title: 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2356 dėl paramos SEESAC nusiginklavimo ir ginklų kontrolės veiklai Pietryčių Europoje pagal ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją

text:
21.12.2016

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 348/60

            TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2016/2356
      2016 m. gruodžio 19 d.
      dėl paramos SEESAC nusiginklavimo ir ginklų kontrolės veiklai Pietryčių Europoje pagal ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 26 straipsnio 2 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,
      atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  2005 m. gruodžio 15 ir 16 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją (toliau – Strategija), kurioje nustatytos Sąjungos veiksmų šaulių ir lengvųjų ginklų (toliau – ŠLG) srityje gairės. Pagal Strategiją Balkanai ir Pietryčių Europa yra regionai, kuriuose sukaupta pernelyg daug ŠLG ir kuriuose jie yra platinami. Joje teigiama, kad Sąjunga pirmiausia skirs dėmesį Vidurio ir Rytų Europai, ir pabrėžiama, konkrečiai nurodant Balkanus, kad veiksminga jos įgyvendinimo priemonė yra parama veiksmingam daugiašalių santykių palaikymui ir atitinkamoms regioninėms iniciatyvoms. Strategija taip pat konkrečiai skatinamas poreikis dalyvauti mažinant ŠLG atsargų perteklių, likusį Rytų Europoje nuo Šaltojo karo laikų;

                  (2)

                  2016 m. šeštojoje 2001 m. liepos 20 d. priimtos JT veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos ŠLG prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo visais aspektais (toliau –Veiksmų programa) parengiamojoje peržiūros konferencijoje visos JT valstybės narės dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą užkirsti kelią neteisėtai prekybai ŠLG. Valstybės palankiai įvertino pažangą, padarytą stiprinant subregioninį ir regioninį bendradarbiavimą, ir įsipareigojo sukurti arba prireikus sustiprinti tokius bendradarbiavimo, koordinavimo ir keitimosi informacija mechanizmus, įskaitant keitimąsi geriausia praktika, siekiant paremti Veiksmų programos įgyvendinimą;

                  (3)

                  2002 m. Belgrade įkurtas ir pagal bendrus Jungtinių Tautų vystymosi programos (toliau – JTVP) bei Regioninio bendradarbiavimo tarybos (Pietryčių Europos stabilumo pakto įgaliojimų perėmėjos) įgaliojimus veikiantis Pietryčių ir Rytų Europos ŠLG kontrolės tarpininkavimo mechanizmas (toliau – SEESAC) padeda nacionaliniams ir regioniniams suinteresuotiesiems subjektams kontroliuoti ir mažinti ŠLG bei šaudmenų plitimą ir netinkamą naudojimą ir taip prisideda prie stabilumo, saugumo ir vystymosi Pietryčių ir Rytų Europoje didinimo. SEESAC itin daug dėmesio skiria regioninių projektų, kuriais sprendžiama tarpvalstybinių ginklų srautų problema, rengimui;

                  (4)

                  Sąjunga anksčiau parėmė SEESAC veiklą Tarybos sprendimu 2002/842/BUSP (1), kuris pratęstas ir iš dalies pakeistas Tarybos sprendimais 2003/807/BUSP (2) bei 2004/791/BUSP (3), taip pat Tarybos sprendimu 2010/179/BUSP (4). Sąjunga taip pat parėmė SEESAC ginklų kontrolės veiklą Tarybos sprendimu 2013/730/BUSP (5);

                  (5)

                  Sąjunga nori finansuoti kitą SEESAC projektą – neteisėto ŠLG bei jų šaudmenų plitimo ir prekybos jais Pietryčių Europoje grėsmės mažinimo projektą,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Siekiant įgyvendinti ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją ir remti taiką bei saugumą, Sąjunga remia SEESAC vykdomą neteisėto ŠLG bei jų šaudmenų plitimo ir prekybos jais Pietryčių Europoje grėsmės mažinimo projektą, kuriuo siekiama šių konkrečių tikslų:
      padidinti regioninį bendradarbiavimą, keitimąsi žiniomis ir dalijimąsi informacija, siekiant stiprinti įrodymais grindžiamo politikos formavimo gebėjimus;
      pagerinti fizinio saugumo ir atsargų valdymo gebėjimus vykdant su saugumu susijusius infrastruktūros patobulinimus, mažinant perteklius ir rengiant mokymus;
      padidinti pajėgumus, susijusius su ženklinimu, atsekamumu ir apskaitos tvarkymu;
      sumažinti neteisėto šaunamųjų ginklų laikymo bei netinkamo naudojimo atvejų skaičių remiant informuotumo didinimą ir ginklų surinkimo kampanijas.
      Sąjunga finansuoja projektą, kurio išsamus aprašymas išdėstytas priede.
      2 straipsnis
      1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą yra atsakingas vyriausiasis įgaliotinis.
      2.   1 straipsnyje nurodyto projekto techninį įgyvendinimą atlieka SEESAC.
      3.   SEESAC atlieka savo užduotis vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Tuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis ir JTVP, kuri veikia SEESAC vardu, sudaro reikiamus susitarimus.
      3 straipsnis
      1.   1 straipsnyje nurodytam Sąjungos finansuojamam projektui įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 6 508 136 EUR. Bendra biudžeto sąmata visai programai yra 9 142 355 EUR. Programą bendrai finansuoja Sąjunga, Norvegijos Karalystės užsienio reikalų ministerija ir šalis naudos gavėja.
      2.   Iš 1 dalyje nustatytos orientacinės sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.
      3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai valdomos. Tuo tikslu Komisija ir JTVP, kuri veikia SEESAC vardu, sudaro reikiamą susitarimą. Susitarime numatoma, kad SEESAC turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.
      4.   Komisija stengiasi kuo greičiau po šio sprendimo įsigaliojimo sudaryti 3 dalyje nurodytą susitarimą. Ji informuoja Tarybą apie sunkumus, kurie kyla to proceso metu, ir praneša susitarimo sudarymo datą.
      4 straipsnis
      1.   Vyriausiasis įgaliotinis praneša Tarybai apie šio sprendimo įgyvendinimą kas ketvirtį teikdamas reguliarias ataskaitas, kurias parengia SEESAC. Tos ataskaitos yra Tarybos atliekamo įvertinimo pagrindas.
      2.   Komisija teikia ataskaitas, susijusias su 1 straipsnyje nurodyto projekto finansiniais aspektais.
      5 straipsnis
      1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
      2.   Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 36 mėnesiams nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto susitarimo sudarymo dienos arba, jei per tą laikotarpį susitarimas nesudaromas, praėjus šešiems mėnesiams nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos.

         Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 19 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            L. SÓLYMOS

         (1)  2002 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas 2002/842/BUSP dėl Bendrųjų veiksmų 2002/589/BUSP įgyvendinimo siekiant, kad Europos Sąjunga prisidėtų prie kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu Pietryčių Europoje (OL L 289, 2002 10 26, p. 1).

         (2)  2003 m. lapkričio 17 d. Tarybos sprendimas 2003/807/BUSP, iš dalies keičiantis Sprendimą 2002/842/BUSP dėl Bendrųjų veiksmų 2002/589/BUSP įgyvendinimo siekiant, kad Europos Sąjunga prisidėtų prie kovos su mažų ginklų ir lengvosios ginkluotės destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu pietryčių Europoje, ir pratęsiantis jo taikymą (OL L 302, 2003 11 20, p. 39).

         (3)  2004 m. lapkričio 22 d. Tarybos sprendimas 2004/791/BUSP, pratęsiantis ir iš dalies keičiantis Sprendimą 2002/842/BUSP dėl Bendrųjų veiksmų 2002/589/BUSP įgyvendinimo siekiant, kad Europos Sąjunga prisidėtų prie kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu pietryčių Europoje (OL L 348, 2004 11 24, p. 46).

         (4)  2010 m. kovo 11 d. Tarybos sprendimas 2010/179/BUSP dėl paramos SEESAC ginklų kontrolės veiklai Vakarų Balkanuose pagal ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją (OL L 80, 2010 3 26, p. 48).

         (5)  2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos sprendimas 2013/730/BUSP dėl paramos SEESAC nusiginklavimo ir ginklų kontrolės veiklai Pietryčių Europoje pagal ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją (OL L 332, 2013 12 11, p. 19).

         PRIEDAS

            Pasiūlymas dėl Sąjungos įnašo į SEESAC neteisėto šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų plitimo ir prekybos jais Pietryčių Europoje grėsmės mažinimo projektą

         1.   Įvadas ir tikslai

         Pietryčių Europa išlieka regionu, kuris kelia itin didelį susirūpinimą ir yra tapęs didele ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategijos (toliau – ES ŠLG strategija) problema. Nors pastaraisiais metais padaryta didelė pažanga, vien jau dėl ŠLG bei šaudmenų kaupimo masto, netinkamų saugojimo sąlygų, plačiai paplitusio neteisėto laikymo masto ir dėl trūkumų, susijusių su politikos formavimo ir įgyvendinimo gebėjimais, toliau ribojamas ŠLG kontrolės pastangų veiksmingumas. Todėl siekiant užtikrinti nuolatinę pažangą, išsaugoti pasiektus rezultatus bei paruošti dirvą ilgalaikiam sprendimui, ir toliau teikiama Sąjungos parama kovojant su grėsme, kuri kyla dėl ŠLG plitimo ir neteisėtos prekybos jais Pietryčių Europoje ir iš Pietryčių Europos, yra itin svarbi Sąjungos pastangų siekiant ES ŠLG strategijos tikslų dalis.
         Bendras projekto tikslas – prisidėti prie tarptautinės taikos ir saugumo užtikrinimo kovojant su grėsme, kylančia dėl plačiai paplitusio ŠLG bei jų šaudmenų kaupimo ir neteisėtos prekybos jais Pietryčių Europoje ir iš Pietryčių Europos. Tuo pačiu metu projektas padės padidinti regioninį stabilumą vykdant Regioninio bendradarbiavimo tarybos (toliau – RBT; Pietryčių Europos stabilumo pakto įgaliojimų perėmėja) veiklą ir palaikant partnerystės santykius įgyvendinant kitas susijusias iniciatyvas. Konkrečiai projektas: didins regioninį bendradarbiavimą, keitimąsi žiniomis bei dalijimąsi informacija ir todėl stiprins įrodymais grindžiamo politikos formavimo gebėjimus; gerins fizinio saugumo ir atsargų valdymo gebėjimus vykdant su saugumu susijusius infrastruktūros patobulinimus, mažinant perteklius ir rengiant mokymus; didins pajėgumus, susijusius su ženklinimu, atsekamumu ir apskaitos tvarkymu; ir sumažins neteisėto šaunamųjų ginklų laikymo bei netinkamo naudojimo atvejų skaičių remiant informuotumo didinimą ir ginklų surinkimo kampanijas.
         Projekto įgyvendinimas yra grindžiamas regioniniu kovos su ŠLG platinimu įgyvendinimo planu ir įgyvendinus šį projektą bus padidintas saugumas ir stabilumas Pietryčių Europoje ir už jos ribų kovojant su ŠLG bei jų šaudmenų plitimu ir neteisėta prekyba jais. Projektu bus tiesiogiai prisidėta prie ES saugumo strategijos, ES ŠLG strategijos, ES šaunamųjų ginklų strategijos, Sutarties dėl prekybos ginklais, JT veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos ŠLG prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo visais aspektais, Tarptautinio sekimo dokumento, JT šaunamųjų ginklų protokolo ir JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1325 (2000) įgyvendinimo ir svarbiausia juo bus suaktyvintas regioninis bendradarbiavimas kovojant su grėsme, kuri kyla dėl ŠLG bei jų šaudmenų plitimo. Projekto rezultatais taip pat bus tiesiogiai prisidėta prie darnaus vystymosi tikslo Nr. 16 dėl taikių bei teisingų visuomenių, visų pirma tikslo Nr. 16.1 (gerokai sumažinti visų formų smurtą ir mirtingumą visur) ir tikslo Nr. 16.4 (gerokai sumažinti neteisėtų ginklų srautus), įgyvendinimo. Be to, pagal projektą bus remiamas Komisijos kovos su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais ir sprogmenimis Sąjungoje veiksmų plano įgyvendinimas.
         Šiuo tolesniu projektu, kuris vykdomas remiantis visų pirma sėkmingo Tarybos sprendimo 2013/730/BUSP įgyvendinimo rezultatais ir atsižvelgiant į ES ŠLG strategiją, siekiama labiau sustiprinti nacionalines kontrolės sistemas ir toliau skatinti daugiašalių santykių palaikymą sukuriant regioninius kovos su ŠLG bei jų šaudmenų tiekimu ir destabilizuojančiu plitimu mechanizmus. Be to, siekiant užtikrinti, kad pasiektais Pietryčių Europoje pajėgumų srityje vykdomos veiklos rezultatais būtų dalijamasi ir kitose galimose susirūpinimą keliančiose srityse, projektu bus siekiama užtikrinti visapusiškesnę regioninę dimensiją dedant pastangas tikslinio žinių perdavimo srityje.
         2.   Įgyvendinimo agentūros atranka ir veiksmų bei koordinavimas su kitomis atitinkamomis finansavimo iniciatyvomis

