė
      Toliau kurti atitinkamas administracines struktūras ir aprūpinti reikalinga įranga veiksmingam žuvininkystės politikos įgyvendinimui, įskaitant žuvininkystės veiklos inspekciją ir kontrolę, kurti rinkos politikos struktūrines programas, žvejybinių laivų registrą ir laivyno pajėgumų valdymo pagal turimus žuvininkystės išteklius valdymo planą.
      Transportas
      Toliau tęsti derinimo su ES acquis darbus ir sukurti reikalingus administracinius gebėjimus kelių transporto srityje (socialinės, techninės ir finansinės nuostatos), geležinkelio transporto (ypač nuostatas dėl tarpusavio veiklos suderinamumo ir nepriklausomo pajėgumų paskyrimo) ir jūrų transporto srityje (ypač jūrų transporto saugumo srityje). Pasiekti visiško teisės aktų suderinimo su ES acquis aviacijos srityje pagal Susitarimo dėl Kroatijos dalyvavimo Europos bendrojoje aviacijos rinkoje nuostatas.
      Ekonominė ir pinigų sąjunga
      Tęsti teisės aktų, susijusių su centrinio banko veikla, derinimą. Plėtoti pinigų politiką, įgalinančią plačiau ir veiksmingiau naudoti į rinką orientuotus pinigų instrumentus.
      Socialinė politika ir užimtumas
      Toliau tęsti teisės aktų derinimą su ES teise profesinės sveikatos ir saugos srityje, darbo teisės, lygių vyrų ir moterų galimybių ir nediskriminavimo srityje; stiprinti atitinkamas administracines struktūras ir socialinės apsaugos klausimų koordinavimui reikalingas institucijas.
      Kurti ir įgyvendinti nuoseklią užimtumo didinimo strategiją, įtraukiant į jos įgyvendinimą visas suinteresuotas puses, kad vėliau galima būtų įsitraukti į Europos užimtumo strategijos įgyvendinimą, kartu kuriant administracinius pajėgumus, reikalingus analizei ir vertinimui atlikti, taip pat įgyvendinimui užtikrinti.
      Toliau stiprinti socialinių partnerių gebėjimus, daugiausia užtikrinant dvišalį socialinį dialogą, kurti ir įgyvendinti ES acquis.
      Toliau tęsti sveikatos apsaugos sritį reglamentuojančių teisės aktų derinimą ir didinti investicijas sveikatos apsaugos srityje.
      Energetika
      Tolau siekti teisės aktų suderinimo su ES acquis vidaus energetikos rinkos srityje (elektra ir dujos), tobulinti energijos taupymą, skatinti atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą, kaupti naftos atsargas, kurios galėtų užtikrinti nepertraukiamą tiekimą, užtikrinti apsaugą nuo branduolinės kilmės medžiagų ir radiacijos; stiprinti administracinius gebėjimus šiose srityse.
      Mažos ir vidutinės įmonės
      Toliau įgyvendinti Europos mažųjų įmonių chartiją. Toliau siekti bendrovių registravimo procedūrų supaprastinimo.
      Mokslas ir tiriamieji darbai
      Stiprinti mokslo tiriamųjų darbų ir technologinės plėtros gebėjimus, užtikrinant sėkmingą dalyvavimą Bendrijos pagrindų programose.
      Švietimas ir mokymas
      Aktyviau dirbti kuriant šiuolaikinę profesinio mokymo ir švietimo sistemą.
      Ryšių ir informacinės technologijos
      Priimti būtinus įstatymus ir lydimuosius teisės aktus, kurie užbaigtų reguliavimo sistemos kūrimą ir užtikrintų konkurenciją šioje srityje. Sukurti nuoseklią žinių ekonomikos plėtros strategiją.
      Regioninė politika ir struktūrinių instrumentų koordinavimas
      Užtikrinti aiškų pareigų atskyrimą, ir veiksmingą bendradarbiavimą tarp ministerijų, siekiant sukurti nuoseklią ir išsamią regioninės plėtros strategiją. Kurti partnerystės struktūras, kurios suinteresuotoms šalims sudarytų sąlygas glaudžiai bendradarbiauti nacionaliniu ir regioniniu lygiu.
      Užtikrinti, kad paskirtosios vadovaujanti ir mokėjimo institucija palaipsniui kurtų ir stiprintų savo gebėjimus; kurti ir įgyvendinti regioninės plėtros planus; stiprinti finansų valdymo ir kontrolės procedūras; sukurti atitinkamas kontrolės ir vertinimo sistemas.
      Aplinka
      Užtikrinti, kad aplinkos apsaugos reikalavimai taptų kitų sektorių politikos gairių įgyvendinimo integruota dalimi, siekiant tvarios plėtros; įgyvendinti horizontalias sritis reglamentuojančius teisės aktus.
      Toliau tęsti ES acquis perkėlimą, ypač daug dėmesio skiriant atliekų tvarkymui, vandens kokybei, oro kokybei, gamtos apsaugai, integruotai taršos prevencijai ir kontrolei. Sukurti investicijų į aplinkos apsaugą strategiją, grindžiamą aktų suderinimo sąnaudomis. Didinti investicijas į aplinkos apsaugos infrastruktūras, ypač daug dėmesio skiriant nuotekų surinkimui ir valymui, geriamo vandens tiekimui ir atliekų tvarkymui.
      Vartotojų ir sveikatos apsauga
      Toliau tęsti teisės aktų derinimą su ES acquis dėl saugos priemonių ir stiprinti administracinius gebėjimus, reikalingus veiksmingai rinkos priežiūrai.
      Finansų kontrolė
      Sukurti nuoseklią teisinę sistemą ir veiksmingus mechanizmus, reikalingus stebėti ir kontroliuoti valstybės pajamas ir išlaidas, bei užtikrinti jų auditą.
      Sukurti veiksmingus mechanizmus, kurių pagalba galima būtų perduoti informaciją apie pažeidimus, turinčius poveikio Bendrijos finansiniams interesams, ir sukurti būtinus veiklos koordinavimo metodus.
      Bendradarbiavimas teisingumo ir vidaus reikalų srityse
      Sienų valdymas
      Stiprinti sienų apsaugą, sukurti nacionalines duomenų bazes ir registrus, užtikrinti atitinkamų tarnybų veiklos koordinavimą.
      Organizuotas nusikalstamumas ir korupcija
      Užtikrinti policijos aprūpinimą reikalingomis priemonėmis ir sukurti reikiamą infrastruktūrą, sukurti atitinkamą kompiuterinę tyrimų vykdymo sistemą; stiprinti bendradarbiavimą tarp policijos ir kitų teisėtvarkos institucijų, stiprinti kovą su prekyba narkotikais, organizuotu nusikalstamumu ir ekonominiais nusikaltimais (įskaitant pinigų plovimą ir pinigų padirbinėjimą), sukčiavimu ir korupcija; toliau siekti atitinkamų nacionalinės teisės aktų harmonizavimo su šiuos sektorius reglamentuojančiomis ESacquis nuostatomis.
      4.   PROGRAMAVIMAS
      Bendrijos pagalba Vakarų Balkanų valstybėms pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą bus teikiama pagal atitinkamus finansinius instrumentus, o ypač 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2666/2000 dėl pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, Jugoslavijos Federacinei Respublikai ir buvusiai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai (1) atitinkamai, šis sprendimas neturės finansinių padarinių. Be to, Kroatija galės naudotis finansavimu pagal daugiašales ir horizontalias programas. Komisija dirba su Europos investicijų banku ir tarptautinėmis finansinėmis institucijomis, ypač Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku ir Pasaulio banku, siekdama sudaryti sąlygas kartu finansuoti projektus, susijusius su stabilizavimo ir asociacijos procesu.
      5.   SĄLYGIŠKUMAS
      Bendrijos pagalba, teikiama Vakarų Balkanų valstybėms pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą, priklausys nuo tolesnės pažangos vykdant Kopenhagos politinius kriterijus. Jei šių bendrų sąlygų nebus laikomasi, Taryba, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2666/2000 5 straipsniu, gali imtis atitinkamų priemonių.
      Bendrijos pagalba taip pat teikiama laikantis Tarybos 1997 m. balandžio 29 d. išvadose apibrėžtų sąlygų, ypač kiek tai susiję su pagalbos gavėjų įsipareigojimu vykdyti demokratines, ekonomines ir institucines reformas, atsižvelgiant į Europos partnerystėje išdėstytus prioritetus.
      6.   STEBĖSENA
      Tolesnis Europos partnerystės įgyvendinimas yra užtikrinamas naudojantis mechanizmų sistema, nustatyta pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą, būtent, stabilizavimo ir asociacijos proceso metine ataskaita.

