title: 2004/520/EB:2004 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimas, dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Europos partnerystėje su Serbija ir Juodkalnija, įskaitant Kosovą, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244

text:
26.6.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 227/21

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2004 m. birželio 14 d.
   dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Europos partnerystėje su Serbija ir Juodkalnija, įskaitant Kosovą, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244
   (2004/520/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 533/2004 dėl Europos partnerysčių nustatymo, atsižvelgiant į stabilizavimo ir asociacijos procesą (1), ypač į jo 2 straipsnį,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. birželio 19 ir 20 d. Salonikuose Europos Vadovų Taryba patvirtino „Salonikų darbotvarkę Vakarų Balkanams: Europos integracijos linkme“, kurioje Europos partnerysčių parengimas minimas kaip viena iš priemonių suintensyvinti stabilizavimo ir asociacijos procesą.

               (2)

               Reglamente (EB) Nr. 533/2004 nustatyta, kad Taryba, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma ir remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi priimti sprendimą dėl principų, prioritetų ir sąlygų, kurie turi būti įvardyti Europos partnerystėse, taip pat dėl tolesnių patikslinimų. Reglamente taip pat nurodoma, kad Europos partnerysčių įgyvendinimą toliau užtikrins mechanizmai, nustatyti pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą, ypač metinės ataskaitos.

               (3)

               2004 m. Komisijos metinėje ataskaitoje pateikiama Serbijos ir Juodkalnijos, įskaitant Kosovą, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244, pasiruošimo tolesnei integracijai į Europos Sąjungą analizė ir įvardijamos tolesnio darbo prioritetinės sritys.

               (4)

               Kad būtų pasirengta tolesnei integracijai į Europos Sąjungą, kompetentingos Serbijos ir Juodkalnijos valdžios institucijos turėtų parengti planą, išdėstantį priemonių, kurių šiuo tikslu ketina imtis Serbija ir Juodkalnija, įgyvendinimo terminus ir detales. Kadangi pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 šiuo metu Kosovą valdo tarptautinė laikinoji administracija, Jungtinių Tautų laikinajai administracijai Kosove vadovaujant, turėtų būti parengtas atskiras planas, skirtas spręsti prioritetinius su Kosovu susijusius klausimus,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Remiantis Reglamento (EB) Nr. 533/2004 1 straipsniu, Europos partnerystėje su Serbija ir Juodkalnija, įskaitant Kosovą, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244, įvardyti principai, prioritetai ir sąlygos yra išdėstyti šio sprendimo priede, kuris yra neatskiriama šio sprendimo dalis.
   2 straipsnis
   Europos partnerystės įgyvendinimas nagrinėjamas naudojantis mechanizmais, nustatytais pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge, 2004 m. birželio 14 d.

            Tarybos vardu

         B. COWEN

            Pirmininkas

      (1)  OL L 86, 2004 3 24, p. 1.