         SEESAC yra Jungtinių Tautų vystymosi programos (toliau – JTVP) ir RBT bendra iniciatyva, kuri yra pagrindinis su ŠLG susijusios veiklos Pietryčių Europoje subjektas. Atlikdamas kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) platinimu regioninio įgyvendinimo plano vykdomosios institucijos funkciją SEESAC nuo 2002 m. bendradarbiauja su Pietryčių Europos nacionaliniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais, kad įgyvendintų holistinį požiūrį į ŠLG kontrolę, ir vykdo įvairią veiklą, įskaitant: informuotumo didinimo ir ŠLG surinkimo kampanijas, atsargų valdymą, pertekliaus mažinimą ir ženklinimo ir atsekamumo pajėgumų gerinimą, taip pat griežtesnę ginklų eksporto kontrolę. Tokiu būdu, įgyvendindamas daug suinteresuotųjų subjektų apimančias regionines intervencijas bendrame regiono šalių politiniame ir ekonominiame kontekste, užtikrindamas nacionalinę bei regioninę atsakomybę ir savo veiksmų ilgalaikį tvarumą ir tapdamas svarbiausia regionine institucija ŠLG kontrolės srityje, SEESAC įgijo išskirtinę kompetenciją ir patirtį.
         SEESAC palaiko aktyvius dvišalius ir daugiašalius ryšius su visais susijusiais subjektais ir organizacijomis. SEESAC taip pat yra regioninės ŠLG iniciatyvinės grupės (toliau – RSG) sekretoriatas. Be to, SEESAC yra Regioninio požiūrio į atsargų mažinimo iniciatyvos (RASR) sekretoriatas. SEESAC reguliariai kviečiamas dalyvauti visuose atitinkamuose regioniniuose forumuose, kaip antai ES ir Vakarų Balkanų šalių teisingumo ir vidaus reikalų ministrų metiniuose susitikimuose, NATO struktūrinio pasikeitimo informacija apie ŠLG procese ir Pietryčių Europos gynybos ministrų bendradarbiavimo (SEDM) procese. SEESAC yra užmezgęs platų formalių ir neformalių partnerysčių su tokiomis organizacijomis kaip Regioninis ginklų kontrolės patikros ir įgyvendinimo pagalbos centras (RACVIAC) – Bendradarbiavimo saugumo srityje centras bei Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (toliau – ESBO) Bendradarbiavimo saugumo srityje forumas (BSF) tinklą. Pasitelkiant JT su šaulių ginklais susijusių veiksmų koordinavimo (CASA) projektą ir kitus mechanizmus vyksta reguliarūs veiksmų koordinavimo susitikimai su kitomis JT agentūromis, kaip antai JT narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuru bei JT nusiginklavimo reikalų biuru. Taigi SEESAC yra tapęs įvairių su saugumo sektoriaus reforma susijusių klausimų sprendimo regioniniu centru ir pagrindiniu subjektu, itin daug dėmesio skiriančiu ŠLG kontrolei ir atsargų valdymui. Įsikūręs Belgrade, SEESAC šiuo metu veikia visoje Pietryčių Europoje – Albanijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Kosove (*1), Moldovos Respublikoje, Juodkalnijoje, Serbijoje ir buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje. Anksčiau SEESAC taip pat veikė Bulgarijoje, Kroatijoje ir Rumunijoje. Regioninę atsakomybę užtikrina RBT bei RSG, kuriose visų Pietryčių Europos valstybių atstovai teikia strategines konsultacijas, iniciatyvas ir prašymus, susijusius su SEESAC veikla.
         SEESAC pirmasis pradėjo laikytis požiūrio, grindžiamo bendrų problemų sprendimu pasitelkiant regionines iniciatyvas, kuris davė įspūdingų rezultatų Pietryčių Europoje ne tik dėl itin svarbaus keitimosi informacija ir bendrai spendžiant problemas įžiebtos sveikos regioninės konkurencijos skatinimo, bet ir dėl to, kad juo padedama pasiekti nuoseklių ir lengvai pamatuojamų rezultatų pasitelkiant holistinį įgyvendinimo būdą. SEESAC dalyvaujant visuose atitinkamuose regioniniuose procesuose ir iniciatyvose (kaip antai SEDM, RASR ir RACVIAC) užtikrinama, kad būtų laiku ir atvirai keičiamasi informacija, išsamiai informuojama apie padėtį ir numatomos perspektyvos siekiant garantuoti, kad įgyvendinimo metu nebūtų dubliuojama veikla ir jis atitiktų dabartinius Vyriausybių ir regionų poreikius, taip pat atsirandančias tendencijas.
         SEESAC visą savo veiklą grindžia surinktais baziniais duomenimis ir prieš imdamasis veiksmų užsitikrina nacionalinių suinteresuotųjų subjektų pritarimą bei politinę paramą. SEESAC yra pasiekęs labai gerų ankstesnių Sąjungos finansuotų projektų numatytos veiklos įgyvendinimo rezultatų; tvarūs projektų rezultatai pasiekti užtikrinant bei skatinant projektų ir veiklos nacionalinę atsakomybę bei propaguojant veiksmų koordinavimą regioniniu lygiu, dalijimąsi patirtimi ir geriausia praktika, taip pat mokslinius tyrimus regioniniu lygiu. ŠLG srities ekspertinės žinios ir gilus regiono reikalų išmanymas bei atitinkamų suinteresuotųjų subjektų pažinimas įtvirtina SEESAC kaip tinkamiausią šių konkrečių veiksmų įgyvendinimo partnerį.
         Projektu taip pat papildomos šiuo metu nacionaliniu lygmeniu dedamos pastangos siekiant užtikrinti kuo didesnę sinergiją. Kalbant konkrečiai apie Bosniją ir Hercegoviną, projektu papildomi kiti du projektai, t. y.:

                     —

                     EXPLODE projektas, finansuojamas Sąjungos priemonės, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, trumpalaikio komponento lėšomis ir įgyvendinamas JTVP biuro Sarajeve (partnerystė su ESBO misija Bosnijoje ir Hercegovinoje); jis skirtas padidinti Bosnijos ir Hercegovinos gyventojų saugumą mažinant nestabilias šaudmenų atsargas ir didinant saugyklų saugumą;

                     —

                     SECUP BiH projektas, skirtas didinti šaudmenų ir ginklų saugyklų saugumą, kurį kartu įgyvendina ESBO misija Bosnijoje ir Hercegovinoje ir Bosnijos ir Hercegovinos gynybos ministerija su EUFOR, kurios teikia technines ekspertų konsultacijas ir stebi, kaip įgyvendinami projekto saugos ir saugumo aspektai.

               SEESAC dirbs pagal gynybos ministerijos ir tarptautinių subjektų nustatytą koordinavimo mechanizmą ir palaikys reguliarius ryšius su EUFOR ALTHEA, ESBO misija Bosnijoje ir Hercegovinoje ir JTVP biuru Sarajeve, kad būtų užtikrintas nuolatinis veiksmų ir šių projektų, taip pat tarptautinės bendruomenės dedamų pastangų išspręsti Bosnijos ir Hercegovinos gynybos ministerijos turimų įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus klausimą koordinavimas ir papildomumas, atsižvelgiant į galimus ateities planus surengti neteisėtų įprastinių ginklų surinkimo Bosnijoje ir Hercegovinoje kampaniją. Ankstesniame etape buvo padaryta didelė pažanga glaudžiai bendradarbiaujant ir derinant veiklą su šiais dviem projektais, o tai davė dar geresnių rezultatų.
         Siūlomas projektas yra platesnės programos dalis ir SEESAC dirbs derindamas veiksmus su šiais tarptautinės pagalbos projektais:

                     —

                     MONDEM projektu Juodkalnijoje, kuris vykdomas pagal JTVP (partnerystė su ESBO) ir skirtas tam, kad būtų mažinamas ginklų platinimo pavojus plėtojant saugaus ir patikimo įprastinių šaudmenų saugojimo infrastruktūrą ir valdymo sistemas, mažinamas sprogimų pavojus bendruomenėms imantis aplinkai nekenksmingų demilitarizavimo veiksmų, naikinamos toksinės pavojingos atliekos (skystas raketų kuras) ir remiama gynybos srities reforma sunaikinant Juodkalnijos gynybos ministerijos nurodytą ribotą sunkiųjų ginklų sistemų kiekį;

                     —

                     Šaunamųjų ginklų ir sprogmenų rizikos švelninimo projektu Kosove (buvęs KOSSAC projektas), iš pradžių skirtu ginkluotam smurtui Kosove mažinti ir bendruomenės saugumui didinti; juo siekiama remti Kosovo suinteresuotuosius subjektus vykdant ŠLG plačiai paplitusio neteisėto laikymo ir platinimo kontrolę ir pasitelkiant rizika grindžiamą valdymą bei laikantis įrodymais pagrįsto požiūrio siekiant sumažinti šių ginklų ir sprogstamųjų medžiagų keliamą pavojų;

                     —

                     CASM projektu Serbijoje, finansuojamu Jungtinių Valstijų valstybės departamento, JTVP ir ESBO ir skirtu didinti iš anksto nustatytų įprastinių šaudmenų saugyklų saugą bei saugumą ir naikinti šaudmenų perteklių, apie kurį pranešta.

               Be to, įgyvendinant projektą bus koordinuojama veikla atsižvelgiant į naujas iniciatyvas buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje siekiant didinti policijos pajėgumus atsargų valdymo srityje.
         SEESAC taip pat palaiko reguliarius ryšius su ESBO, NATO ir organizacija „Norwegian People's Aid“, taip pat kitais atitinkamais subjektais siekiant užtikrinti veiksmų papildomumą, veiksmų terminus ir išteklių naudojimo ekonominį efektyvumą.
         3.   Projekto aprašymas

         Naujas SEESAC projekto etapas bus grindžiamas pasiekimų pagal Tarybos sprendimą 2013/730/BUSP pagrindu, ir jį įgyvendinant daugiausia dėmesio bus skiriama keturioms pagrindinėms sritims, išlaikant holistinį požiūrį į regione ŠLG keliamos grėsmės šalinimą. Šios keturios sritys apima strateginį/politinį lygmenį, taip pat operatyvinius aspektus, įtraukiant labiau tradicinius požiūrius į ŠLG kontrolę, pagal kuriuos daugiausia dėmesio skiriama teisėsaugos gebėjimams ir tinklaveikai, atsižvelgiant į pagrindines grėsmes (didelės menkai apsaugotos atsargos; informacijos trūkumas; neteisėtos prekybos padidėjimas; plačiai paplitęs neteisėtas laikymas). Visų pirma projekto rezultatai bus tokie:

                     —

                     intensyvesnis regioninis bendradarbiavimas, keitimasis žiniomis ir dalijimasis informacija, taip užtikrinant geresnius įrodymais grindžiamo politikos formavimo gebėjimus;

                     —

                     pagerinti fizinio saugumo ir atsargų valdymo gebėjimai vykdant su saugumu susijusius infrastruktūros patobulinimus, mažinant perteklius ir rengiant mokymus;

                     —

                     padidinti pajėgumai, susiję su ženklinimu, atsekamumu ir apskaitos tvarkymu;

                     —

                     sumažintas neteisėto šaunamųjų ginklų laikymo bei netinkamo naudojimo atvejų skaičius remiant informuotumo didinimą ir ginklų surinkimo kampanijas.

               Projekto strategija yra grindžiama išskirtiniu SEESAC požiūriu į pasitikėjimo ir bendradarbiavimo regione užtikrinimą bei stiprinimą, kuris yra būtinas norint pasiekti konkrečių ir išmatuojamų esminių pokyčių. Visų pirma regionų lygmeniu paaiškėjo, kad įvairūs procesai, prie kurių prisidėjo SEESAC ir kuriuose dalyvavo tiek politikos formuotojai, tiek techninio lygmens specialistai, yra itin svarbus elementas užtikrinant palankias sąlygas žinių perdavimui, keitimuisi ekspertinėmis žiniomis ir dalijimuisi informacija. Tai buvo naudinga ne tik pajėgumų regione stiprinimui, bet dar svarbiau – pasitikėjimo stiprinimui ir institucijų bei atskirų ekspertų bendradarbiavimo ryšių kūrimui. Savo ruožtu, profesinio pasitikėjimo atmosfera sudaro sąlygas siekti pažangos nacionaliniu lygmeniu sprendžiant šio projekto klausimus: fizinio saugumo ir atsargų valdymo klausimą, įskaitant pertekliaus mažinimą; ženklinimo, atsekamumo ir apskaitos tvarkymo klausimą, teisėsaugos institucijų operatyvinio bendradarbiavimo klausimą; ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo klausimą. Be to, regioninio bendradarbiavimo požiūris padėjo pasiekti, kad jo pastangos kontroliuoti prekybą ginklais būtų skaidresnės ir efektyvesnės – Pietryčių Europos valstybės pasaulio mastu yra tarp valstybių, kurios skaidriausiai teikia ataskaitas apie ginklų perdavimą. Todėl projektu bus toliau skatinamas regioninis bendradarbiavimas, kaip itin svarbus elementas, užtikrinantis palankias sąlygas išmatuojamiems rezultatams pasiekti.
         Projekto geografinė aprėptis yra Pietryčių Europa, tiesioginės projekto naudos gavėjos yra Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kosovas, Moldovos Respublika, Juodkalnija, Serbija ir buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. Projektu taip pat bus siekiama palengvinti žinių ir ekspertinių žinių perdavimą Rytų Europos šalims, susiduriančioms su tokiomis pat ŠLG problemomis, visų pirma Ukrainai ir Baltarusijai.
         3.1.   Intensyvesnis regioninis bendradarbiavimas, keitimasis žiniomis ir dalijimasis informacija, taip užtikrinant geresnius įrodymais grindžiamo politikos formavimo gebėjimus

            Tikslas

         Toliau stiprinti gebėjimus formuoti ir įgyvendinti įrodymais grindžiamą ŠLG kontrolės politiką laikantis tarptautinės geriausios praktikos, be kita ko, Tarptautinių ŠLG kontrolės standartų, ir taip padėti mažinti neteisėto ŠLG platinimo grėsmę.