         (1)  OL L 306, 2000 12 7, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2415/2001 (OL L 327, 2001 12 12, p. 3).


title: 2004/652/EB, Euratomas: 2004 m. rugsėjo 13 d. Tarybos sprendimas, dėl naujo Europos Bendrijų Komisijos nario paskyrimo

text:
23.9.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 298/24

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2004 m. rugsėjo 13 d.
   dėl naujo Europos Bendrijų Komisijos nario paskyrimo
   (2004/652/EB, Euratomas)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 215 straipsnio antrąją pastraipą,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 128 straipsnio antrąją pastraipą,
   kadangi:

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Ponas Louis MICHEL skiriamas Komisijos nariu nuo 2004 m. rugsėjo 13 d. iki 2004 m. spalio 31 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja 2004 m. rugsėjo 13 d.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. rugsėjo 13 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         B. R. BOT


title: 2012/28/BUSP: 2011 m. gruodžio 20 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUPOL COPPS/1/2011, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) vadovo įgaliojimų terminas

text:
13.1.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 9/15

         POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUPOL COPPS/1/2011
   2011 m. gruodžio 20 d.
   kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) vadovo įgaliojimų terminas
   (2012/28/BUSP)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimą 2010/784/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) (1), ypač į jo 10 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Sprendimą 2010/784/BUSP Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) turi teisę pagal Sutarties 38 straipsnio trečią pastraipą priimti atitinkamus sprendimus EUPOL COPPS politinės kontrolės ir strateginio vadovavimo jai tikslais, visų pirma paskirti misijos vadovą;

               (2)

               2009 m. gruodžio 15 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pasiūlymu PSK Sprendimu EUPOL COPPS/2/2009 (2) paskyrė Henrik MALMQUIST misijos EUPOL COPPS vadovu;

               (3)

               vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė pratęsti EUPOL COPPS vadovo Henrik MALMQUIST įgaliojimų terminą nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d.,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) vadovo Henrik MALMQUIST įgaliojimų terminas pratęsiamas laikotarpiui nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas iki 2012 m. birželio 30 d.

      Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 20 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         O. SKOOG

      (1)  OL L 335, 2010 12 18, p. 60.

      (2)  OL L 330, 2009 12 16, p. 78.


title: 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1297/2008/EB dėl Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo (EĮPSM) programos (Tekstas svarbus EEE)

text:
19.12.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 340/76

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1297/2008/EB
   2008 m. gruodžio 16 d.
   dėl Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo (EĮPSM) programos
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (1),
   kadangi:

               (1)

               2005 m. kovo 16 d. Komunikate dėl reglamentavimo gerinimo augimui ir užimtumui Europos Sąjungoje skatinti bei 2007 m. sausio 24 d. Komunikate dėl administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programos Komisija įsipareigojo užtikrinti geresnę reglamentavimo politiką ir sumažinti biurokratizmą bei per didelį reglamentavimą.

               (2)

               2006 m. lapkričio 14 d. Komisija paskelbė Komunikatą dėl respondentų naštos mažinimo, reikalavimų supaprastinimo ir prioritetų nustatymo Bendrijos statistikos srityje, kuriame išdėstytas strateginis požiūris toliau mažinti įmonėms tenkančią statistinių duomenų teikimo naštą.

               (3)

               Per pastaruosius 15 metų, siekiant patenkinti Bendrijos statistinės informacijos poreikius buvo sukurta daug statistikos taisyklių, kuriomis buvo siekiama apibūdinti įmonių veiklą ir kuriose buvo numatyti įmonių duomenų teikimo įpareigojimai. Reikalingas nuodugnus patikrinimas tam, kad būtų užtikrinta, inter alia, taikymo srities, koncepcijų ir apibrėžimų tose statistinėse taisyklėse suderinamumas. Šiose taisyklėse būtina kaip galima labiau siekti paprastumo ir nustatyti prioritetus.

               (4)

               Artimiausiais metais rengiant įmonių ir prekybos statistiką teks spręsti svarbų uždavinį. Kad būtų galima paremti Bendrijos politikos iniciatyvas, reikia, kad jas pasitelkus būtų galima parodyti besikeičiančios Bendrijos ekonomikos reiškinius, kaip antai globalizaciją, naujas verslumo tendencijas, informacinę visuomenę, prekybą paslaugomis, naujoves, besikeičiantį prekybos pobūdį ir konkurencingumą, atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją.

               (5)

               Atnaujinta Lisabonos strategija, kurioje keliami tikslai skatinti Europos ekonomikos konkurencingumą ir pasiekti didelį ir tvarų augimą, labiausiai lėmė įmonių ir prekybos statistikos poreikius.

               (6)

               Didėjant Europos integracijai daugelyje ekonomikos sričių, įskaitant Europos pinigų sąjungą ir Europos muitinių sistemą, atsiranda naujų statistikos poreikių, susijusių su euro vaidmeniu tarptautiniuose sandoriuose, ir dėl to būtina tikslinti statistikos sistemą. Pasitelkus įmonių ir prekybos statistiką turėtų būti įmanoma tinkamai patenkinti šiuos poreikius ir laiku pateikti aukštos kokybės statistinę informaciją apie Europos ekonomikos ir verslo sektoriaus struktūrinius pokyčius.

               (7)

               Įmonių ir prekybos statistiniai duomenys apima keletą sričių, kurias būtina patobulinti, t. y. verslo struktūros statistiką, trumpo laikotarpio statistiką, pagamintų prekių statistiką, informacijos ir ryšių technologijų statistiką ir prekybos prekėmis tarp valstybių narių statistiką (Intrastatą).

               (8)

               Už įmonių ir prekybos statistikos paslaugas atsakingos valdžios institucijos turėtų pertvarkyti statistinių duomenų rengimo metodus, kad būtų galima sumažinti įmonėms tenkančią naštą ir efektyviai pasinaudoti visais turimais šaltiniais ir naujomis technologijomis.

               (9)

               Naujų rodiklių poreikis gali tapti pastangų modernizuoti statistikos rengimo sistemą rezultatu. Naujus rodiklius, kuriuos pasitelkus galima gauti reikiamą informaciją, būtų galima kurti sujungiant dabartines verslo statistikos rūšis ir nebūtinai didinti įmonėms tenkančią ataskaitų teikimo naštą. Dėl naujų šaltinių ir galimybės gauti duomenis elektroninėmis priemonėmis duomenis rinkti būtų lengviau ir taip pat būtų galima gauti daugiau informacijos. Reikėtų efektyviau pasinaudoti verslo statistikos galimybėmis, ir turėtų pagerėti statistinės informacijos kokybė.