      PRIEDAS
      1.   ĮVADAS
      Salonikų darbotvarkė nustato stabilizavimo ir asociacijos procesą intensyvinančius būdus ir priemones, inter alia, sukuriant Europos partnerystes.
      Remiantis Komisijos metine ataskaita, Europos partnerystės su Serbija ir Juodkalnija, įskaitant Kosovą, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244 („Serbija ir Juodkalnija, įskaitant Kosovą“), tikslas – nustatyti veiklos prioritetus tam, kad nuoseklia sistema būtų remiamos pastangos labiau priartėti prie Europos Sąjungos. Prioritetai yra pritaikyti konkretiems Serbijos ir Juodkalnijos, įskaitant Kosovą, poreikiams ir pasirengimo lygiui ir prireikus bus atnaujinami. Europos partnerystėje taip pat numatytos finansinės pagalbos Serbijai ir Juodkalnijai, įskaitant Kosovą, gairės.
      Tikimasi, kad Serbija ir Juodkalnija, įskaitant Kosovą, priims planus, apimančius priemonių, kuriomis ketinama įgyvendinti Europos partnerystės prioritetus, įgyvendinimo terminus ir detales. Plane taip pat turi būti nurodyti būdai, kaip bus įgyvendinta Salonikų darbotvarkė, 2002 m. Londono konferencijoje ir 2003 m. lapkričio 28 d. Briuselyje ES–Vakarų Balkanų forumo pagrindu įvykusiame ministrų susitikime nustatyti kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija prioritetai ir 2003 m. lapkričio 5 d. Belgrade vykusiame susitikime, pratęsiančiame Ochrido konferenciją dėl integruoto sienos valdymo, kiekvienos Vakarų Balkanų šalies pristatytos priemonės.
      2.   PRINCIPAI
      Stabilizavimo ir asociacijos procesas visu laikotarpiu iki būsimo Vakarų Balkanų šalių stojimo išlieka šių šalių europinės krypties pagrindu.
      Pagrindiniai Serbijai ir Juodkalnijai, įskaitant Kosovą, nustatyti prioritetai yra susiję su jų gebėjimu įgyvendinti 1993 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos nustatytus kriterijus bei stabilizavimo ir asociacijos procesui nustatytas sąlygas, ypač 1997 m. balandžio 29 d. ir 1999 m. birželio 21–22 d. Tarybos išvadose apibrėžtas sąlygas, 2000 m. lapkričio 24 d. Zagrebo aukščiausio lygio susitikime priimtos baigiamosios deklaracijos turinį ir Salonikų darbotvarkę.
      3.   PRIORITETAI
      Komisijos metinėje ataskaitoje įvertinama pasiekta pažanga ir nurodomos sritys, kuriose šalis turi įdėti daugiau pastangų. Šioje Europos partnerystėje išvardyti prioritetai buvo atrinkti pagal tai, ką Serbija ir Juodkalnija, įskaitant Kosovą, realiai galėtų įvykdyti arba didžia dalimi užbaigti per kelerius ateinančius metus. Atskiriami artimiausi prioritetai, kurie, tikimasi, bus įvykdyti per vienerius dvejus metus, ir vidutinės trukmės prioritetai, kurie, tikimasi, bus įvykdyti per trejus ketverius metus.
      Remiantis 2004 m. metinėje ataskaitoje pateikta analize, Europos partnerystėje nurodomos pagrindinės prioritetinės sritys Serbijos ir Juodkalnijos, įskaitant Kosovą, pasiruošimui tolesnei integracijai į Europos Sąjungą. Reikėtų prisiminti, kad teisės aktų derinimo atžvilgiu nepakanka vien tik perkelti acquis į nacionalinę teisę; taip pat reikės pasiruošti visiškai ją įgyvendinti.
      Prioritetai Serbijai ir Juodkalnijai ir prioritetai konkrečiai Kosovui yra pateikti pridedamuose sąrašuose.
      4.   PROGRAMŲ SUDARYMAS
      Bendrijos pagalba Vakarų Balkanų valstybėms pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą bus teikiama pagal atitinkamus finansinius instrumentus, ypač pagal 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2666/2000 (1) dėl pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, Jugoslavijos Federacinei Respublikai ir buvusiai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai; atitinkamai, šis sprendimas neturės finansinių padarinių. Be to, Serbija ir Juodkalnija, įskaitant Kosovą, galės naudotis finansavimu pagal daugiašales ir horizontalias programas. Komisija dirba su Europos investicijų banku ir tarptautinėmis finansinėmis institucijomis, ypač Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku ir Pasaulio banku, siekdama sudaryti sąlygas kartu finansuoti projektus, susijusius su stabilizavimo ir asociacijos procesu.
      5.   SĄLYGIŠKUMAS
      Bendrijos pagalba, teikiama Vakarų Balkanų valstybėms pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą, priklausys nuo tolesnės pažangos vykdant Kopenhagos politinius kriterijus ir visų, pirma, pažangos vykdant konkrečius šios Europos partnerystės prioritetus. Jei šių bendrų sąlygų nebus laikomasi, Taryba, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2666/2000 5 straipsniu, gali imtis atitinkamų priemonių.
      Bendrijos pagalba teikiama taip pat laikantis 1997 m. balandžio 29 d. Tarybos išvadose apibrėžtų sąlygų, ypač kiek tai susiję su pagalbos gavėjų įsipareigojimu vykdyti demokratines, ekonomines ir institucines reformas, atsižvelgiant į šioje Europos partnerystėje nustatytus prioritetus.
      6.   STEBĖSENA
      Tolesnis Europos partnerystės įgyvendinimas yra užtikrinamas naudojantis mechanizmais, nustatytais pagal stabilizacijos ir asociacijos procesą, visų pirma, stabilizavimo ir asociacijos proceso metinę ataskaitą.
      SERBIJA IR JUODKALNIJA (2)

      ARTIMIAUSIO LAIKOTARPIO PRIORITETAI
      Politinė situacija
      Demokratija ir teisinė valstybė

         Konstituciniai klausimai – visokeriopai laikytis Konstitucinės chartijos ir užtikrinti veiksmingą valstybės funkcionavimą. Ypač įgyvendinti neįvykdytus Konstitucinėje chartijoje numatytus įsipareigojimus, visų pirma įsteigti Valstybės teismą, įskaitant susitarimą dėl tikslios jo įgaliojimų apimties. Pataisyti respublikų konstitucijas taip, kad jos atitiktų Konstitucinę chartiją. Priimti Valstybės parlamento darbo tvarkos taisykles ir įsteigti jo komitetus. Užtikrinti valstybės institucijų finansinį gyvybingumą, nuolat jas finansuojant vadovaujantis sutartais principais ir rengiant atskirus institucijų biudžetus (apimančius išlaidas personalui ir veiklos išlaidas).