            Aprašymas

         Remiantis sėkmingu požiūriu sudaryti palankesnes sąlygas tinklaveikai regionų lygmeniu, visų pirma tarp ginklų perdavimo licencijas išduodančių institucijų (vykdant regioninį keitimosi informacija procesą) ir ŠLG komisijų, kuris padėjo suintensyvinti veiklą ir pagerinti politiką, šis komponentas toliau sudarys palankesnes sąlygas ŠLG komisijų regioniniam bendradarbiavimui rengiant reguliarius regioninius susitikimus, keičiantis informacija ir vykdant duomenų rinkimo darbą bei stiprinant įrodymais grindžiamo politikos formavimo gebėjimus. Darbas pagal šį komponentą padės: sustiprinti politikos formavimo gebėjimus pagerinant duomenų surinkimą ir analizę, įskaitant išsamias apžvalgas; keitimuisi informacija regionų lygmeniu; ir pagerinti politikos formuotojų bei ją įgyvendinančių subjektų žinias bei supratimą apie ŠLG kontrolės problemų sudėtingumą. Ginklų perdavimo skaidrumas taip pat bus padidintas regioninį keitimosi informacija apie ginklų perdavimą procesą integruojant į ŠLG komisijos bendradarbiavimo procesą, taip pat remiant tolesnį ginklų perdavimo Pietryčių Europoje skaidrumą. Be to, pagal šį komponentą numatyta Pietryčių Europos įgytas ekspertines žinias perduoti kitiems regionams siekiant remti Sąjungos intervencijas kitose vietovėse. Galiausiai pagal šį komponentą taip pat bus teikiama techninė parama atliekant tikslinius ir į paklausą orientuotus politikai aktualius mokslinius tyrimus bei rengiant informacinius pranešimus politikos formuotojams.
         Konkrečiai, projekte numatyta toliau sudaryti palankesnes sąlygas regioniniam keitimosi informacija procesui:

                     —

                     rengiant formalius regioninius ŠLG komisijų ir atitinkamų politiką formuojančių organų susitikimus (du kartus per metus), kuriuose daugiausia dėmesio būtų skiriama keitimuisi informacija, dalijimuisi žiniomis ir standartizacijai, taip pat mokymui;

                     —

                     perduodant ekspertines žinias Baltarusijai ir Ukrainai sudarant palankesnes sąlygas dalyvauti tam tikruose formaliuose susitikimuose ir išverčiant bei platinant esamus dokumentus dėl ŠLG kontrolės priemonių.

               Be to, įrodymais grindžiamo politikos formavimo gebėjimai bus sustiprinti:

                     —

                     gerinant ir atnaujinant regioninius bazinius duomenis apie su ŠLG susijusią padėtį parengiant regioninę ŠLG apžvalgą (įskaitant nacionalinius tyrimus) ir taip įvertinant pokyčius nuo pastarosios apžvalgos (2006 m.), remiantis pagerinta metodika;

                     —

                     stiprinant duomenų rinkimo ir analizės gebėjimus parengiant ir nuolat atnaujinant stebėsenos priemonę, grindžiamą SEESAC „Taikiniams skirtų ginklų“ (angl. „Targeting weapons“) interneto platforma, kuri buvo išplėtota reguliariai platinant Pietryčių Europos ŠLG stebėsenos apžvalgą, kurioje pateikiami aktualūs duomenys ir kuri padeda sekti tendencijas;

                     —

                     stiprinant žinių valdymą sistemingai renkant duomenis apie įgytą patirtį ir palaikant keitimosi informacija interneto platformą bei ją plėtojant kuriant politikai aktualius paklausius žinių produktus;

                     —

                     teikiant pageidaujamas technines konsultacijas ir ekspertines žinias, kad būtų stiprinamas politikos plėtojimas, kūrimas, priėmimas ir įgyvendinimas.

               Siekiant veiksmingesnės ŠLG kontrolės politikos bei užtikrinti, kad ją įgyvendinant padidėtų tiek moterų, tiek vyrų saugumas, į ŠLG kontrolės politiką bus integruotas lyčių aspektas ir jis bus nagrinėjamas pasitelkiant technines konsultacijas bei ekspertines žinias, žinių produktų kūrimą bei mokymą, ypač daug dėmesio skiriant smurtui šeimoje.
         Tai bus pasiekta taikant visapusiško dalyvavimo požiūrį ir tokiu būdu pagrindinėms institucijoms bus ne tik suteikti galutiniai produktai, bet ir užtikrintas gebėjimų stiprinimas bei parama įsisavinimo srityje, todėl bus užtikrintas intervencijos tvarumas.

            Projekto rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

         Projektas padės sumažinti platinimo riziką stiprinant įrodymais grindžiamos ŠLG kontrolės politikos kūrimo, priėmimo ir įgyvendinimo gebėjimus imantis šių veiksmų:

                     —

                     skelbiant ŠLG apžvalgą ir nustatant atnaujintus bazinius duomenis,

                     —

                     užtikrinant reguliarų duomenų rinkimą, analizę ir platinimą,

                     —

                     sukuriant ar atnaujinant iki 10 politikai aktualių žinių produktų,

                     —

                     sudarant sąlygas keitimuisi informacija, žinių perdavimui ir standartizacijai,

                     —

                     teikiant technines konsultacijas ir užtikrinant gebėjimų stiprinimą surengiant iki trijų mokymo sesijų,

                     —

                     surengiant iki šešių oficialių ŠLG komisijų susitikimų,

                     —

                     sudarant palankesnes sąlygas žinių perdavimui.

               3.2.   Pagerinti fizinio saugumo ir atsargų valdymo gebėjimai vykdant su saugumu susijusius infrastruktūros patobulinimus, pertekliaus mažinimą ir mokymą

            Tikslas

         Sumažinti platinimo riziką padidinant ginklų bei šaudmenų atsargų saugumą ir sumažinant ŠLG bei jų šaudmenų atsargų perteklių saugyklose.

            Aprašymas

         Nuo 2010 m. SEESAC sėkmingai taikė dviejų krypčių požiūrį: 1) padidinti saugyklų saugumą; ir 2) sustiprinti personalo, kuriam pavestas atsargų valdymas, gebėjimus, žymiai sugriežtinti saugumo nuostatas ir sumažinti nepageidaujamo ŠLG bei jų šaudmenų atsargų platinimo riziką. Laikantis visapusiško požiūrio į ŠLG bei jų šaudmenų fizinį saugumą ir atsargų valdymą, naujame etape šis požiūris bus išplėtotas kartu vykdant pertekliaus mažinimą ir taip labiau sumažinant platinimo riziką. Todėl vykdant projektą bus toliau didinamas ginklų ir šaudmenų saugyklų saugumas Pietryčių Europoje toliau teikiant konkrečią techninę ir su infrastruktūra susijusią paramą, vadovaujantis geriausia tarptautine praktika ir standartais.
         Nors saugumas karinėse saugyklose buvo žymiai padidintas pagal Tarybos sprendimą 2013/730/BUSP, SEESAC nurodė, kad policijos ir vidaus reikalų ministerijų atsargos kelia susirūpinimą dėl nepakankamų saugojimo pajėgumų, nepakankamų apskaitos ir atsargų valdymo pajėgumų bei sudėtingesnių sistemų, apimančių mokomuosius ginklus, taip pat konfiskuotus šaunamuosius ginklus. Todėl šis komponentas bus skirtas vidaus reikalų ministerijoms ir policijos tarnyboms remti, siekiant:

                     —

                     padidinti atsargų saugumą atliekant ekonomiškai efektyvius tikslinius infrastruktūros patobulinimus policijos saugyklose Albanijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Moldovos Respublikoje, Juodkalnijoje, Serbijoje ir Kosove. Patobulinimai bus daugiausia atliekami centrinėse policijos saugyklose, taip pat pagrindinių policijos nuovadų įkalčių saugyklose, siekiant užtikrinti kuo veiksmingesnį ir ekonomiškai efektyvesnį atsargų saugumo padidinimą;

                     —

                     sunaikinti iki 50 000 perteklinių ir konfiskuotų ŠLG regione, taip pat iki 500 000 ŠLG šaudmenų vienetų;

                     —

                     užtikrinti gebėjimų stiprinimą rengiant mokymą regioninei vidaus reikalų ministerijų instruktorių grupei ir remiant mokymo sesijas nacionaliniu lygmeniu fizinio saugumo ir atsargų valdymo srityje, remiantis SEESAC mokymo programomis pagal Tarybos sprendimą 2013/730/BUSP.

            Projekto rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

         Įgyvendinus projektą bus žymiai sumažinta ŠLG platinimo rizika padidinant atsargų saugumą ir sumažinant perteklinių ir konfiskuotų ŠLG, sprogmenų ir šaudmenų, saugomų vidaus reikalų ministerijų ir policijos saugyklose Albanijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Kosove, Moldovos Respublikoje, Juodkalnijoje ir Serbijoje, kiekį:

                     —

                     centrinių saugyklų (7) saugumas bus padidintas vadovaujantis tarptautiniais standartais ir geriausia praktika;

                     —

                     bus padidintas įkalčių saugyklų (15) saugumas;

                     —

                     iš viso bus sunaikinta iki 50 000 vienetų įprastinių ginklų;

                     —

                     iš viso bus demilitarizuota ir sunaikinta iki 500 000 vienetų šaudmenų ir sprogmenų, kurie, esama rizikos, gali būti platinami.

               3.3.   Padidinti pajėgumai, susiję su ženklinimu, atsekamumu ir apskaitos tvarkymu

            Tikslas

         Sumažinti neteisėtos prekybos šaunamaisiais ginklais grėsmę stiprinant Pietryčių Europos teisėsaugos pajėgumus, susijusius su ženklinimu ir atsekamumu, pasitelkiant regioninio bendradarbiavimo požiūrį, grindžiamą intensyvesniu informacijos rinkimu, analize ir dalijimusi ja.

            Aprašymas

         Atsižvelgiant į tai, kad išaugo neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais į Sąjungą, taip pat į tai, kad šaunamieji ginklai vis daugiau naudojami organizuoto nusikalstamumo ir teroro aktuose, patikimų informacijos rinkimo bei keitimosi sistemų ir mechanizmų sukūrimas yra itin svarbus elementas kovojant su šia grėsme. Todėl per pastaruosius metus buvo dedama daug pastangų siekiant intensyvinti bendradarbiavimą, taip pat stiprinti žinias ir supratimą apie šį prekybos ginklais reiškinį, tuo pat metu kuriant veiksmingas poveikio sušvelninimo priemones. Ilgą laiką dirbdamas regione ir visų pirma sėkmingai įgyvendindamas Tarybos sprendimą 2013/730/BUSP, įskaitant Pietryčių Europos šaunamųjų ginklų ekspertų tinklo (toliau – SEEFEN) sukūrimą ir palankesnių sąlygų jo darbui sudarymą, SEESAC ypač daug prisidėjo prie tokių pastangų, atlikdamas bendradarbiavimo proceso organizatoriaus vaidmenį ir dėdamas pastangas, kad būtų padidinti teisėsaugos institucijų ženklinimo, atsekamumo ir apskaitos tvarkymo pajėgumai, be kita ko, teikiant techninę pagalbą ir paramą apskaitos tvarkymo sistemų kūrimui ir stiprinimui. Ši veikla bus grindžiama per ankstesnį laikotarpį sukurtu pagrindu:

                     —

                     toliau stiprinant SEEFEN, tuo pačiu metu naudojant jį kaip platformą intensyvesniam teisėsaugos institucijų bendradarbiavimui Pietryčių Europoje siekiant kovoti su neteisėta prekyba ŠLG bei jų šaudmenimis. SEEFEN bus padedama visų pirma nuolat sudarant palankesnes sąlygas ekspertų susitikimams (du kartus per metus) ir intensyvinant dalijimąsi informacija. Be to, bus teikiama parama šaunamųjų ginklų ekspertams organizuojant tikslinius mokymus ir teikiant techninę konsultacinio pobūdžio paramą, kuri papildys tam tikrą ekonomiškai efektyvią techninę pagalbą aprūpinant teisėsaugos institucijas įranga (importuojamų gaminių ženklinimo įrenginiais);

                     —

                     remiant kovos su prekyba šaunamaisiais ginklais ryšių palaikymo punktų – centrinių informacijos rinkimo ir analizės padalinių, padedančių tyrėjams ir prokurorams ir sudarančių sąlygas kaupti ir atnaujinti žvalgybinę informaciją apie prekybą šaunamaisiais ginklais iš Pietryčių Europos ir per ją, – įsteigimą visose septyniose paramą gaunančiose valstybėse;

                     —

                     remiantis darbu, atliktu stiprinant registracijos sistemas ir balistinės žvalgybos pajėgumus, bei regioninės galimybių studijos rekomendacijomis;

                     —

                     glaudžiai bendradarbiaujant su Interpolo sistema iArms, kad būtų remiami Pietryčių Europos policijos tarnybos duomenų apie pamestus arba pavogtus ŠLG rinkimo, tvarkymo ir dalijimosi gebėjimai.