               (10)

               Siekiant išvengti išlaidų dubliavimosi ir biurokratijos, nacionaliniai statistikos institutai turėtų dalyvauti statistikos duomenų rengimo sistemų tobulinimo procese.

               (11)

               Intrastato supaprastinimas yra dalis pastangų, kuriomis siekiama sumažinti statistikos reikalavimus ir įmonėms tenkančią naštą. Neseniai priimtas sprendimas sumažinti aprėptį per trumpą laikotarpį prisidės siekiant šio tikslo. Per ilgesnį laikotarpį turėtų būti išnagrinėtos kitos supaprastinimo priemonės, įskaitant vieno srauto sistemą. Galimas tokių supaprastinimo priemonių įgyvendinimas per ilgą laikotarpį priklauso nuo ekonominio pagrįstumo tyrimų ir kitų veiksmų, kurie bus atliekami vadovaujantis šiuo sprendimu. Tačiau reikėtų atsižvelgti į statistikos duomenų kokybę, o taip pat į dideles išlaidas, susijusias su visais pokyčiais.

               (12)

               Kad šiuo sprendimu sukurtoje programoje daugiausia dėmesio būtų skirta efektyvumo tikslų siekimo poreikiui ir siekiant įtraukti biudžetinius suvaržymus jau programos kūrimo etape, vadovaujantis patikimo finansinio valdymo principu buvo atliktas ex-ante vertinimas.

               (13)

               Šiame sprendime visam programos trukmės laikotarpiui nustatytas finansinis paketas yra pagrindinis orientyras biudžeto valdymo institucijai per kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto drausmės ir biudžeto vykdymo tvarkos gerinimo (2) 37 punkte.

               (14)

               Kadangi šio sprendimo tikslo – sukurti Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo programą, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes modernizuojant nekoordinuotai būtų dirbamas dvigubas darbas, kartojamos klaidos ir patiriamos didesnės sąnaudos, ir kadangi atsižvelgiant į šių statistinių duomenų mastą to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

               (15)

               Buvo konsultuojamasi su pagal Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas (3), įsteigtu Statistikos programų komitetu, kaip numatyta minėto sprendimo 3 straipsnyje.

               (16)

               1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (4) numatytas orientacinis šio sprendimo nuostatų pagrindas.

               (17)

               Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (5),

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Programos sukūrimas
   1.   Šiuo sprendimu sukuriama Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo programa (toliau – EĮPSM programa).
   2.   EĮPSM programos pradžia – 2009 m. sausio 1 d., pabaiga – 2013 m. gruodžio 31 d.
   2 straipsnis
   Taikymo sritis ir bendrieji tikslai
   1.   EĮPSM programoje numatytos priemonės yra susijusios su įmonių ir prekybos statistinių duomenų rengimu ir platinimu Bendrijoje.
   2.   EĮPSM programos bendrieji tikslai yra šie:

               a)

               persvarstyti prioritetus ir kurti tikslinius rodiklių rinkinius naujoms sritims (1 tikslas);

               b)

               turėti supaprastintą verslo statistikos sistemą (2 tikslas);

               c)

               padėti įgyvendinti efektyvesnį įmonių ir prekybos statistikos duomenų rengimo būdą (3 tikslas); ir

               d)

               modernizuoti duomenų apie prekybą prekėmis tarp valstybių narių rinkimo sistemą (toliau – Intrastatas) (4 tikslas).

         3 straipsnis
   Veiksmai
   Norint pasiekti 2 straipsnio 2 dalyje nurodytus tikslus, turi būti įgyvendinami šie veiksmai, siekiant:

               a)

               persvarstyti prioritetus ir kurti tikslinius rodiklių rinkinius naujoms sritims (1 tikslas):
               1.1 veiksmas: mažesnės svarbos sričių nustatymas;
               1.2 veiksmas: naujų sričių plėtojimas;

               b)

               supaprastinti verslo statistikos sistemą (2 tikslas):
               2.1 veiksmas:: sąvokų ir metodų įtraukimas į teisinę sistemą;
               2.2 veiksmas: įmonių grupių statistikos plėtojimas;
               2.3 veiksmas: Bendrijos lygmeniu atliekami tyrimai siekiant kiek įmanoma sumažinti įmonėms tenkančią naštą;

               c)

               padėti įgyvendinti efektyvesnį įmonių ir prekybos statistikos duomenų rengimo būdą (3 tikslas):
               3.1 veiksmas: geriau pasinaudoti statistikos sistemoje turimais duomenimis, taip pat galimybe atlikti įvertinimus;
               3.2 veiksmas: geriau pasinaudoti turimais duomenimis ekonomikos srityje;
               3.3 veiksmas: plėtoti efektyvesnio duomenų gavimo, perdavimo ir tvarkymo priemones;

               d)

               modernizuoti Intrastatą (4 tikslas):
               4.1 veiksmas: metodų derinimas siekiant gerinti supaprastinto Intrastato kokybę;
               4.2 veiksmas: geriau pasinaudoti administraciniais duomenimis;
               4.3 veiksmas: gerinti ir lengvinti keitimąsi Intrastato duomenimis.