         Kariuomenės reforma – priimti demokratinius principus atitinkančias gynybos strategiją ir karinę doktriną; parengti ir priimti skaidrią ir tinkamą teisinę bazę, siekiant išaiškinti neišspręstus karinės nuosavybės klausimus.

         Rinkimų įstatymo reforma – Serbijoje: pabaigti vykstančią rinkimų įstatymo reformą (įskaitant rinkėjų registrą), kad rinkimų sistema atitiktų tarptautinius standartus, visų pirma peržiūrint rinkimų įstatymus, kad šie atitiktų Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių tarnybos rekomendacijas, ir visiškai įgyvendinant su politinių partijų finansavimu susijusius teisės aktus.
      Viešojo administravimo reforma:
      Stiprinti ir išlaikyti institucijų administracinius gebėjimus valstybės ir respublikų lygiu spręsti su Europos integracija susijusius klausimus (personalo, mokymo ir įrangos atžvilgiu) bei pagerinti institucijų bendradarbiavimą.
      Serbijoje: priimti išsamią Viešojo administravimo reformos strategiją, įskaitant tikslų veiksmų tvarkaraštį, ypač skirtų spręsti valstybės tarnautojų darbo užmokesčio sistemos reformų ir su tuo susijusių žmogiškųjų išteklių plėtojimo priemonių klausimus; įsteigti ir išlaikyti atitinkamas institucijas bei paskirti reikiamus išteklius; parengti su valdymu ir valstybės tarnyba susijusius teisės aktus.
      Juodkalnijoje: įgyvendinti Viešojo administravimo reformos strategiją, visų pirma priimti ir pradėti įgyvendinti teisės aktus dėl valstybės tarnybos, siekiant užtikrinti profesionalumą ir atskaitomybę. Įgyvendinti įstatymą dėl valstybės tarnautojų ir valstybės įstaigų darbuotojų darbo užmokesčio.
      Teismų reforma:
      Užtikrinti sklandų karinės jurisdikcijos perdavimą civilinių bylų teismams, vadovaujantis Konstitucine chartija.
      Serbijoje: modernizuoti teismų, ypač komercinių bylų teismų, sistemą ir padidinti jos veiksmingumą ir nepriklausomumą; užtikrinti karo nusikaltimų bylų prokuroro nepriklausomumą. Pasirengti administracinių ir apeliacinių jurisdikcijų sukūrimui.
      Juodkalnijoje: toliau rengtis įgyvendinti Baudžiamąjį kodeksą ir Baudžiamojo proceso kodeksą bei Prokuratūros įstatymą, ypač užtikrinti ypatingojo organizuotų nusikaltimų bylų prokuroro nepriklausomumą. Sukurti administracines ir apeliacines jurisdikcijas.
      Kova su korupcija:
      Abiejose respublikose: parengti išsamią Europos Tarybos standartus atitinkančią kovos su korupcija strategiją ir priimti įstatymą dėl interesų konflikto.
      Žmogaus teisės ir mažumų apsauga

         Įsipareigojimai Europos Tarybai – įgyvendinti visus artimiausio laikotarpio įsipareigojimus, prisiimtus dėl narystės Europos Taryboje, įskaitant Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos ir Europos konvencijos prieš kankinimą vienodą ir veiksmingą įgyvendinimą abiejose respublikose.
      Ombudsmenas:
      Serbijoje: priimti teisės aktus dėl Ombudsmeno tarnybos įsteigimo.
      Juodkalnijoje: sustiprinti Ombudsmeno tarnybos administracinius gebėjimus.

         Kankinimų panaikinimas: abiejose respublikose: nuodugniai ir skaidriai spręsti inkriminuojamo kankinimo bylas.
      Saviraiškos laisvė ir asociacijos laisvė:
      Serbijoje: netaikyti baudžiamosios atsakomybės už šmeižimą. Atsižvelgiant į Europos Tarybos standartus, įgyvendinti teisės aktus dėl žiniasklaidos, visų pirma Transliavimo įstatymą, užtikrinant Audiovizualinės tarybos politinę nepriklausomybę. Priimti įstatymą dėl laisvo priėjimo prie informacijos. Sukurti nevyriausybinių ir pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant socialinius partnerius, vystymuisi palankią aplinką (įskaitant finansinius aspektus), visų pirma priimant asociacijų įstatymą ir įstatymą dėl užsienio nevyriausybinių organizacijų (NVO) teisinio statuso.
      Juodkalnijoje: atsižvelgiant į Europos Tarybos standartus, priimti įstatymą dėl priėjimo prie viešos informacijos. Priimti NVO ir vyriausybinių įstaigų bendradarbiavimo strategiją.