               Visa SEEFEN veikla bus glaudžiai derinama su Europolo, Europos šaunamųjų ginklų ekspertų, Migracijos ir vidaus reikalų GD, Interpolo, Eurojusto ir FRONTEX, taip pat kitų atitinkamų subjektų pastangomis ir prisidės prie šių pastangų. Pagal šią projekto dalį remiamas veiksmingos teisinės valstybės stiprinimas ir ŠLG kiekio bei paklausos ribojimas, registravimas ir apskaičiavimas. Parengtas projektas suderintas su JT veiksmų programa dėl neteisėtos prekybos ŠLG prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo visais aspektais, Tarptautiniu sekimo dokumentu, JT protokolu dėl šaunamųjų ginklų, Tarybos direktyva 91/477/EEB ir Tarybos bendrąja pozicija 2008/944/BUSP bei atitinkamai sustiprins šių dokumentų įgyvendinimą šiomis priemonėmis: gerinant Pietryčių Europos institucijų pajėgumus, susijusius su ginklų ženklinimu, atsekamumu ir jų apskaitos tvarkymu, daugiausia dėmesio skiriant visų pirma gebėjimams tinkamai įvertinti žvalgybinę informaciją, kad būtų parengtos veiksmingos kovos su prekybos ginklais grėsme priemonės.

            Projekto rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

                     —

                     Sustiprintas ir pagerintas SEEFEN darbas surengiant šešis susitikimus (du kartus per metus), kuriuose daugiausia dėmesio būtų skiriama teisėsaugos šaunamųjų ginklų ekspertų tinklaveikai ir keitimuisi informacija;

                     —

                     patobulinta SEEFEN internetinė keitimosi informacija platforma;

                     —

                     sustiprinti SEEFEN narių gebėjimai organizuojant tikslines mokymo sesijas ir teikiant techninę ir konsultacinio pobūdžio paramą;

                     —

                     septyniose paramą gaunančiose valstybėse įsteigti ir veikiantys kovos su prekyba šaunamaisiais ginklais ryšių palaikymo punktai;

                     —

                     padidinti teisminės ekspertizės atsekamumo srityje gebėjimai;

                     —

                     įdiegta veiksminga ženklinimo sistema, kuriai įsigyti ženklinimo įrenginiai;

                     —

                     sustiprinti dalijimosi informacija ir su šaunamaisiais ginklais susijusia žvalgybine informacija Pietryčių Europoje gebėjimai.

               3.4.   Neteisėto šaunamųjų ginklų laikymo bei netinkamo naudojimo atvejų skaičiaus mažinimas remiant informuotumo didinimą ir ginklų surinkimo kampanijas

            Tikslas

         Didinti regioninį saugumą kovojant su didelio masto šaunamųjų ginklų neteisėtu laikymu rengiant informuotumo didinimo ir ginklų surinkimo kampanijas

            Aprašymas

         Dėl praeities konfliktų palikimo, taip pat Pietryčių Europos gyventojų tradicinio prisirišimo prie ginklų atsirado didelė problema – didelio masto nelegalių ginklų laikymas (skaičiuojama, kad jų skaičius siekia kelis milijonus vienetų). Tai kelia rimtą grėsmę taikai ir stabilumui ne tik regione, bet ir už jo ribų. Nepaisant tam tikrų sėkmingų pastangų praeityje jį pažaboti, neteisėto laikymo mastas regione tebėra didelis, o tai gali skatinti neteisėtos prekybos į Sąjungą pasiūlos didėjimą. Vis dėlto šiai problemai reikalingas ilgalaikis sprendimas, kuriuo daugiausia dėmesio nuolatinėmis tikslinėmis intervencijomis būtų skirta požiūrio ir suvokimo keitimui. Dėl problemos sudėtingumo reikia iš naujo apsvarstyti iki šiol taikytus požiūrius ir būtinybę atlikti patikimą pirminę priežasčių, dėl kurių asmenys nenori atiduoti neteisėtų ginklų, analizę. Ankstesniame etape paaiškėjo, kad reikia nuolatinių informavimo ir informuotumo didinimo pastangų, kad būtų sumažintas neteisėto šaunamųjų ginklų laikymo, kuris tebėra viena iš didžiausių tiesioginių grėsmių, mastas. Todėl šiuo komponentu siūloma dėti tvaresnių pastangų, kad būtų didinamas informuotumas apie pavojus, kuriuos kelia neteisėtas laikymas, taip pat didinti ŠLG atidavimo lygį pasitelkiant naujoviškas į piliečius orientuotas metodikas ir požiūrius. Tai bus įgyvendinama pasitelkiant:

                     —

                     regioninę apžvalgą, kurioje bus pateiktas išsamus reiškinių, kurie slypi už neteisėto ginklų laikymo, paaiškinimas;

                     —

                     naujoviškų informuotumo didinimo ir (kai įmanoma) ginklų surinkimo kampanijų rengimą ir įgyvendinimą siekiant sumažinti neteisėto laikymo mastą.

               Veikla bus vykdoma palaikant partnerystės ryšius su daugeliu institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų, tokiu būdu sukuriant pagrindą ilgalaikėms pastangoms šiai problemai spręsti.

            Projekto rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

         Projektu bus prisidėta prie bendros paklausos ir neteisėto ginklų laikymo masto mažinimo:

                     —

                     geriau paaiškinant neteisėto laikymo reiškinius atlikus išsamią požiūrio analizę;

                     —

                     didinant informuotumą apie neteisėto ginklų, šaudmenų ir sprogmenų laikymo keliamus pavojus, vykdant regionines kampanijas.

               4.   Naudos gavėjai

         Tiesioginės naudos gavėjos pagal projektą bus nacionalinės valdžios institucijos, atsakingos už ŠLG kontrolę Pietryčių Europoje. Atsargų valdymo srityje Albanijos Respublikos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kosovo, Moldovos Respublikos, Juodkalnijos, Serbijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vidaus reikalų ministerijos ir policijos tarnybos gaus naudos iš gebėjimų stiprinimo, saugyklų infrastruktūros patobulinimų ir paramos mažinant atsargas. Šios ministerijos taip pat bus tiesioginės naudos, susijusios su sustiprintais ŠLG ženklinimo, atsekamumo ir apskaitos tvarkymo pajėgumais, gavėjos ir pasinaudos regioniniu šaunamųjų ginklų ekspertų tinklu. Galiausiai ŠLG komisijos ir kitos už ŠLG kontrolę atsakingos institucijos Pietryčių Europoje pasinaudos mokymais, keitimusi informacija ir regioniniu bendradarbiavimu. Be to, pagrindinėms institucijoms, kurioms pavesta vykdyti ŠLG kontrolę Baltarusijoje ir Ukrainoje, bus naudingas tam tikrų bei tikslinių žinių perdavimas.
         Siūloma veikla visiškai atitinka nacionalinius prioritetus ŠLG kontrolės srityje, ir ją patvirtino atitinkamos nacionalinės ŠLG kontrolės institucijos, parodydamos, kad jos prisiima atsakomybę ir įsipareigojimus, susijusius su projekto rezultatų pasiekimu.
         Netiesioginės naudos iš šio projekto gaus plačioji visuomenė Pietryčių Europos šalyse ir Sąjungoje, kurios susiduria su pavojumi dėl didelio masto ŠLG platinimo, nes ši rizika sumažės.
         5.   Sąjungos matomumas

         SEESAC imasi visų tinkamų priemonių siekdamas viešinti tai, kad šį veiksmą finansuoja Sąjunga. Tokios priemonės bus vykdomos atsižvelgiant į Komisijos komunikatą ir Informavimo apie Europos Sąjungos išorės veiksmus ir jų matomumo vadovą. Taigi SEESAC užtikrins Sąjungos įnašo matomumą naudodamas tinkamą prekės ženklą ir užtikrindamas viešumą, akcentuodamas Sąjungos vaidmenį, užtikrindamas jos veiksmų skaidrumą ir informuodamas apie priežastis, dėl kurių priimtas šis sprendimas, taip pat apie Sąjungos paramą įgyvendinant sprendimą ir šios paramos rezultatus. Projekto metu parengta medžiaga bus aiškiai pažymėta Europos Sąjungos vėliavos ženklu laikantis Sąjungos gairių dėl tikslaus vėliavos naudojimo ir vaizdavimo.
         Atsižvelgiant į tai, kad planuojamų veiksmų mastas ir pobūdis labai skiriasi, bus naudojamos įvairios propagavimo priemonės, įskaitant: tradicinę žiniasklaidą; interneto svetaines; socialinę žiniasklaidą; ir informacinę ir reklaminę medžiagą, be kita ko, infografiką, lankstinukus, naujienlaiškius, pranešimus spaudai ir atitinkamai kitas priemones. Projekto lėšomis finansuoti leidiniai, vieši renginiai, kampanijos, įranga ir statybos darbai bus pažymėti atitinkamu ženklu. Siekiant dar labiau sustiprinti poveikį informuojant skirtingas nacionalines Vyriausybes ir visuomenę, tarptautinę bendruomenę ir vietos bei tarptautinę žiniasklaidą, bendraujant su kiekviena projekto tiksline grupe bus vartojama jai pritaikyta kalba. Ypatingas dėmesys bus skiriamas naujai informacijai žiniasklaidai ir internete.
         6.   Trukmė

         Remiantis Tarybos sprendimo 2010/179/BUSP įgyvendinimo patirtimi ir atsižvelgiant į projekto regioninį mastą, naudos gavėjų skaičių ir planuojamų veiksmų skaičių bei sudėtingumą, nustatomas 36 mėnesių įgyvendinimo laikotarpis.
         7.   Bendra sąranga

         Šio veiksmo techninis įgyvendinimas patikėtas JTVP, kuri veikia SEESAC, regioninės iniciatyvos, veikiančios pagal JTVP ir Regioninio bendradarbiavimo tarybos, kuri yra Pietryčių Europos stabilumo pakto įgaliojimų perėmėja, įgaliojimus, vardu. SEESAC atlieka Kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) platinimu regioninio įgyvendinimo plano vykdomosios institucijos funkciją ir yra pagrindinis subjektas visais su ŠLG susijusiais klausimais Pietryčių Europos regione.
         JTVP, veikianti SEESAC vardu, bus bendrai atsakinga už projekto veiklos įgyvendinimą ir atskaitomybę už projekto įgyvendinimą. Projekto trukmė – treji metai (36 mėnesiai).
         8.   Partneriai

         SEESAC tiesiogiai įgyvendins šį veiksmą glaudžiai bendradarbiaudamas su ŠLG komisijomis, taip pat su Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kosovo, Moldovos Respublikos, Juodkalnijos, Serbijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vidaus reikalų ministerijomis. Kitos atitinkamos valdžios institucijos aktyviai dalyvaus, visų pirma įgyvendinant veiklą pagal 3.4 punktą, laikantis nustatyto daug suinteresuotųjų subjektų apimančio holistinio požiūrio į ŠLG kontrolę.
         9.   Ataskaitų teikimas

         Ataskaitos, tiek dalykinės, tiek finansinės, teikiamos įgyvendinant visą veiksmą, apibrėžtą atitinkamame susitarime dėl konkretaus įnašo su pridėtu jo biudžetu, nepriklausomai nuo to, ar Komisija šį veiksmą visiškai finansuoja ar bendrai finansuoja.
         Kad būtų fiksuojama ir stebima pažanga siekiant pagrindinių rezultatų, kas ketvirtį teikiamos dalykinės pažangos ataskaitos.
         10.   Biudžeto sąmata

         Bendra Sąjungos finansuojamo projekto sąmata yra 6 508 136 EUR.

            (*1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.


title: 2010/746/ES: 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Nyderlandų paraiška „EGF/2009/030 NL/Drentė, 18 skyrius“ )

text:
4.12.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 318/43

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. lapkričio 24 d.
   dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Nyderlandų paraiška „EGF/2009/030 NL/Drentė, 18 skyrius“)
   (2010/746/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,
   atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių pagrindinių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.

               (2)

               EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio.

               (3)

               2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti EGF lėšas neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

               (4)

               2009 m. gruodžio 30 d. Nyderlandai pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo dviejose įmonėse, kurios vykdo veiklą NACE 2 red. 18 skyriaus (spausdinimas ir įrašytų laikmenų tiražavimas) sektoriuje NUTS II lygmens Drentės (NL13) regione, ir iki 2010 m. gegužės 6 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo skirti 453 632 EUR sumą.