         Šiame straipsnyje minimi veiksmai išsamiai aprašomi priede ir dar smulkiau apibūdinti 4 straipsnyje numatytose metinėse programose.
   4 straipsnis
   Metinės darbo programos
   Metinės darbo programos ir jų kiekvieno tikslo, nurodyto 2 straipsnio 2 dalyje, veiksmų prioritetai ir šiuo sprendimu grindžiamos biudžeto lėšos priimamos 5 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
   5 straipsnis
   Komitetas
   1.   Komisijai padeda Statistikos programų komitetas.
   2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
   Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.
   6 straipsnis
   Vertinimas
   1.   Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija reguliariai vertina pagal EĮPSM programą vykdomą veiklą, siekdama įsitikinti, ar 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti tikslai buvo pasiekti, ir pateikti būsimų veiksmų efektyvumo gerinimo rekomendacijas.
   2.   Komisija iki 2010 m. gruodžio 31 d., o po to kiekvienais metais iki 2013 m. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai EĮPSM programos įgyvendinimo ataskaitą.
   Komisija iki 2014 m. liepos 31 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai galutinę EĮPSM programos įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje, atsižvelgiant į Bendrijos patirtas išlaidas, vertinama, kokią naudą dėl šių veiksmų turėjo Bendrija, valstybės narės ir statistinės informacijos teikėjai bei vartotojai, siekiant nustatyti sritis, kurias būtų galima tobulinti.
   7 straipsnis
   Finansavimas
   1.   2009–2013 m. EĮPSM programai įgyvendinti nustatytas 42 500 000 EUR finansinis paketas.
   2.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės programos ribų.
   8 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre, 2008 m. gruodžio 16 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         H.-G. PÖTTERING

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         B. LE MAIRE

      (1)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas.

      (2)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (3)  OL L 181, 1989 6 28, p. 47.

      (4)  OL L 52, 1997 2 22, p. 1.

      (5)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

      PRIEDAS
      3 STRAIPSNYJE IŠVARDYTŲ VEIKSMŲ DETALIZAVIMAS

                  1 tikslas

                  :

                  Persvarstyti prioritetus ir kurti tikslinius rodiklių rinkinius naujoms sritims
                  1.1 veiksmas: mažesnės svarbos sričių nustatymas

                              —

                              Keičiantis pasauliui, statistinių duomenų poreikiai bus periodiškai persvarstomi, nes ne tik atsiranda naujų statistikos reikmių, bet ir kai kurios kitos reikmės tampa mažiau svarbios arba net neaktualios. Todėl glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis bus reguliariai persvarstomi prioritetai siekiant nustatyti sritis ir rodiklius, kurie tapo mažiau svarbūs ir kurių galima atsisakyti nustatant teisinius reikalavimus. Vykdant tokius persvarstymus bus siekiama supaprastinti statistikos reikalavimus ir sumažinti duomenų teikimo naštą. Komisija gali inicijuoti šių sričių išorinius tyrimus.

                        1.2 veiksmas: naujų sričių plėtojimas

                              —

                              Keičiantis ekonominei aplinkai, svarbu glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis apibrėžti prioritetines statistikos sritis, kaip antai prekyba paslaugomis, globalizacija ir verslumas, ir Bendrijos lygmeniu susitarti dėl kiekvienos prioritetinės srities tikslinio rodiklių rinkinio. Tokius rodiklius, kiek tai įmanoma, reikia suderinti su tarptautiniais statistikos duomenimis.

                              —

                              Statistikos duomenys turi būti rengiami efektyviu būdu ir turi būti palyginami. Todėl Europos statistika bus modernizuojama, griežtai laikantis suderinamumo principo ir užtikrinant galimybę palyginti atitinkamų laikotarpių duomenis. Todėl bus atlikti veiksmai siekiant Europos statistikos sistemoje suderinti naujai nustatytų požymių ir rodiklių apibrėžimus.

                              —

                              Susitarus dėl tikslinio rodiklių rinkinio bei suderintų apibrėžimų, reikės toliau dirbti kuriant ir analizuojant statistikos duomenų rengimo prioritetinėse srityse būdus.

                              —

                              Siekdama prisidėti prie naujų sričių ir tikslinių rodiklių rinkinio kūrimo, Komisija inicijuos tyrimus, rengs seminarus ir teiks finansinę paramą, skirtą naujų statistikos duomenų rinkimo metodų ir būdų kūrimui.

                  2 tikslas

                  :

                  Pasiekti supaprastintą verslo statistikos sistemą
                  2.1 veiksmas: sąvokų ir metodų įtraukimas į teisinę sistemą

                              —

                              Europos statistiniai duomenys rengiami vadovaujantis per pastaruosius metus parengtais Bendrijos teisės aktais. Siekiant užtikrinti teisės aktų darną, juos reikia nuodugniai patikrinti. Todėl Komisija galėtų pradėti išorinius tyrimus, siekiant persvarstyti galiojančius teisės aktus, kad būtų galima užtikrinti darnią įvairių sričių įmonių ir prekybos statistinių duomenų teisinę sistemą.