         Nuosavybės teisės: abiejose respublikose: priimti ir įgyvendinti teisės aktus dėl nuosavybės grąžinimo.

         Pabėgėliai, perkeltieji asmenys ir mažumos: užtikrinti tinkamą visos valstybės ir respublikų bendradarbiavimą pabėgėlių, perkeltųjų asmenų ir mažumų teisių apsaugos teisinės bazės ir praktiniais klausimais. Stiprinti bendradarbiavimą su Bosnija ir Hercogovina bei Kroatija, kad būtų sudarytos sąlygos grįžimui. Pradėti dialogą su Priština dėl perkeltųjų asmenų grįžimo ir su tuo susijusių klausimų, tokių kaip nuosavybės ir socialinės teisės. Abiejose respublikose: iš dalies pakeisti teisės aktus, panaikinant visas diskriminuojančias nuostatas. Juodkalnijoje: panaikinti teisinį draudimą pabėgėliams dirbti ir iš dalies pakeisti ribojančias nuostatas, suteikiant jiems galimybę prašyti suteikti pilietybę.
      Regioninis ir tarptautinis bendradarbiavimas bei įsipareigojimai
      Užtikrinti visapusišką bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiai Jugoslavijai (toliau – TBTBJ).
      Visokeriopai laikytis JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 1244 nuostatų ir tęsti dialogą su Priština dėl praktinių bendro intereso klausimų. Užtikrinti JT misijos Kosove kelionės dokumentų ir automobilių registracijos numerių pripažinimą.
      Stiprinti stabilumą ir regioninį bendradarbiavimą. Laikytis stabilizavimo ir asociacijos proceso reikalavimų bei Salonikuose prisiimtų įsipareigojimų dėl regioninio bendradarbiavimo. Ratifikuoti ir iki galo įvykdyti visus valstybės sudarytus laisvosios prekybos susitarimus. Pradėti įgyvendinti Pietryčių Europos pagrindinio regioninio transporto tinklo susitarimo memorandumą, ypač imtis priemonių kuriant bendradarbiavimo mechanizmus, inter alia, Iniciatyvinį komitetą ir Pietryčių Europos transporto observatoriją. Daryti pažangą vykdant 2003 m. Atėnų susitarimo memorandumo dėl regioninės energetikos rinkos Pietryčių Europoje pagrindu prisiimtus įsipareigojimus.
      Ekonominė padėtis
      Laisvosios rinkos ekonomika ir struktūrinės reformos

         Išlaikyti makroekonominį stabilumą. Įgyvendinti 2004 m. biudžetą, kuriame atsispindėtų tolesnės būtinos fiskalinio pobūdžio ir konsolidavimo pataisos. Toliau dėti pastangas siekiant sudaryti susitarimą su komerciniais kreditoriais (Londono klubu) dėl skolos restruktūrizavimo. Ypač Serbijoje: toliau laikytis apdairios pinigų politikos, paremtos tinkama valiutų keitimo politika, ir sukurti veiksmingesnius pinigų instrumentus, siekiant pagerinti su pinigų skyrimo tikslais susijusių klausimų sprendimą.

         Baigti kainų liberalizavimą ir panaikinti administracinę kontrolę. Visų pirma pakoreguoti energijos kainas taip, kad jos padengtų sąnaudas, palaipsniui pakeičiant tiesioginiais pervedimais, tuo neapsiribojant, visas esamas kainų subsidijas neturtingiems klientams.

         Paspartinti didelių visuomeninių ir valstybinių įmonių restruktūrizavimą, privatizavimą ir (arba) likvidavimą. Taip pat paspartinti stambių paslaugas teikiančių valstybinių įmonių (elektros, naftos ir dujų, geležinkelių, oro linijų, telekomunikacijų ir t. t.) restruktūrizavimą. Aktyviau tęsti bankų sektoriaus reformą, ypač pasirengimą privatizuoti daugumą valstybinių bankų Serbijoje. Užtikrinti pakankamų biudžeto išteklių skyrimą padengti atleidimo iš darbo išlaidas, ir restruktūrizavimo išlaidas.

         Plėtoti stabilią ir veikiančią žemės ir kito nekilnojamojo turto rinką. Parengti teisės aktus dėl kadastro.
      Užimtumo politika
      Abiejose respublikose: plėtoti ir įgyvendinti visapusišką užimtumo skatinimo ir nedarbo mažinimo strategiją, ypač atkreipiant dėmesį į profesinio rengimo ir darbo rinkos reformas, į jas įtraukiant visus susijusius dalyvius; pagerinti valstybės teikiamas įdarbinimo paslaugas ir to įgyvendinimui paskirti pakankamai darbuotojų ir finansinių išteklių.