               (5)

               Todėl EGF lėšos turėtų būti mobilizuojamos finansinei paramai pagal Nyderlandų pateiktą paraišką suteikti,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   2010 m. finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizuojama 453 632 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre 2010 m. lapkričio 24 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BUZEK

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         O. CHASTEL

      (1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.


title: 2012/215/ES: 2012 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Liuksemburgui atstovaujantis narys

text:
26.4.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 114/18

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. balandžio 24 d.
   kuriuo skiriamas Regionų komiteto Liuksemburgui atstovaujantis narys
   (2012/215/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Liuksemburgo Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

               (2)

               pasibaigus Albert LENTZ kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto nariu skiriamas:

               —

               Ali KAES, Bourgmestre de la commune de Tandel.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2012 m. balandžio 24 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         N. WAMMEN

      (1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

      (2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.


title: 2007/530/Euratomas: 2007 m. liepos 17 d. Komisijos sprendimas dėl Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupės sudarymo (Tekstas svarbus EEE)

text:
27.7.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 195/44

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2007 m. liepos 17 d.
   dėl Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupės sudarymo
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2007/530/Euratomas)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 135 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Europos atominės energijos bendrija (Euratomas) ir jos valstybės narės yra įsipareigojusios užtikrinti branduolinių įrenginių eksploatavimo ir panaudoto kuro bei radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugą ir gerinti ją, kaip numatyta galiojančiuose Bendrijos teisės aktuose, kurie buvo priimti pagal Euratomo sutarties 31 ir 32 straipsnius, ir atitinkamose Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento, Tarybos ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucijose bei išvadose.

               (2)

               2007 m. kovo 8–9 d. posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui sudaryti ES branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupę, kuri būtų įgaliota palaipsniui sukurti bendrą koncepciją ir galiausiai parengti papildomas europines branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo taisykles.

               (3)

               Vykdydama savo veiklą, Aukšto lygio grupė turėtų vadovautis Europos Sąjungos Tarybos (ekonomikos ir finansinių reikalų) 2798-ojo susitikimo, įvykusio 2007 m. gegužės 8 d., išvadomis, kuriose, remiantis Branduolinės saugos darbo grupės ataskaitomis, pateiktas galimų priemonių sąrašas, taip pat remtis šioje srityje vykdomu tarptautiniu bendradarbiavimu (susijusiu su Branduolinio saugumo konvencija, Jungtine konvencija, Tarptautine atominės energetikos agentūra, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Branduolinės energetikos agentūra, Vakarų Europos branduolinio reguliavimo institucijų asociacija).

               (4)

               Aukšto lygio grupę turėtų sudaryti nacionalinių reguliavimo arba už saugą atsakingų institucijų, įgaliotų užtikrinti branduolinių įrenginių saugą ir saugų panaudoto kuro bei radioaktyviųjų atliekų tvarkymą, vadovai. Komisija turėtų paskirti savo atstovą.

               (5)

               Aukšto lygio grupė turėtų reguliariai teikti informaciją Europos branduolinės energetikos forumui, kuriame diskutuojama visais branduolinės energetikos klausimais ir kuriame dalyvauja visos su branduoline energetika susijusios suinteresuotosios šalys. Ji turėtų padėti užtikrinti nuoseklų atitinkamų galiojančių nuostatų taikymą visose suinteresuotose valstybėse narėse.

               (6)

               Aukšto lygio grupė turėtų teikti Komisijai reguliarias veiklos ataskaitas, o tam tikrais atvejais ir rekomendacijas, kurios perduodamos Europos Parlamentui ir Tarybai.

               (7)

               Todėl reikia sudaryti Aukšto lygio grupę ir nustatyti jos įgaliojimus bei apibrėžti jos struktūrą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sudaroma Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupė (toliau – Aukšto lygio grupė).
   2 straipsnis
   Užduotys
   Aukšto lygio grupė savo iniciatyva arba Komisijos prašymu konsultuoja Komisiją, padeda jai palaipsniui kurti bendrą koncepciją ir galiausiai parengti papildomas europines taisykles dėl:

               a)

               branduolinių įrenginių saugumo ir

               b)

               panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos.

         Aukšto lygio grupė padeda nacionalinėms reguliavimo institucijoms konsultuotis, koordinuoti savo veiklą ir bendradarbiauti.
   3 straipsnis
   Sudėtis
   1.   Aukšto lygio grupę sudaro 27 nacionaliniai atstovai, įgalioti veikti 2 straipsnyje nurodytose srityse, ir Komisijos atstovas. Grupė gali paprasta balsų dauguma nuspręsti padidinti narių skaičių ir įtraukti grupės narių pavaduotojus.
   Kiekviena valstybė narė skiria po vieną narį ir vieną nario pavaduotoją. Grupės nariai eina pareigas, kol juos pakeičia kiti.
   2.   Komisija skiria aukšto lygio atstovą, kuris dalyvauja Aukšto lygio grupės posėdžiuose ir diskusijose. Komisijos atstovas yra visateisis grupės narys ir dalyvauja visuose jos posėdžiuose.
   3.   Narius, kurie nebegali visavertiškai dalyvauti grupės diskusijose, nutraukia savo narystę arba nesilaiko narystės sąlygų, likusį jų įgaliojimų laiką gali pakeisti kiti.
   4.   Kiekvienais metais asmeniškai skiriami nariai pasirašo pasižadėjimą veikti visuomenės interesų labui ir deklaraciją apie interesų, galinčių paveikti jų nešališkumą, neturėjimą arba turėjimą.
   5.   Asmeniškai skiriamų narių pavardės skelbiamos Energetikos ir transporto generalinio direktorato tinklavietėje.
   4 straipsnis
   Organizacija
   1.   Aukšto lygio grupė paprasta balsų dauguma išsirenka iš savo narių pirmininką.
   2.   Aukšto lygio grupė gali sudaryti ekspertų darbo grupes arba pogrupius, kurie pagal grupės nustatytus įgaliojimus svarsto konkrečių temų klausimus; įvykdžiusios šias užduotis, ekspertų darbo grupės ir pogrupiai nutraukia savo veiklą.
   3.   Komisija gali dalyvauti visuose ekspertų darbo grupių posėdžiuose.
   4.   Grupė ir jos pogrupiai paprastai renkasi Komisijos patalpose, laikydamiesi nustatytų procedūrų ir tvarkaraščio. Komisija teikia sekretoriato paslaugas.
   5.   EEE valstybių ir Europos Sąjungos šalių kandidačių ekspertai gali dalyvauti Aukšto lygio grupės posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Aukšto lygio grupė ir Komisija gali kviesti į savo posėdžius kitus ekspertus ir stebėtojus.
   6.   Komisijai pritarus, Aukšto lygio grupė tvirtina savo darbo tvarkos taisykles bendru sutarimu, o jeigu jo nėra – dviem trečdaliais balsų; kiekviena valstybė narė turi po vieną balsą.
   7.   Komisija skiria Aukšto lygio grupei sekretorius.
   5 straipsnis
   Posėdžių išlaidos
   Komisija, remdamasi savo vidinėmis galiojančiomis nuostatomis, apmoka vieno valstybės narės atstovo kelionės ir gyvenimo išlaidas, susijusias su Aukšto lygio grupės veikla.
   Už einamas pareigas nariams atlyginimas nemokamas.
   6 straipsnis
   Ataskaitos
   Įsigaliojus šiam sprendimui, ne vėliau kaip po dvejų metų, o vėliau kas dvejus metus Aukšto lygio grupė teikia Komisijai savo veiklos ataskaitą.
   Komisija perduoda ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai, o tam tikrais atvejais ir su pastabomis.
   7 straipsnis
   Skaidrumas
   Aukšto lygio grupė, laikydamasi atvirumo ir skaidrumo principų, daug konsultuojasi su visomis suinteresuotosiomis šalimis bei suinteresuotomis visuomenės grupėmis.
   8 straipsnis
   Konfidencialumas
   Kai Komisija praneša Aukšto lygio grupei, kad prašomas patarimas arba svarstomas klausimas yra konfidencialus, Grupės nariai, stebėtojai ir visi kiti asmenys įsipareigoja neatskleisti informacijos, kurią sužinojo dirbdami Aukšto lygio grupėje arba jos darbo grupėse.
   Tokiais atvejais Komisijos atstovas gali nuspręsti, kad tik Aukšto lygio grupės nariai gali dalyvauti jos posėdžiuose.
   9 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje, 2007 m. liepos 17 d.

            Komisijos vardu

         Andris PIEBALGS

            Komisijos narys


title: 2010/397/: 2010 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Saliamono Salų žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

text:
22.7.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 190/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. birželio 3 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Saliamono Salų žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo
   (2010/397/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Sąjunga ir Saliamono Salos derėjosi dėl Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo, kuriuo Sąjungos laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, į kuriuos Saliamono Salos turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, kiek tai susiję su žuvininkyste.

               (2)

               Šių derybų rezultatas – 2009 m. rugsėjo 26 d. parafuotas naujas Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas.

               (3)

               Europos Bendrijos ir Saliamono Salų partnerystės susitarimas dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse (1) turi būti panaikintas ir pakeistas nauju Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimu.

               (4)

               Naujasis Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas turėtų būti pasirašytas Sąjungos vardu.

               (5)

               Siekiant užtikrinti Sąjungos laivų žvejybos veiklos tęstinumą, būtina, kad naujasis Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas būtų pradėtas taikyti kuo greičiau. Todėl abi Šalys parafavo Susitarimą pasikeisdamos laiškais, numatydamos Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimą laikinai taikyti nuo 2009 m. spalio 9 d., kol jis įsigalios.

               (6)

               Patvirtinti Susitarimą pasikeičiant laiškais dėl Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo laikino taikymo reikėtų dėl Sąjungos interesų,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos ir Saliamono Salų žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo pasirašymas patvirtinamas Sąjungos vardu su sąlyga, kad Susitarimas vėliau bus sudarytas.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą su sąlyga, kad jis vėliau bus sudarytas.
   3 straipsnis
   Susitarimas pasikeičiant laiškais dėl Europos Sąjungos ir Saliamono Salų žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo laikino taikymo patvirtinamas Sąjungos vardu.
   Susitarimo pasikeičiant laiškais tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   4 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Sąjungą įpareigojantį Susitarimą pasikeičiant laiškais dėl Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo laikino taikymo.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 3 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ESPINOSA

      (1)  OL L 105, 2006 4 13, p. 34.
    ---documentbreak---

               22.7.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 190/3

         EUROPOS SĄJUNGOS IR SALIAMONO SALŲ ŽUVININKYSTĖS SEKTORIAUS PARTNERYSTĖS SUSITARIMAS
   EUROPOS SĄJUNGA, toliau – ES,
   ir
   SALIAMONO SALŲ VYRIAUSYBĖ, toliau – Saliamono Salos,
   toliau – Šalys,
   ATSIŽVELGDAMOS į glaudų ES ir Saliamono Salų bendradarbiavimą ir gerus santykius, ypač pagal Kotonu susitarimą, ir į jų abipusį norą šiuos santykius palaikyti ir toliau plėtoti,
   ATSIŽVELGDAMOS į abiejų Šalių norą intensyviau bendradarbiaujant skatinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą,
   ATSIŽVELGDAMOS į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Jungtinių Tautų susitarimą dėl labai migruojančių rūšių žuvų išteklių,
   PASIRYŽUSIOS taikyti Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne komisijos, toliau – WCPFC, sprendimus ir rekomendacijas,
   SUPRASDAMOS 1995 m. Maisto ir žemės ūkio organizacijos konferencijoje priimtame Atsakingos žuvininkystės kodekse nustatytų principų svarbą,
   PRIPAŽINDAMOS Saliamono Salų suverenias teises pagal 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimą dėl labai migruojančių rūšių žuvų išteklių ir kitus tarptautinės teisės principus ir praktiką, taip pat suverenias teises, susijusias su Saliamono Salų išskirtinės ekonominės zonos (IEZ) gyvųjų išteklių tyrinėjimu, naudojimu, išsaugojimu ir valdymu,
   PASIRYŽUSIOS bendradarbiauti, atsižvelgdamos į bendrus Šalių interesus, kad paskatintų atsakingą žuvininkystę, užtikrinančią ilgalaikį gyvųjų jūros išteklių išsaugojimą ir tausų naudojimą,
   ĮSITIKINUSIOS, kad toks bendradarbiavimas turi vykti įgyvendinant iniciatyvas ir priemones, kurios, Šalių įgyvendinamos drauge arba atskirai, papildytų viena kitą ir užtikrintų nuoseklią politiką ir pastangų sinergiją,
   KETINDAMOS šiais tikslais pradėti dialogą dėl Saliamono Salų žuvininkystės sektoriaus politikos ir nustatyti tinkamas priemones, užtikrinsiančias veiksmingą šios politikos įgyvendinimą ir suinteresuotųjų ūkio subjektų bei pilietinės visuomenės dalyvavimą šiame procese,
   NORĖDAMOS nustatyti nuostatas ir sąlygas, reglamentuojančias ES laivų žvejybos veiklą Saliamono Salų vandenyse ir ES paramą atsakingai žvejybai tuose vandenyse skatinti,
   PASIRYŽUSIOS siekti glaudesnio ekonominio bendradarbiavimo žvejybos pramonėje ir su ja susijusioje veikloje, tam tikslui steigiant ir plečiant bendras įmones, kurias sudaro abiejų Šalių įmonės,
   SUSITARIA:
   1 straipsnis
   Taikymo sritis
   Šiame Susitarime nustatomi principai, taisyklės ir procedūros, kuriais reglamentuojama:

               —

               ekonominis, finansinis, techninis ir mokslinis bendradarbiavimas žuvininkystės sektoriuje, siekiant skatinti atsakingą žvejybą Saliamono Salų žvejybos zonoje, kad būtų užtikrintas žuvininkystės išteklių išsaugojimas ir tausus naudojimas bei Saliamono Salų žuvininkystės sektoriaus vystymas,

               —

               sąlygos, kuriomis reguliuojamas ES žvejybos laivų patekimas į Saliamono Salų žvejybos zoną,

               —

               bendradarbiavimas, susijęs su žvejybos kontrolės Saliamono Salų žvejybos zonoje tvarka, siekiant užtikrinti pirmiau nurodytų taisyklių ir sąlygų laikymąsi, žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą ir nelegalios, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos prevenciją,

               —

               įmonių partnerystė, kurios tikslas – plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir su tuo susijusią veiklą bendrų interesų labui.