                              —

                              Statistikos srityje yra daug bendrų klausimų. Pvz., keliose statistikos srityse teikiama užimtumo informacija, ir tas pats reiškinys gali būti apibūdinamas skirtingais aspektais. Todėl Komisija pradės išorinius tyrimus siekiant svarbių statistikos sričių metodikų suderinamumo. Šioje srityje bus teikiama reikalinga finansinė parama valstybių narių projektams.

                              —

                              Svarbu užtikrinti įmonių ir prekybos statistikos sričių suderinamumą. Suderinamumas gali būti susijęs su prekybos prekėmis statistikos bei mokėjimų balanso statistikos sąryšiu, tai pat su verslo struktūros statistikos bei prekybos statistikos sąryšiu. Siekiant suderinamumo, Komisija turės pradėti išorinius tyrimus ir teikti finansinę paramą valstybių narių projektams šioje srityje.

                        2.2 veiksmas: Įmonių grupių statistikos plėtojimas

                              —

                              Komisija ėmėsi iniciatyvos nustatyti Bendrijos tarptautinių įmonių grupių registrą. Toks registras yra būtinas suderintų ekonomikos globalizacijos statistinių duomenų rengimo pagrindas. Pagal šį veiksmą vykdoma veikla bus skirta baigti kurti šį registrą. Komisija inicijuos išorinius tyrimus šioje srityje.

                              —

                              Neužtenka vien tik sukurti tokį registrą, todėl bus suteikiama finansinė parama valstybėse narėse įgyvendinant veiksmus, skirtus plėtoti efektyvesnius įmonių grupių duomenų rinkimo metodus bei parodyti jų svarbą tarptautinei prekybai.

                              —

                              Kalbant apie Bendrijos tarptautinių įmonių grupių registro naudojimą, Europos statistikos srityje atsiras nauja perspektyva, todėl bus svarbu organizuoti specialius įmonių grupių Bendrijos tyrimus. Todėl Komisija turės pradėti vykdyti išorinius tyrimus ir šioje srityje bus teikiama reikalinga finansinė parama valstybių narių projektams.

                        2.3 veiksmas: Bendrijos tyrimų atlikimas, siekiant kiek įmanoma sumažinti įmonėms tenkančią naštą

                              —

                              Siekiant nustatyti naujus ir kylančius Bendrijos statistikos poreikius, ad-hoc pagrindu galėtų būti atliekami specialūs Bendrijos tyrimai. Tokie tyrimai bus atliekami pasitelkus išorinius tyrimus, kuriuos pradės Komisija, arba teikiant finansinę paramą valstybėms narėms.

                              —

                              Panaudojant galimybę taupyti lėšas taikant Bendrijos imčių sistemas reguliariai renkant statistinius duomenis, Komisija pradės išorinius tyrimus nustatyti sritis, kuriose pakaktų turėti Bendrijos suvestinius duomenis, ir naujiems duomenų rinkimo šiose srityse metodams kurti. Valstybėms narėms taip pat bus teikiama finansinė parama, kad jos galėtų pritaikyti savo duomenų rinkimo sistemas. Vis dėlto nėra standartinių Bendrijos imčių sistemų, todėl jos bus pritaikomos atsižvelgiant į aplinkybes.

                  3 tikslas

                  :

                  Remti efektyvesnio įmonių ir prekybos statistikos duomenų rengimo būdo įgyvendinimą
                  3.1 veiksmas: Geresnis statistinėje sistemoje turimų duomenų panaudojimas, taip pat galimybė atlikti įvertinimus

                              —

                              Galutinis šio veiksmo tikslas yra sukurti visapusiškai integruotus įmonių ir prekybos statistinių duomenų rinkinius mikro lygiu – „duomenų saugyklos“ metodas statistikoje. Kad tai pasiektų, valstybės narės bus finansiškai remiamos, siekiant sujungti įvairių įmonių ir prekybos statistikos sričių, kaip antai prekybos ir verslo registrų, duomenis bei mikro duomenis, ir sujungti verslo struktūros statistinius duomenis su mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei informacinės visuomenės statistiniais duomenimis.

                              —

                              Bus atliekami naujų darbo procesų metodiniai tyrimai siekiant pagerinti duomenų, kurių rinkimas tebevyksta, panaudojimą, pvz., siekiant įvertinti informacijos ir ryšių technologijos (IRT) poveikį įmonių veiklos rezultatams sujungiant įvairių šaltinių duomenis.

                              —

                              Efektyvesniu duomenų rinkimo būdu siekiama sumažinti įmonėms tenkančią naštą. Turi būti užtikrinama, kad statistikos tarnybos kiek įmanoma efektyviau pasinaudotų surinkta informacija. Todėl bus skiriama finansinė parama metodiniams optimalių imčių dydžių nustatymo ir jų bendro naudojimo kartu su kitais duomenų šaltiniais ar susijusiais įvertinimo metodais tyrimams. Tokia finansinė parama taip pat gali būti skiriama kokybės tyrimams atlikti tais atvejais, jei kai kurios įmonės (pvz., mažos ir vidutinės įmonės) neįtraukiamos į statistinius tyrimus, ir tinkamų, suderintų įvertinimo metodų kūrimui.