         Kurti patikimą statistiką. Peržiūrėti ir priimti generalinį statistikos planą, kad būtų užtikrintas aiškus atsakomybės pasiskirstymas tarp valstybės ir respublikų trijų statistikos tarnybų bei veiksmingas jų bendradarbiavimas. Valstybės lygiu ir abiejose respublikose priimti statistikos įstatymus.
      Viešųjų finansų valdymas

         Tęsti šešėlinės ekonomikos legalizavimą ir praplėsti mokestinę bazę, įgyvendinant valstybės išlaidų tvarkymo sistemą (iždas, viešųjų finansų vidaus kontrolė) ir visapusiškas mokesčių reformas, numatant mažiau išimčių ir žemesnes mokesčių normas, ypač darbo mokesčių atžvilgiu, bei gerinant mokesčių įstatymų įgyvendinimą.
      Serbijoje visų pirma priimti ir įgyvendinti mokesčių reformas, įskaitant PVM įvedimą ir su tuo susijusių būtinų informacinių technologijų sistemų įdiegimą. Toliau stiprinti ir modernizuoti Valstybės pajamų agentūrą, sutelkiant dėmesį į pajamų surinkimą ir kontrolę, siekiant sumažinti sukčiavimą mokant mokesčius.
      Juodkalnijoje pradėti peržiūrėti esamus mokesčių teisės aktus ir administracines procedūras, siekiant užtikrinti veiksmingą ir nediskriminuojantį mokesčių teisės aktų vykdymą. Stiprinti mokesčių teisės aktų administravimo gebėjimus, siekiant efektyviai rinkti ir kontroliuoti mokestines pajamas, ypač PVM.
      Abiejų respublikų teisės aktų dėl PVM priėmimas ir įgyvendinimas visoje valstybėje turėtų būti suderintas tam, kad nebūtų sudaromos kliūtys vidaus rinkos veikimui.
      ES standartai
      Vidaus rinka ir prekyba

         Pabaigti rengti visus vidaus rinkos ir prekybos veiksmų plano elementus ir visiškai juos įgyvendinti. Visų pirma skubiai nustatyti bendrus tarifus visiems produktams ir suderinti visus papildomus importo mokesčius ir rinkliavas pagal atitinkamų tarifų suderinimo tvarkaraštį.

         Panaikinti visus importo mokesčius ir papildomas rinkliavas, kurie buvo įvesti, pažeidžiant status quo sąlygą, įrašytą į ES vienašališkas prekybos preferencijas.

         Panaikinti importo licencijavimo sistemą plieno ir geležies gaminiams, kuri buvo įvesta, pažeidžiant status quo sąlygą, įrašytą į ES vienašališkas prekybos preferencijas. Panaikinti juodųjų ir spalvotųjų metalų bei žaliavinės odos eksporto mokesčius.

         Užtikrinti būtiną institucinę sistemą, įgalinančią valstybę vieningai spręsti prekybos ir muitų klausimus tarptautiniu mastu, ypač sustiprinant Jungtinę muitinių tarnybą, veterinarijos ir fitosanitarijos ryšių palaikymo tarnybas bei Statistikos tarnybą ir suteikiant šioms institucijoms reikalingus įgaliojimus.
      Toliau modernizuoti muitinių administracijas, kad būtų užtikrinta aukšto lygio jų administracinių gebėjimų plėtotė. Stiprinti administracinį bendradarbiavimą ir užtikrinti nuolatinį įsipareigojimų, susijusių su preferencinių prekybos priemonių įgyvendinimu (kilmės), laikymąsi.
      Vadovaujantis Konstitucine chartija, panaikinti valstybės vidaus rinkos kliūtis ir vengti tokių naujų kliūčių sudarymo. Užtikrinti galimybę šalies ir užsienio ūkio subjektams patekti į visą valstybės rinką: prekių, paslaugų, kapitalo ir asmenų atžvilgiu. Užtikrinti teisinių konsultacijų teikimą ir taikyti abipusio pripažinimo principą visiems respublikiniams sprendimams dėl patekimo į rinką.
      Įgyvendinti nuoseklų ir veiksmingą viešųjų pirkimų mechanizmą Serbijoje ir Juodkalnijoje. Nepaisant atitinkamo kontrakto vertės, užtikrinti skaidrias procedūras bei Serbijos ir Juodkalnijos tiekėjų nediskriminavimą.
      Sukurti tiesioginį ryšį tarp verslo registrų, kad būtų garantuotas laisvas įsisteigimas visoje valstybėje. Serbijoje priimti įstatymą dėl verslo registro perkėlimo iš komercinių bylų teismų į nepriklausomą agentūrą.