         2 straipsnis
   Terminų apibrėžtys
   Šiame Susitarime:

               a)

               Saliamono Salų valdžios institucijos – Saliamono Salų žuvininkystės ir jūros išteklių ministerija;

               b)

               ES institucijos – Europos Komisija;

               c)

               Saliamono Salų žvejybos zona – vandenys, į kuriuos Saliamono Salos turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, kiek tai susiję su žuvininkyste. Šiame Susitarime numatyta ES laivų žvejybos veikla vykdoma tik tose zonose, kuriose žvejoti leidžiama pagal Saliamono Salų teisę;

               d)

               ES laivas – su ES valstybės narės vėliava plaukiojantis ir ES registruotas žvejybos laivas;

               e)

               bendra įmonė – komercinė bendrovė, kurią Saliamono Salose įsteigė Šalių laivų savininkai arba Šalių nacionalinės įmonės, siekdamos verstis žvejybos arba su ja susijusia veikla;

               f)

               Jungtinis komitetas – komitetas, kurį sudaro ES ir Saliamono Salų atstovai, kaip nurodyta šio Susitarimo 9 straipsnyje;

               g)

               žvejyba – tai:

                           i.

                           žuvų ieškojimas, žvejojimas, traukimas ar rinkimas;

                           ii.

                           mėginimas suieškoti, sužvejoti, ištraukti ar surinkti žuvis,;

                           iii.

                           dalyvavimas bet kokioje kitoje veikloje, kurios pagrįstai tikėtinas rezultatas yra žuvų suieškojimas, sužvejojimas, ištraukimas ar surinkimas bet kokiam tikslui;

                           iv.

                           žuvų suburiamųjų įrenginių ar susijusios elektroninės įrangos, pavyzdžiui, radijo švyturių, išdėstymas, paieška ar remontas;

                           v.

                           jūroje atliekama operacija, kuria tiesiogiai padedama vykdyti i–iv papunkčiuose nurodytą veiklą arba jai pasirengti;

                           vi.

                           kitos oro ar jūrų transporto priemonės naudojimas i–v papunkčiuose nurodytai veiklai vykdyti, išskyrus avarijų atvejus, kai gresia pavojus įgulos sveikatai ir saugai arba saugai laive;

               h)

               žvejybos laivas – laivas, naudojamas arba skirtas naudoti žvejybai, įskaitant pagalbinius laivus, transportinius laivus ir visus kitus tokiose žvejybos operacijose tiesiogiai dalyvaujančius laivus;

               i)

               žvejybos reisas – laikotarpis nuo įplaukimo į Saliamono Salų IEZ dienos iki viso laive turimo sužvejotų žuvų kiekio ar jo dalies iškrovimo į krantą arba į kitą laivą dienos;

               j)

               perkrovimas – viso sužvejoto kiekio ar jo dalies perkėlimas iš vieno žvejybos laivo į kitą nustatytame uoste;

               k)

               neįprastos aplinkybės – aplinkybės, išskyrus gamtos reiškinius, kurios nepriklauso nuo kurios nors iš Šalių valios ir trukdo vykdyti žvejybos veiklą Saliamono Salų vandenyse;

               l)

               AKR jūreiviai – jūreiviai, kurie yra Kotonu susitarimą pasirašiusių šalių, kurios nėra Europos šalys, piliečiai. Šiuo tikslu Saliamono Salų jūreivis yra AKR valstybės jūreivis;

               m)

               ES delegacija – ES delegacija Saliamono Salose;

               n)

               laivo savininkas – asmuo, teisiškai atsakingas už žvejybos laivą;

               o)

               žvejybos leidimas – teisė nustatytu laikotarpiu vykdyti, remiantis šio Susitarimo nuostatomis, žvejybos veiklą nustatytoje zonoje ar nustatytame žvejybos rajone. Šiame Susitarime žvejybos leidimas yra žvejybos licencija, išduota vadovaujantis 1998 m. Saliamono Salų žvejybos įstatymu arba Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse.

         3 straipsnis
   Šio Susitarimo įgyvendinimoprincipai ir tikslai
   1.   Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Saliamono Salų žvejybos zonoje, remdamosi Saliamono Salų žvejybos zonoje žvejojančių įvairių laivynų laivų nediskriminavimo principu ir nepažeisdamos geografinio regiono besivystančių šalių tarpusavio susitarimų, įskaitant dvišalius žuvininkystės susitarimus.
   2.   Šalys bendradarbiauja siekdamos įgyvendinti Saliamono Salų Vyriausybės priimtą žuvininkystės sektoriaus politiką ir tuo tikslu pradeda politinį dialogą dėl būtinų reformų. Jos konsultuojasi dėl galimų priemonių šioje srityje priėmimo.
   3.   Šalys taip pat bendradarbiauja drauge ar atskirai atlikdamos pagal šį Susitarimą įgyvendintų priemonių, programų ir veiksmų ex-ante, einamuosius bei ex-post vertinimus.
   4.   Šalys įsipareigoja užtikrinti, kad šis Susitarimas būtų įgyvendintas vadovaujantis patikimos ekonominės ir socialinės valdysenos principais bei atsižvelgiant į žuvininkystės išteklių ir (arba) žuvų išteklių būklę.
   5.   Saliamono Salų ir (arba) AKR valstybių jūreivių įdarbinimas ES laivuose reglamentuojamas Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, kuri be apribojimų taikoma atitinkamoms darbo sutartims ir bendroms įdarbinimo sąlygoms. Tai pirmiausia susiję su asociacijų laisve, teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu ir diskriminacijos panaikinimu įdarbinant ir profesinėje srityse.
   4 straipsnis
   Mokslinis bendradarbiavimas
   1.   Šio Susitarimo taikymo laikotarpiu ES ir Saliamono Salos stengiasi stebėti žuvininkystės išteklių būklę Saliamono Salų žvejybos zonoje.
   2.   Remdamosi visų tarptautinių žuvininkystės valdymo organizacijų priimtomis rekomendacijomis ir rezoliucijomis ir atsižvelgdamos į patikimiausią turimą mokslinę informaciją, Šalys konsultuojasi tarpusavyje Susitarimo 9 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete ir prireikus patvirtina priemones tausiam žuvininkystės išteklių, pirmiausia darančių poveikį ES laivų veiklai, valdymui užtikrinti.
   3.   Šalys įsipareigoja konsultuotis tarpusavyje tiesiogiai, be kita ko, subregioniniu lygiu, arba atitinkamose tarptautinėse organizacijose, kad užtikrintų vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno gyvųjų išteklių valdymą ir išsaugojimą, ir bendradarbiauti atitinkamų mokslinių tyrimų klausimais.
   5 straipsnis
   ES laivų patekimas į Saliamono Salųžvejybos zonos vandenis
   1.   Saliamono Salos įsipareigoja leisti ES laivams vykdyti žvejybos veiklą jų žvejybos zonoje pagal šį Susitarimą, įskaitant Protokolą ir jo priedą.
   2.   Šiuo Susitarimu reguliuojamai žvejybos veiklai taikomi Saliamono Salose galiojantys įstatymai ir kiti teisės aktai. Saliamono Salų valdžios institucijos ES institucijoms praneša apie tokių teisės aktų pakeitimus. Nedarant poveikio nuostatoms, dėl kurių Šalys gali susitarti, ES laivai privalo pradėti laikytis tokių pakeitimų per vieną mėnesį nuo pranešimo apie juos.
   3.   Saliamono Salos įsipareigoja imtis visų tinkamų priemonių, reikalingų Protokole numatytoms žvejybos stebėsenos nuostatoms veiksmingai taikyti. ES laivai bendradarbiauja su Saliamono Salų valdžios institucijomis, atsakingomis už tokios stebėsenos vykdymą.
   4.   ES įsipareigoja imtis visų tinkamų priemonių, reikalingų užtikrinti, kad jos laivai laikytųsi šio Susitarimo ir žvejybą Saliamono Salų žvejybos zonoje reglamentuojančių teisės aktų.
   6 straipsnis
   Žvejybos veiklos vykdymo sąlygos. Išimtinės teisės nuostata
   1.   ES laivai gali vykdyti žvejybos veiklą Saliamono Salų žvejybos zonoje tik jei jie turi pagal šį Susitarimą ir jo Protokolą Saliamono Salų valdžios institucijų išduotą galiojantį žvejybos leidimą.
   2.   Saliamono Salų valdžios institucijos ES laivams gali išduoti žvejybos leidimus galiojančiame Protokole nenumatytų kategorijų žvejybai ir žvalgomajai žvejybai. Vis dėlto tokie leidimai išduodami tik su sąlyga, kad abiejų Šalių nuomonė šiuo klausimu yra teigiama.
   3.   Procedūra, pagal kurią laivas gauna žvejybos leidimą, taip pat ES laivams taikytini mokesčiai ir mokėjimo būdas nustatyti Protokolo priede.
   7 straipsnis
   Finansinis įnašas
   1.   Finansinį įnašą Saliamono Saloms ES skiria pagal Protokole ir prieduose nustatytas nuostatas ir sąlygas. Šį finansinį įnašą sudaro dvi dalys, atitinkamai susijusios su:

               a)

               ES laivų patekimu į Saliamono Salų žvejybos zoną ir ten esančių išteklių naudojimu; ir

               b)

               ES finansine parama nacionalinei žuvininkystės politikai, grindžiamai atsakinga žvejyba ir tausiu žuvininkystės išteklių naudojimu Saliamono Salų vandenyse, įgyvendinti.

         2.   Pirmos dalies b punkte nurodyta finansinio įnašo dalis nustatoma atsižvelgiant į Šalių abipusiu susitarimu pagal Protokolo nuostatas nustatytus tikslus, kurie turi būti įgyvendinti pagal Saliamono Salų valdžios institucijų suformuotą žuvininkystės sektoriaus politiką, ir į metines bei daugiametes šios politikos įgyvendinimo programas.
   3.   Bendrijos skiriamas finansinis įnašas mokamas kasmet pagal Protokolą ir pagal šį Susitarimą bei Protokolą, jei įnašo suma būtų pakeista dėl šių priežasčių:

               a)

               neįprastų aplinkybių;

               b)

               abipusiu susitarimu sumažinus ES laivams skiriamas žvejybos pastangas atitinkamų išteklių valdymo tikslais, kai, remiantis patikimiausia turima moksline informacija, tai yra reikalinga siekiant išsaugoti išteklius ir juos tausiai naudoti;

               c)

               abipusiu Šalių susitarimu padidinus ES laivams skiriamas žvejybos galimybes, jei, remiantis patikimiausia turima moksline informacija, tai yra įmanoma atsižvelgiant į išteklių būklę;

               d)

               pakartotinai kartu įvertinus finansinės paramos Saliamono Salų žuvininkystės sektoriaus politikai įgyvendinti sąlygas, jei tai pagrindžiama abiejų Šalių patvirtintais metinių ir daugiamečių programų rezultatais;

               e)

               sustabdžius šio Susitarimo taikymą pagal 13 straipsnį;

               f)

               denonsavus šį Susitarimą pagal 14 straipsnį.