                        3.2 veiksmas: geresnis pasinaudojimas turimais ekonominiais duomenimis

                              —

                              Statistinė informacija kartais renkama du kartus: vieną kartą – administracijos tikslais, pvz., dėl mokesčių, o paskui – statistikos tikslais atliekant tyrimus. Tokios dvigubos naštos bus kiek įmanoma vengiama. Todėl EĮPSM programa bus finansiškai remiami projektai, susiję su administracinių duomenų, įskaitant bendrovių apskaitą, naudojimu statistikos tikslais, padedant valstybėms narėms pereiti nuo statistinių tyrimų prie administracinių duomenų naudojimo ir tuo pačiu metu užtikrinti aukštą duomenų kokybę.

                              —

                              Įmonėse prasminga skatinti apskaitos sistemų ir statistinės atskaitomybės integravimą, kad statistikai skirtus duomenis būtų galima teikti supaprastintu būdu. Dėl tokio apskaitos sistemų ir statistinės atskaitomybės integravimo Komisijai reikia pradėti išorinius tyrimus ir šioje srityje bus teikiama reikalinga finansinė parama valstybių narių projektams.

                        3.3 veiksmas: efektyvesnio duomenų gavimo, perdavimo ir tvarkymo priemonių plėtojimas

                              —

                              Naujos IRT atveria galimybes teikti ataskaitas paprasčiau. To gali būti pasiekta naudojantis bendrovių apskaita bei kitomis finansinėmis ataskaitomis, parengtomis pagal tarptautinius apskaitos standartus, taip pat šioms ataskaitoms taikant tinkamus techninius standartus, įskaitant išplėstinę verslo ataskaitų kalbą (XBRL). Bus imtasi priemonių finansiškai remti veiksmus, kuriais palengvinamas duomenų iš įmonių perdavimas nacionalinėms statistikos institucijoms.

                              —

                              Bus remiamas efektyvesnis IRT priemonių naudojimas, siekiant palengvinti keitimąsi informacija tarp Komisijos ir valstybių narių. Be to, reikia ir toliau plėtoti tvirtinimo, klaidų aptikimo, taisymo, analizės ir redagavimo priemones. Šioje srityje bus teikiama reikalinga finansinė parama valstybių narių projektams.

                              —

                              Atsižvelgiant į vykstantį muitinės eksporto ir importo formalumų paprastinimą, finansinė parama bus teikiama veiksmams, kuriais siekiama palengvinti keitimąsi kokybiškais ir išsamiais prekybos statistiniais duomenimis, jų apdorojimą ir platinimą.

                  4 tikslas

                  :

                  Modernizuoti Intrastatą
                  4.1 veiksmas: metodų derinimas siekiant gerinti supaprastinto Intrastato kokybę

                              —

                              Finansinė parama bus teikiama valstybėse narėse įgyvendinant veiksmus, kuriais siekiama plėtoti duomenų kokybės ir duomenų rinkimo sistemos gerinimo priemones bei metodus.

                              —

                              Finansinė parama bus teikiama įgyvendinti valstybėse narėse veiksmus, kuriais siekiama sumažinti neatitikimus išvengiant neteisingo klasifikavimo ir derinant vertinimo, rinkimo bei apdorojimo sistemas, konfidencialių duomenų tvarkymo taisykles, ribas bei tikslinimo metodus.

                        4.2 veiksmas: geresnis pasinaudojimas administraciniais duomenimis

                              —

                              Bus skatinama pakartotinai naudoti įmonių kitiems tikslams pateiktus administracinius duomenis (ypač PVM ataskaitas ir apskaitos duomenis). Šioje srityje bus teikiama finansinė parama, apimanti IRT priemonių ir procedūrų plėtojimą.

                        4.3 veiksmas: Intrastato duomenų keitimosi gerinimas ir lengvinimas

                              —

                              Labai svarbu centralizuotoje sistemoje toliau plėtoti keitimosi duomenimis priemones ir metodus. Reikia plėtoti galiojimo, klaidų aptikimo, taisymo, analizavimo ir redagavimo priemones Bendrijos vidaus prekybos statistikos srityje. Finansinė parama bus teikiama veiksmams, kuriais dėmesys skiriamas teisiniams ir techniniams keitimosi duomenimis tarp valstybių narių aspektams.


title: 2002 m. kovo 1 d. Tarybos sprendimas dėl Švietimo ir mokymo architektūros srityje patariamojo komiteto narių ir jų pakaitinių narių paskyrimo (2002/C 72/01)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32002D0321(01)