         Užtikrinti kovos su monopoliu režimą visoje valstybėje, kurio taisyklės būtų taikomos siekiant išvengti bet kokio konkurencijos sumažėjimo poveikio tarp respublikų ir jų viduje, bei konkurencijos sumažėjimo poveikio dvišalei prekybai su ES. Užtikrinti administracinius gebėjimus veiksmingai ir nepriklausomai vykdyti šias taisykles, įskaitant Jungtinės konkurencijos komisijos stiprinimą valstybės lygiu. Įsteigti valstybės pagalbos koordinavimo centrus ir užtikrinti visišką valstybės pagalbos teikimo skaidrumą, kuris būtų pirmasis žingsnis valstybės pagalbos kontrolės link. Užtikrinti nuoseklaus horizontaliojo metodo taikymą konkurencijos politikos skatinimui.

         Stiprinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, priimant pakeistus įstatymus. Suderinti baudžiamąsias nuostatas ir sustiprinti gebėjimus šias nuostatas įgyvendinti šioje srityje, ypač pasienio tarnybose.
      Įgyvendinti atitinkamų sąskaitų sistemą komerciniuose bankuose, siekiant užtikrinti laisvą kapitalo judėjimą tarp respublikų.
      Sektorių politika
      Žemės ūkis:
      Serbijoje: priimti maisto saugos teisės aktus ir stiprinti maisto saugos laboratorijas; priimti teisės aktus veterinarijos klausimais ir sustiprinti kontrolę. Įsteigti Maisto grandinės kontrolės laboratorijų agentūrą.
      Juodkalnijoje: įgyvendinti įstatymą dėl veterinarijos reikalavimų (įskaitant žuvininkystės produktus) ir įsteigti veterinarijos ir fitosanitarijos laboratorijas, įskaitant skirtas žuvies produktams bei vynui, ir stiprinti jų kontrolę.
      Transportas:
      Serbijoje: priimti įstatymą dėl geležinkelių. Pradėti plėtoti Nacionalinę transporto strategiją, įskaitant sektoriaus ekonominio gyvybingumo užtikrinimą.
      Juodkalnijoje: priimti ir pradėti įgyvendinti Kelių transporto įstatymą (įskaitant atitinkamų įgyvendinimo struktūrų įsteigimą) ir priimti įstatymą dėl geležinkelių transporto.
      Energetika:
      Serbijoje: priimti Energetikos įstatymą ir įsteigti nepriklausomą Energetikos reguliavimo agentūrą, tęsti elektrinių aplinkosaugos auditą ir kovoti su daugiausiai teršiančiaisiais.
      Juodkalnijoje: parengti ir priimti Energetikos vystymo strategiją, kuri taip pat apimtų energijos vartojimo efektyvumo strategiją; stiprinti Ekonomikos ministerijos administracinius gebėjimus energetikos srityje; atskirti ir restruktūrizuoti elektros energijos įmones.
      Pramonė ir mažosios bei vidutinės įmonės:
      Abiejose respublikose: toliau įgyvendinti Europos mažųjų įmonių chartiją.
      Serbijoje: priimti pataisytą Bankroto įstatymą.
      Juodkalnijoje: pakeisti ir racionalizuoti institucijas, dalyvaujančias įmones restruktūrizuojant ir privatizuojant, visų pirma, Plėtros fondą. Įsteigti autonominę investicijų skatinimo agentūrą. Toliau vykdyti neseniai įsteigto Nacionalinio garantijų fondo veiklą.
      Telekomunikacijos:
      Abiejose respublikose: užtikrinti, kad elektroninių ryšių sektorius būtų efektyviai liberalizuotas, įskaitant reguliavimo institucijų sustiprinimą ir tinkamų šiam sektoriui įstatymų ir politikos priėmimą.
      Aplinkos apsauga:
      Serbijoje: priimti Aplinkos apsaugos įstatymą ir įsteigti Aplinkos apsaugos agentūrą bei sudaryti sąlygas jos veiklai.
      Juodkalnijoje: priimti strategiją dėl nuotekų ir kietųjų atliekų, siekiant suderinti ją su ES acquis.
      Bendradarbiavimas teisingumo ir vidaus reikalų srityse

         Teisėsaugos reforma: gerinti teisminių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą kiekvienoje respublikoje ir tarp jų. Visapusiškai įgyvendinti Memorandumą dėl bendradarbiavimo, kurį 2003 m. gruodžio mėn. pasirašė respublikų vidaus reikalų ministrai.
      Serbijoje: priimti Policijos įstatymą, siekiant pagerinti profesionalumą ir atskaitomybę. Įgyvendinti pataisytus teismų sistemos įstatymus (Teismų įstatymą, Teisėjų įstatymą, Prokurorų įstatymą ir Aukštosios teismų tarybos įstatymą) ir baudžiamosios teisės aktus (Baudžiamojo proceso kodeksą, Baudžiamąjį kodeksą ir Baudžiamųjų sankcijų vykdymo įstatymą), kaip nustatyta Protokole dėl bendradarbiavimo su Europos Taryba.
      Juodkalnijoje: priimti Policijos įstatymą ir Valstybės saugumo įstatymą, siekiant užtikrinti profesionalumą ir atskaitomybę.