         8 straipsnis
   Suinteresuotųjų ūkio subjektų tarpusavio bendradarbiavimo irpilietinės visuomenės subjektų bendradarbiavimo skatinimas
   1.   Šalys skatina ekonominį, mokslinį ir techninį bendradarbiavimą žuvininkystės ir susijusiuose sektoriuose. Šalys konsultuojasi tarpusavyje, siekdamos derinti įvairias priemones, kurių gali būti imtasi šiuo tikslu.
   2.   Šalys įsipareigoja skatinti informacijos apie žvejybos būdus ir žvejybos įrankius, išteklių išsaugojimo būdus ir žuvininkystės produktų perdirbimą mainus.
   3.   Šalys siekia sukurti palankias sąlygas savo įmonių techniniams, ekonominiams ir prekybos ryšiams skatinti, ragindamos kurti verslo ir investicijų plėtrai palankią aplinką.
   4.   Dėl abipusių interesų Šalys ypač skatina steigti bendras įmones sistemingai laikantis Saliamono Salų ir ES teisės aktų.
   9 straipsnis
   Jungtinis komitetas
   1.   Šio Susitarimo taikymui ir įgyvendinimui stebėti ir tikrinti įsteigiamas Jungtinis komitetas. Jungtinis komitetas atlieka šias funkcijas:

               a)

               vykdo Susitarimo taikymo vykdymo, interpretavimo, įgyvendinimo ir sklandaus veikimo stebėseną;

               b)

               stebi ir vertina, kaip Susitarimu dėl partnerystės žuvininkystės sektoriuje prisidedama prie Saliamono Salų žuvininkystės sektoriaus politikos įgyvendinimo;

               c)

               palaiko ryšius, būtinus sprendžiant abiem Šalims svarbius žuvininkystės srities klausimus;

               d)

               yra draugiško ginčų dėl Susitarimo interpretavimo, įgyvendinimo ar taikymo sprendimo forumas;

               e)

               prireikus iš naujo įvertina žvejybos galimybių apimtį ir atitinkamai finansinį įnašą;

               f)

               prireikus pritaiko žvejybos pastangų apskaičiavimo tvarką, atsižvelgdamas į regioniniu lygiu taikomas nuostatas, pvz., laivo žvejybos dienų prekybos schemą;

               g)

               atlieka kitas funkcijas, dėl kurių abipusiu susitarimu nusprendžia Šalys, įskaitant kovą su nelegalia, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba.

         2.   Jungtinis komitetas posėdžiauja ne rečiau kaip kartą per metus, pakaitomis ES ir Saliamono Salose arba kitoje Šalių sutartoje vietoje, o jam pirmininkauja posėdį rengianti Šalis. Neeilinis posėdis rengiamas bet kurios Šalies prašymu.
   Prireikus bet kurios iš Šalių prašymu Jungtinis komitetas sprendimus gali priimti taikydamas rašytinę procedūrą.
   10 straipsnis
   Geografinė Susitarimo taikymo zona
   Šis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo pagal toje Sutartyje nustatytas sąlygas, ir Saliamono Salų teritorijoje.
   11 straipsnis
   Trukmė
   Šis Susitarimas taikomas trejus metus nuo jo įsigaliojimo dienos; jis automatiškai pratęsiamas trejų metų laikotarpiui, nebent būtų pateiktas pranešimas apie denonsavimą pagal 14 straipsnį.
   12 straipsnis
   Ginčų sprendimas
   Šalys konsultuojasi tarpusavyje dėl bet kokių ginčų, susijusių su šio Susitarimo interpretavimu, įgyvendinimu ir (arba) taikymu.
   13 straipsnis
   Laikinas galiojimo sustabdymas
   1.   Pagal 12 straipsnį vienos iš Šalių iniciatyva gali būti laikinai sustabdytas šio Susitarimo taikymas, jei kyla didelių nesutarimų dėl Susitarime nustatytų nuostatų taikymo. Siekdama laikinai sustabdyti Susitarimo taikymą, suinteresuotoji Šalis turi ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki tos dienos, kurią sustabdymas įsigaliotų, raštu pranešti apie savo ketinimą. Gavus šį pranešimą, Šalys pradeda konsultacijas, siekdamos draugiškai išspręsti ginčą.
   2.   Atsižvelgiant į galiojimo sustabdymo trukmę, proporcingai ir pro rata temporis sumažinamas 7 straipsnyje nurodytas finansinis įnašas.
   14 straipsnis
   Denonsavimas
   1.   Bet kuri iš Šalių gali denonsuoti šį Susitarimą susidarius neįprastoms aplinkybėms, pavyzdžiui, išsekus atitinkamiems žuvų ištekliams, nustačius, kad sumažėjo ES laivams Saliamono Salų suteiktų žvejybos galimybių, arba Šalims nesilaikant įsipareigojimų kovoti su nelegalia, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba.
   2.   Apie savo ketinimą denonsuoti Susitarimą atitinkama Šalis kitai Šaliai praneša raštu iki pradinio galiojimo laikotarpio pabaigos arba kiekvieno papildomo galiojimo laikotarpio pabaigos likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams.
   3.   Išsiuntus 2 dalyje nurodytą pranešimą pradedamos Šalių konsultacijos.
   4.   Tais metais, kuriais įsigalioja Susitarimo denonsavimas, proporcingai ir pro rata temporis sumažinamas 7 straipsnyje nurodytas finansinis įnašas.
   15 straipsnis
   Protokolas ir priedas
   Protokolas ir priedas yra neatskiriama šio Susitarimo dalis.
   16 straipsnis
   Nacionalinė teisė
   ES žvejybos laivų veikla Saliamono Salų vandenyse reglamentuojama Saliamono Salose taikomais teisės aktais, nebent Susitarime, Protokole, jo priede ir priedėliuose būtų numatyta kitaip.
   17 straipsnis
   Panaikinimas
   Šio Susitarimo įsigaliojimo dieną juo panaikinamas ir pakeičiamas 2006 m. spalio 9 d. įsigaliojęs Europos Bendrijos ir Saliamono Salų partnerystės susitarimas dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse.
   18 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais bulgarų, ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis, ir visi šie tekstai yra autentiški; Susitarimas įsigalioja tą dieną, kai Šalys praneša viena kitai, kad užbaigė tuo tikslu būtinas vidaus procedūras.
   PROTOKOLAS
   kuriuo laikotarpiui nuo 2009 m. spalio 9 d. iki 2012 m. spalio 8 d. nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, numatyti Europos Sąjungos ir Saliamono Salų susitarime dėl partnerystės žuvininkystės sektoriuje
   1 straipsnis
   Taikymo laikotarpis ir žvejybos galimybės
   1.   Saliamono Salos ES žvejybos laivams, žvejojantiems tunus, suteikia metines žvejybos galimybes pagal Susitarimo 5 straipsnį, laikydamosi Nacionalinio tunų išteklių valdymo plano ir Palau susitarime dėl žvejybos gaubiamaisiais tinklais Ramiojo vandenyno vakarinėje dalyje valdymo (toliau – Palau susitarimas) nustatytų apribojimų.
   2.   Trejų metų laikotarpiui, pradedant nuo 2009 m. spalio 9 d., nustatomos tokios pagal Susitarimo 5 straipsnį numatytos labai migruojančių rūšių (1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 1 priede išvardytos rūšys) žvejybos galimybės:

               —

               gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai: 4 laivai.

         3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalys taikomos atsižvelgiant į šio Protokolo 4 ir 5 straipsnius.
   4.   Su ES valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai gali vykdyti žvejybos veiklą Saliamono Salų žvejybos zonoje su sąlyga, kad jie turi galiojantį pagal šį Protokolą ir šio Protokolo priedą Saliamono Salų valdžios institucijų išduotą žvejybos leidimą.
   2 straipsnis
   Finansinis įnašas. Mokėjimo tvarka
   1.   Susitarimo 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto laikotarpio finansinį įnašą, nurodytą 7 straipsnyje, sudaro:

               —

               metinė 260 000 EUR suma, atitinkanti orientacinį 4 000 tonų kiekį per metus,

               —

               140 000 EUR per metus suma, specialiai skirta Saliamono Salų žuvininkystės sektoriaus politikai remti ir įgyvendinti. Ši specialios paskirties suma yra neatskiriama Susitarimo 7 straipsnyje nurodyto vienkartinio finansinio įnašo dalis.

         2.   Šio straipsnio 1 dalis taikoma atsižvelgiant į šio Protokolo 4, 5, 6 ir 7 straipsnius.
   3.   1 dalyje nustatytą visą sumą (t. y. 400 000 EUR) ES moka kasmet šio Protokolo taikymo laikotarpiu.
   4.   Jei bendras ES laivais Saliamono Salų žvejybos zonose sužvejotas kiekis viršija orientacinį kiekį tonomis, metinis finansinis įnašas padidinamas 65 EUR už kiekvieną papildomą sužvejotą toną. Tačiau metinė visa ES sumokėta suma negali viršyti šio straipsnio 3 dalyje nurodytos sumos daugiau nei dvigubai (800 000 EUR). Jei ES laivais sužvejotas kiekis viršija kiekį, atitinkantį dvigubą visą metinę sumą, suma, mokėtina už kiekį, viršijantį šią ribą, išmokama kitais metais.
   5.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas finansinis įnašas pirmaisiais metais sumokamas ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 1 d., o visais kitais metais – ne vėliau kaip Protokolo įsigaliojimo sukakties dieną.
   6.   Atsižvelgiant į 7 straipsnį, dėl šių lėšų asignavimo sprendžiama pagal Saliamono Salų Finansines instrukcijas, todėl Saliamono Salų valdžios institucijos turi visišką diskreciją dėl jų panaudojimo.
   7.   Šiame straipsnyje numatyti mokėjimai pervedami į Saliamono Salų centriniame banke atidarytą valstybės iždo banko sąskaitą, kurios rekvizitus ES kiekvienais metais praneša Saliamono Salų valdžios institucijos.
   3 straipsnis
   Bendradarbiavimas atsakingos žvejybos klausimais.Bendradarbiavimas mokslo srityje
   1.   Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Saliamono Salų žvejybos zonoje, vadovaudamosi nediskriminavimo principu tuose vandenyse žvejojančių įvairių laivynų laivų atžvilgiu.
   2.   Šio Protokolo galiojimo laikotarpiu ES ir Saliamono Salos stengiasi stebėti Saliamono Salų žvejybos zonos žuvininkystės išteklių būklę.
   3.   Šalys įsipareigoja skatinti bendradarbiavimą subregioniniu lygiu atsakingos žvejybos klausimais, pirmiausia Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne komisijoje (WCPFC) ir kitose kompetentingose subregioninėse ir tarptautinėse organizacijose.
   4.   Remdamosi Susitarimo 4 straipsniu ir patikimiausia turima moksline informacija, Šalys konsultuojasi tarpusavyje Susitarimo 9 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete ir, prireikus, patvirtina priemones, skirtas tausiam žuvininkystės išteklių, ypač išteklių, darančių poveikį ES laivų veiklai, valdymui užtikrinti.
   4 straipsnis
   Žvejybos galimybių peržiūra abipusiu susitarimu
   1.   1 straipsnyje nurodytos žvejybos galimybės gali būti padidintos abipusiu susitarimu, jei Palau susitarimo narių kasmetinio posėdžio išvados ir Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriato atliekamas išteklių būklės kasmetinis įvertinimas patvirtina, kad toks padidinimas nepakenks tausiam Saliamono Salų išteklių valdymui. Tokiu atveju proporcingai ir pro rata temporis padidinamas 2 straipsnio 1 dalyje nurodytas finansinis įnašas.
   2.   Priešingai, jei Šalys susitaria sumažinti 1 straipsnyje nurodytas žvejybos galimybes, finansinis įnašas proporcingai ir pro rata temporis sumažinamas.
   5 straipsnis
   Kitos žvejybos galimybės
   1.   Jei ES laivus domintų 1 straipsnyje nenurodytos žvejybos galimybės, abi Šalys susitaria dėl tokioms naujoms žvejybos galimybėms taikytinų sąlygų ir, jei būtina, iš dalies pakeičia šį Protokolą ir jo priedą.
   2.   Šalys gali vykdyti bendras žvalgomosios žvejybos kampanijas Saliamono Salų žvejybos zonoje, su sąlyga, kad bus gauta Šalių surengto mokslinio pasitarimo narių nuomonė. Šiuo tikslu jos rengia konsultacijas, kai to prašo viena iš Šalių, ir kiekvienu konkrečiu atveju nustato atitinkamus naujus išteklius, sąlygas ir kitus kriterijus.
   3.   Abi Šalys vykdo žvalgomąją žvejybą pagal abipusiu susitarimu priimtus mokslinius ir administracinius kriterijus. Žvalgomosios žvejybos leidimai suteikiami bandymams vykdyti, o jų galiojimų trukmę ir galiojimo pradžios datą Šalys nustato abipusiu susitarimu.
   4.   Jei Šalys padaro išvadą, kad žvalgomosios žvejybos kampanijos davė teigiamų rezultatų, tuo pačiu išsaugant ekosistemas ir gyvuosius jūros išteklius, ES laivams po šio Protokolo 4 straipsnyje numatytos konsultacijų procedūros gali būti suteiktos naujos žvejybos galimybės, galiosiančios iki šio Protokolo galiojimo pabaigos, atsižvelgiant į leistinas žvejybos pastangas. Atitinkamai padidinamas finansinis įnašas; jis apskaičiuojamas pagal sutartą formulę.
   6 straipsnis
   Finansinio įnašo mokėjimo sustabdymas ir persvarstymas susidarius neįprastoms aplinkybėms
   1.   Susidarius neįprastoms aplinkybėms, išskyrus gamtos reiškinius, kurios trukdo vykdyti žvejybos veiklą Saliamono Salų išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ), ES gali sustabdyti šio Protokolo 2 straipsnio 1 dalyje numatyto finansinio įnašo mokėjimą.
   2.   Sprendimas dėl sustabdymo 1 dalyje nurodytais atvejais priimamas abiem Šalims pasikonsultavus tarpusavyje per du mėnesius nuo vienos iš Šalių prašymo pateikimo ir su sąlyga, kad mokėjimo sustabdymo metu ES yra sumokėjusi visas mokėtinas sumas.
   3.   Finansinis įnašas vėl pradedamas mokėti, kai tik Šalys, pasikonsultavusios tarpusavyje, abipusiu susitarimu nusprendžia, kad žvejybos veiklai trukdžiusių aplinkybių nebėra ir (arba) kad padėtis leidžia pratęsti žvejybos veiklą.
   4.   ES laivams išduotų žvejybos leidimų, kurių galiojimas buvo sustabdytas sustabdžius finansinio įnašo mokėjimą, galiojimo laikas yra pratęsiamas tokiam pačiam laikotarpiui, kuriam buvo sustabdyta žvejybos veikla.
   7 straipsnis
   Atsakingos žvejybos skatinimas Saliamono Salų vandenyse
   1.   50 % šiame Protokole nurodyto finansinio įnašo sumos kasmet skiriama pagal Saliamono Salų valdžios institucijų parengtą žuvininkystės sektoriaus politiką, kuriai pritarė abi Šalys, nustatytiems tikslams remti ir įgyvendinti, kaip nurodyta toliau.
   Atitinkamą sumą Saliamono Salos ima valdyti po to, kai Šalys abipusiu susitarimu, atsižvelgdamos į tuometinius Saliamono Salų žuvininkystės politikos, kuria siekiama užtikrinti tvarų ir atsakingą sektoriaus valdymą, prioritetus, nustato tikslus, kuriuos reikia pasiekti, ir metines bei daugiametes programas, reikalingas tiems tikslams pasiekti, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje.
   2.   Saliamono Salų pasiūlymu bei siekdamos įgyvendinti ankstesnės dalies nuostatas, ES ir Saliamono Salos Susitarimo 9 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete, įsigaliojus Protokolui ir ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo šio Protokolo įsigaliojimo, susitaria dėl daugiametės sektoriaus programos ir išsamių jos įgyvendinimo taisyklių, kuriomis reglamentuojama:

               a)

               metinės ir daugiametės gairės dėl 1 dalyje nurodytos finansinio įnašo procentinės dalies naudojimo iniciatyvoms, kurias ketinama įgyvendinti kiekvienais metais;

               b)

               metiniai ir daugiamečiai tikslai, kuriuos reikia įgyvendinti siekiant ilguoju laikotarpiu skatinti tausią ir atsakingą žvejybą, atsižvelgiant į Saliamono Salų nustatytus nacionalinės žuvininkystės politikos arba kitų sričių politikos, susijusios su atsakingos ir tausios žvejybos skatinimu arba turinčios jam įtakos, prioritetus;

               c)

               kiekvienais metais gautų rezultatų vertinimo kriterijai ir tvarka.

         3.   Vis dėlto ypatingą dėmesį Šalys susitaria skirti visoms paramos priemonėms, skirtoms Vandenyno tunų žvejybos strategijai įgyvendinti.
   4.   Visiems pasiūlymams dėl daugiametės sektoriaus programos pakeitimų privalo pritarti abi Šalys Jungtiniame komitete.
   5.   Saliamono Salos kasmet daugiametei programai įgyvendinti skiria 1 dalyje nurodytas sumas atitinkančią dalį. Pirmaisiais Protokolo taikymo metais apie šį asignavimą ES turi būti pranešta kuo skubiau ir bet kuriuo atveju prieš tvirtinant daugiametę sektoriaus programą Jungtiniame komitete. Kiekvienais vėlesniais metais apie tokį asignavimą Saliamono Salos ES praneša ne vėliau kaip likus 45 dienoms iki šio Protokolo įsigaliojimo sukakties dienos.
   6.   ES gali koreguoti šio Protokolo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytą finansinio įnašo dalį, skirtą Saliamono Salų žuvininkystės sektoriaus politikai remti ir įgyvendinti, kad faktinė programai įgyvendinti skirtų lėšų suma atitiktų jos rezultatus, jei tai galima pagrįsti kasmet atliekamo daugiametės sektoriaus programos įgyvendinimo pažangos įvertinimo rezultatais.
   7.   Jei po Jungtiniame komitete atlikto vertinimo paaiškėtų, kad pirmaisiais Protokolo taikymo metais gauti rezultatai neatitinka programų tikslų, ES pasilieka teisę sustabdyti Protokolo 2 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje numatyto specialiojo įnašo mokėjimą, išskyrus atvejus, kai susiklosto išimtinės ir tinkamai pagrįstos aplinkybės.
   8 straipsnis
   Ginčai. Protokolo taikymo sustabdymas
   1.   Šalių ginčai dėl šio Protokolo nuostatų interpretavimo ar taikymo sprendžiami Šalims konsultuojantis Susitarimo 9 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete, prireikus, neeiliniame jo posėdyje.
   2.   Nedarant poveikio 9 straipsnio nuostatoms, Protokolo taikymas gali būti sustabdytas vienos iš Šalių iniciatyva, jei tarp Šalių kilęs ginčas laikomas dideliu ir jei Jungtiniame komitete pagal 1 dalį vykusiose konsultacijose jo nepavyko išspręsti draugiškai.
   3.   Kad sustabdytų Protokolo taikymą, suinteresuotoji Šalis raštu praneša apie savo ketinimą ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki dienos, kurią šis sustabdymas turėtų įsigalioti.
   4.   Jei Protokolo taikymas sustabdomas, Šalys tęsia konsultacijas tarpusavyje, siekdamos draugiškai išspręsti ginčą. Kai ginčas išsprendžiamas draugiškai, Protokolas vėl pradedamas taikyti, o finansinis įnašas sumažinamas proporcingai ir pro rata temporis, atsižvelgiant į Protokolo taikymo sustabdymo trukmę.
   9 straipsnis
   Protokolo taikymo sustabdymas dėl nemokėjimo
   Pagal šio Protokolo 6 straipsnį, ES neatlikus 2 straipsnyje numatytų mokėjimų, šio Protokolo taikymas gali būti sustabdytas tokiomis sąlygomis:

               a)

               kompetentingos Saliamono Salų institucijos Europos Komisijai pateikia pranešimą apie nesumokėjimą. Europos Komisija atlieka reikiamą patikrinimą ir prireikus ne vėliau kaip per 60 darbo dienų nuo minėto pranešimo gavimo atlieka šį mokėjimą;

               b)

               jei iki šio Protokolo 2 straipsnio 5 dalyje numatyto termino mokėjimas neatliekamas ir nepateikiama adekvati pateisinama priežastis, Saliamono Salų valdžios institucijos turi teisę Protokolo taikymą sustabdyti. Jos nedelsdamos apie tai informuoja Europos Komisiją;

               c)

               protokolas vėl pradedamas taikyti, kai tik atliekamas atitinkamas mokėjimas.

         10 straipsnis
   Nacionalinė teisė
   ES žvejybos laivų veikla Saliamono Salų vandenyse reglamentuojama Saliamono Salose taikomais teisės aktais, išskyrus atvejus, kai Susitarime, Protokole, jo prieduose ir priedėliuose numatyta kitaip.
   11 straipsnis
   Peržiūros nuostata
   1.   Įvykus svarbioms politikos, kurios laikantis buvo sudarytas šis Protokolas, permainoms, bet kuri iš Šalių gali pareikalauti peržiūrėti jo nuostatas siekiant galimo jų pakeitimo.
   2.   Suinteresuotoji Šalis kitai Šaliai raštu praneša apie ketinimą peržiūrėti šio Protokolo nuostatas.
   3.   Praėjus ne daugiau kaip 60 dienų nuo tokio pranešimo abi Šalys pradeda konsultacijas šiuo tikslu. Nepasiekus susitarimo dėl nuostatų peržiūros, suinteresuotoji Šalis gali Protokolą denonsuoti pagal jo 14 straipsnį.
   12 straipsnis
   Panaikinimas
   Šiuo Protokolu ir jo priedais panaikinamas ir pakeičiamas 2006 m. spalio 9 d. įsigaliojęs Europos bendrijos ir Saliamono Salų žuvininkystės protokolas dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse.
   13 straipsnis
   Trukmė
   Šis Protokolas ir jo priedai taikomi trejus metus nuo 2009 m. spalio 9 d., jei nepranešama apie Protokolo denonsavimą pagal 14 straipsnį.
   14 straipsnis
   Denonsavimas
   Norėdama denonsuoti Protokolą, suinteresuotoji Šalis raštu praneša apie savo ketinimą kitai Šaliai likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki tos dienos, kurią jis būtų denonsuotas. Ankstesniame sakinyje minėto pranešimo išsiuntimas laikomas Šalių konsultacijų pradžia.
   15 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Šis Protokolas ir jo priedas įsigalioja tą dieną, kurią Šalys praneša viena kitai, kad šiam tikslui būtinos procedūros yra užbaigtos.
   2.   Jis taikomas nuo 2009 m. spalio 9 d.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               22.7.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 190/27

         Europos sąjungos ir saliamono salų
   SUSITARIMAS
   pasikeičiant laiškais dėl žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo laikino taikymo
   Gerb. pone,
   Džiaugiuosi, kad Saliamono Salų ir Europos Sąjungos derybininkai pasiekė konsensusą dėl Saliamono Salų ir Europos Sąjungos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo ir Protokolo, kuriame nustatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, bei dėl to protokolo priedų.
   Tai, kas pasiekta šiomis derybomis, patobulins ankstesnį Susitarimą, sustiprins mūsų santykius žuvininkystės srityje ir sukurs tikrą partnerystę, pagal kurią bus kuriama tausios ir atsakingos žuvininkystės Saliamono Salų vandenyse politika. Todėl siūlau vienu metu pradėti Susitarimo, Protokolo, jo priedo bei priedėlių tekstų patvirtinimo ir ratifikavimo procedūras, laikantis Saliamono Salose ir Europos Sąjungoje galiojančių procedūrų, kurios yra būtinos, kad minėti dokumentai įsigaliotų.
   Turiu garbės Jums pranešti, kad, siekdama išvengti ES laivų žvejybos veiklos Saliamono Salų vandenyse nutraukimo ir remdamasi 2009 m. rugsėjo 26 d. parafuotais Susitarimu ir Protokolu, kuriame nustatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas laikotarpiui nuo 2009 m. spalio 9 d. iki 2012 m. spalio 8 d., Saliamono Salų Vyriausybė sutinka nuo 2009 m. spalio 9 d. laikinai taikyti Susitarimą ir Protokolą, kol jie įsigalios pagal Susitarimo 18 straipsnį, su sąlyga, kad Europos Sąjunga yra pasirengusi padaryti tą patį.
   Todėl sutariama, kad tokiu atveju Protokolo 2 straipsnyje nustatyto finansinio įnašo pirmoji dalis turi būti sumokėta iki 2010 m. gruodžio 1 d.
   Malonėkite patvirtinti, kad Europos Sąjunga pritaria tokiam laikinam taikymui.
   Reiškiu Jums didelę pagarbą.

         Saliamono Salų vardu

   Gerb. pone,
   Turiu garbės Jums pranešti, kad gavau šios dienos Jūsų laišką, kuriame teigiama:

      „Džiaugiuosi, kad Saliamono Salų ir Europos Sąjungos derybininkai pasiekė konsensusą dėl Saliamono Salų ir Europos Sąjungos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo ir Protokolo, kuriame nustatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, bei dėl to protokolo priedų.
      Tai, kas pasiekta šiomis derybomis, patobulins ankstesnį Susitarimą, sustiprins mūsų santykius žuvininkystės srityje ir sukurs tikrą partnerystę, pagal kurią bus kuriama tausios ir atsakingos žuvininkystės Saliamono Salų vandenyse politika. Todėl siūlau vienu metu pradėti Susitarimo, Protokolo, jo priedo bei priedėlių tekstų patvirtinimo ir ratifikavimo procedūras, laikantis Saliamono Salose ir Europos Sąjungoje galiojančių procedūrų, kurios yra būtinos, kad minėti dokumentai įsigaliotų.
      Turiu garbės Jums pranešti, kad, siekdama išvengti ES laivų žvejybos veiklos Saliamono Salų vandenyse nutraukimo ir remdamasi 2009 m. rugsėjo 26 d. parafuotais Susitarimu ir Protokolu, kuriame nustatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas laikotarpiui nuo 2009 m. spalio 9 d. iki 2012 m. spalio 8 d., Saliamono Salų Vyriausybė sutinka nuo 2009 m. spalio 9 d. laikinai taikyti Susitarimą ir Protokolą, kol jie įsigalios pagal Susitarimo 18 straipsnį, su sąlyga, kad Europos Sąjunga yra pasirengusi padaryti tą patį.
      Todėl sutariama, kad tokiu atveju Protokolo 2 straipsnyje nustatyto finansinio įnašo pirmoji dalis turi būti sumokėta iki 2010 m. gruodžio 1 d.
      Malonėkite patvirtinti, kad Europos Sąjunga pritaria tokiam laikinam taikymui.“

   Su džiaugsmu patvirtinu, kad Europos Sąjunga pritaria tokiam laikinam taikymui.
   Reiškiu Jums didelę pagarbą.

         Europos Sąjungos vardu