Oficialusis leidinys C 072 , 21/03/2002 p. 0001 - 0002

		Tarybos sprendimas2002 m. kovo 1 d.dėl Švietimo ir mokymo architektūros srityje patariamojo komiteto narių ir jų pakaitinių narių paskyrimo(2002/C 72/01)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į 1985 m. birželio 10 d. Tarybos sprendimą 85/385/EEB, įsteigiantį Švietimo ir mokymo architektūros srityje patariamąjį komitetą [1], ypač į jo 3 ir 4 straipsnius,atsižvelgdama į 1994 m. Stojimo aktą, ypač į jo 165 straipsnio 1 dalį,kadangi pagal pirmiau nurodyto sprendimo 3 straipsnį komitetą sudaro po tris ekspertus iš kiekvienos valstybės narės bei kiekvieno nario pakaitinis narys; kadangi pagal to paties sprendimo 4 straipsnį šių ekspertų ir jų pakaitinių kadencijos laikas – treji metai;kadangi Taryba savo 1996 m. vasario 26 d. sprendimu [2] į šį komitetą paskyrė narius ir jų pakaitinius narius laikotarpiui nuo 1996 m. vasario 26 d. iki 1999 m. vasario 25 d.;kadangi 13 valstybių narių Vyriausybės kiekviena pasiūlė numatytų paskirti kandidatų sąrašą, nariams ir jų pakaitiniams nariams numatytos kadencijos pakeitimus arba jos atnaujinimą,NUSPRENDĖ:Vienintelis straipsnisToliau išvardyti Švietimo ir mokymo architektūros srityje patariamojo komiteto nariai ir jų pakaitiniai nariai yra skiriami laikotarpiui nuo 2002 m. kovo 1 d. iki 2004 m. spalio 22 d.A. Ekspertai, dirbantys pagal savo profesiją| Nariai | Pavaduotojai |Belgija | p. Christian BREVERS | p. Jef HEYMANS |Danija | p. Bente BEDHOLM | p. Jan CHRISTENSEN |Vokietija | p. Wilfries TURK | p. Hans ROLLMAN |Graikija | p. Dionyssios DIGENIS | p. Christoforos SAKELLAROPOULOS |Ispanija | P. Jaime DURÓ PIFARRÉ | P. Jordi QUEROL PIERA |Prancūzija | p. Bertrand MATTHIEU | p. Pierre BOLZE |Airija | p. John O'REILLY | p. Eoin O'COFAIGH |Italija | p. Leopoldo FREYRIE | p. Pierluigi MISSIO |Liuksemburgas | … … | … … |Nyderlandai | p. C. D.VAN BRUGGEN | p. B. G. J. J. SNELDER |Austrija | p. Alexander RUNSER | p. Elisabeth SCHUBRIG |Portugalija | p. Olga VASCONSELOS DE ALBUQUERQUE QUINTANILHA | p. José Manuel AGUIAR PORTELA DA COSTA |Suomija | p. Veikko VASKO | p. Matti RAUTIOLA |Švedija | p. Bo HOFSSTEIN | p. Anders BOLIN |Jungtinė Karalystė | p. Ian R. DAVIDSON | p. Ken TAYLOR |B. Ekspertai iš universitetų arba kitų lygiaverčių mokymo institucijų architektūros srityje| Nariai | Pavaduotojai |Belgija | … … | … … |Danija | p. Peter KJÆR | P. Hans Peter SVENDLER NIELSEN |Vokietija | p. Günter UHLIG | p. Martin KORDA |Graikija | p. Nikolaos KALOGERAS | p. Constantinos-Victor SPYRIDONIDIS |Ispanija | p. Fernando RAMOS GALINO | p. R. AROCA HERNÁNDEZ-ROS |Prancūzija | p. Philippe DUBOIS | p. Francis NORDEMANN |Airija | p. Loughlin KEALY | p. James HORAN |Italija | p. Mario DOCCI | p. Tommaso SCALESSE |Liuksemburgas | … … | … … |Nyderlandai | p. L. VAN DUIN | p. A. OZENAAR |Austrija | p. Christian KÜHN | p. Wolf D. PRIX |Portugalija | p. Rui José CARDIM | de heer Alexandre VIEIRA ALVES COSTA |Suomija | p. Juhani KATAINEN | p. Tom SIMONS |Švedija | p. Finn WERNE | p. Hasse ERNERFELDT |Jungtinė Karalystė | p. James A. LOW | p. Laurence JOHNSTON |C. Valstybių narių kompetentingų institucijų ekspertai| Nariai | Pavaduotojai |Belgija | … … | … … |Danija | p. Michael BUCHTER | p. Rasmus SCHERMER |Vokietija | p. Vera STAHL | p. Michael ELZER |Graikija | p. Nikolaos KATSIBINIS | p. Marfarita KARAVASSILI |Ispanija | p. F. RODRÍGUEZ GARCÍA | p. Emilio LARRODERA RÍOS |Prancūzija | p. Marielle RICHE | p. Raphaël HACQUIN |Airija | p. Michael McCARTHY | p. Nancy CALLAGHAN |Italija | p. Teresa CUOMO | … … |Liuksemburgas | … … | … … |Nyderlandai | p. H.J.M. VAN HECK | p. W. OOMENS |Austrija | p. Margit MÖSLINGER-GEHMAYR | p. Evelyn NOWOTNY |Portugalija | p. A. José OLIVEIRA FARIA | p. António Vasco MASSAPINA |Suomija | p. Anita LEHIKOINEN | p. Mirja ARAJÄRVI |Švedija | p. Nina KOWALEWSKA | p. Karin DAHL BERGNDORFF |Jungtinė Karalystė | p. Robin VIAUGHAN | p. David PETHERICK |Priimta Briuselyje, 2002 m. kovo 1 d.Tarybos varduPirmininkasR. De Miguel[1] OL L 233, 1985 8 21, p. 26.[2] OL C 74, 1996 3 14, p. 1.--------------------------------------------------