         Sienos valdymas: atsižvelgiant į Susitarimo memorandumą, plėtoti valstybinio lygio požiūrį ir mechanizmus bei užtikrinti nuoseklų jų įgyvendinimą respublikų lygiu. Tęsiant 2003 m. gegužės mėn. Ochrido regioninės konferencijos dėl sienos apsaugos ir valdymo pradėtą darbą, pradėti įgyvendinti Vyriausybės priimtas artimiausio laikotarpio priemones, kurios buvo pristatytos ES-Vakarų Balkanų forumo pagrindu vykusiame Teisingumo ir vidaus reikalų ministrų susitikime 2003 m. lapkričio 28 d.
      Serbijoje: imtis tolesnių veiksmų įgyvendinant geriausią pasienio policijos veiklos praktiką, atitinkančią ES standartus; toliau demilitarizuoti sienos kontrolę, bendradarbiaujant su valstybinio lygio valdžios institucijomis.
      Juodkalnijoje: stiprinti civilinę pasienio kontrolę (įskaitant mokymą ir su Šengeno sistema suderinamą įrangą).

         Kova su organizuotu nusikalstamumu, neteisėta prekyba, prekyba narkotikais ir pinigų plovimu bei terorizmu: stiprinti įstaigų tarpusavio bendradarbiavimą respublikose ir oficialiai bendradarbiauti tarp respublikų. Plėtoti gebėjimus areštuoti turtą. Stiprinti kriminalinę žvalgybą. Pradėti įgyvendinti konkrečias į veiksmus sutelktas priemones, dėl kurių buvo susitarta Teisingumo ir vidaus reikalų ministrų susitikime 2003 m. lapkričio mėn. Imtis reikalingų priemonių, kad būtų pasirengta susitarimo dėl bendradarbiavimo su Europolu sudarymui. Padidinti gebėjimus kovoti su prekyba narkotikais ir plėtoti su ES Narkotikų strategija ir Veiksmų planu dėl narkotikų suderintą nacionalinę narkotikų strategiją. Stiprinti kovą su prekyba žmonėmis, įskaitant tinkamos pagalbos suteikimą ir aukų apsaugą. Ypač Juodkalnijoje: įgyvendinti kovos su pinigų plovimu įstatymą, visų pirma per finansinių tyrimų tarnybą.
      Stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir įgyvendinti atitinkamas tarptautines konvencijas terorizmo srityje; stiprinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija tarp policijos ir žvalgybos tarnybų valstybės viduje ir su kitomis valstybėmis; užkirsti kelią terorizmo aktų finansavimui ir rengimui.

         Vizos, prieglobstis ir migracija: valstybės lygiu plėtoti Konstitucinę chartiją atitinkantį vieningą požiūrį į klausimus susijusius su vizomis, prieglobsčiu ir migracija, visų pirma visiškai suderinant respublikose taikomus vizų režimus, priimant Prieglobsčio įstatymą ir toliau sudarant ir įgyvendinant readmisijos susitarimus. Sukurti mechanizmus, skirtus stebėti kaip įgyvendinama prieglobsčio, migracijos ir vizų politika, kuri yra plėtojama valstybės lygiu, o įgyvendinama respublikų lygiu. Ypač užtikrinti neribotą abiejų respublikų dalyvavimą koordinuojant atitinkamos valstybinio lygio politikos priėmimą ir įgyvendinimą.
      VIDUTINĖS TRUKMĖS PRIORITETAI
      Politinė situacija
      Demokratija ir teisinė valstybė

         Tęsti ginkluotųjų pajėgų restruktūrizavimo procesą, įskaitant, pagal poreikį, karinių pajėgų pertvarką ir sumažinimą (atsižvelgiant į socialinį poveikį).
      Tęsti viešojo administravimo reformą:
      Toliau plėtoti Europos integracijos struktūras, ypač stiprinant Europos integracijos tarnybas, nustatant sklandaus bendradarbiavimo mechanizmus ir steigiant Europos integracijos skyrius valstybės ministerijų ir respublikiniu lygiu.
      Valstybės lygiu: užtikrinti atitinkamus administracinius gebėjimus, įgalinančius tinkamai dirbti valstybės kompetencijos srityje ir plėtoti bei vykdyti valstybės viešojo administravimo reformos strategiją, įskaitant reikalingą teisinę bazę.
      Serbijoje: priimti valstybės tarnybos ir viešojo administravimo įstatymus. Taikyti valstybės tarnybos žmogiškųjų išteklių plėtojimo priemones. Stiprinti viešojo administravimo gebėjimus (politikos formavimo ir ministerijų darbo koordinavimo) vyriausybiniu ir vietos lygiu, visų pirma nustatant centralizuotą darbo užmokesčio sistemą. Stiprinti ekonominės politikos formavimo procesą, pavyzdžiui, teikiant nuolatinę paramą, skirtą stiprinti statistikos tarnybas ir kurti vidutinės trukmės ekonominio planavimo tarnybą.
      Juodkalnijoje: įgyvendinti valstybės tarnybos įstatymą ir įsteigti žmogiškųjų išteklių valdymo agentūrą (kuri turi tapti nuolatinė). Plėtoti mokymo ir įdarbinimo politiką. Stiprinti politikos formavimo procesą, pavyzdžiui, teikiant nuolatinę paramą, skirtą stiprinti statistikos tarnybas ir kurti vidutinės trukmės planavimo tarnybą.
      Parlamentas:
      Serbijoje: parengti ir įgyvendinti Parlamento reformos strategiją, jam suteikiant tokias darbo sąlygas ir išteklius, kad jis galėtų būti efektyviai veikianti institucija.
      Vietos valdžios skatinimas:
      Serbijoje: priimti ir įgyvendinti decentralizacijos reformą ir užtikrinti pakankamus vietos gebėjimus spręsti, tarp kitų, administracinius ir finansinius klausimus ir vykdyti būsimas regionines programas.
      Juodkalnijoje: įgyvendinti vietos valdžios įstatymą, visų pirma įsteigiant išlyginimo fondą.
      Tęsti teismų reformą:
      Serbijoje: užtikrinti visokeriopas teismų nepriklausomumo ir veiksmingumo teisines ir praktines apsaugos priemones, įskaitant esamos teisėjų skyrimo sistemos reformą; įgyvendinti privalomo mokymo teisės aktus ir užtikrinti, kad Teisėjų mokymo centras turėtų nuolatinį biudžetą; sukurti prokurorams skirtą informacinių technologijų tinklą visais lygiais; užtikrinti, kad teismo sprendimai būtų vykdomi. Plėtoti gebėjimus už karo nusikaltimus teisti šalies viduje, visiškai laikantis tarptautinių įsipareigojimų ir bendradarbiaujant su TBTBJ. Įsteigti apeliacinius ir administracinius teismus.
      Juodkalnijoje: užtikrinti privalomą teisėjų mokymą, pakeičiant Teismų įstatymą ir užtikrinant, kad Teisėjų mokymo centras turėtų nuolatinį biudžetą. Įgyvendinti teismams skirtą informacinių technologijų strategiją.
      Kalėjimų sąlygos:
      Serbijoje: pagerinti kalėjimų sąlygas, kad jos atitiktų Europos Tarybos standartus, ypač pažeidžiamoms grupėms, tokioms kaip jauni nusikaltėliai; užtikrinti tolesnį kalinimo įstaigų darbuotojų mokymą ir pagerinti sąlygas.
      Juodkalnijoje: toliau mokyti kalinimo įstaigų darbuotojus ir gerinti sąlygas.
      Kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu:
      Abiejose respublikose: priimti ir įgyvendinti išsamią kovos su korupcija strategiją, įskaitant turimų antikorupcinių priemonių priėmimą ir įgyvendinimą. Užtikrinti visišką suderinamumą su JT konvencija dėl kovos su korupcija. Palengvinti ryšių pareigūnų, skiriamų iš ES valstybių narių atitinkamų valstybinių institucijų, kovojančių prieš organizuotą nusikalstamumą, paskyrimą. Kas šešis mėnesius teikti ES ataskaitas apie rezultatus, pasiektus persekiojant su organizuotu nusikalstamumu susijusias veikas, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų konvencijoje dėl transnacionalinio organizuoto nusikalstamumo, žinomoje kaip Palermo konvencija.
      Žmogaus teisės ir mažumų apsauga

         Įsipareigojimai Europos Tarybai. Sukurti reikalingus mechanizmus skirtus stebėti ir užtikrinti sklandų ir nuoseklų visų įsipareigojimų, prisiimtų stojant į Europos Tarybą, vykdymą.

         Lygybė: priimti ir įgyvendinti antidiskriminacinius teisės aktus.
      Saviraiškos laisvė:
      Serbijoje: pertvarkyti Serbijos radiją ir televiziją į visuomeninį transliuotoją. Remti ES standartus atitinkančią žiniasklaidos plėtotę. Skatinti žurnalistų ir žiniasklaidos priemonių valdytojų profesionalumą.
      Juodkalnijoje: tęsti Juodkalnijos radijo ir televizijos pertvarkymą į visuomeninį transliuotoją; remti ES standartus atitinkančią žiniasklaidos plėtotę. Skatinti žurnalistų ir žiniasklaidos priemonių valdytojų profesionalumą.

         Pabėgėliai, perkeltieji asmenys ir mažumos: abiejose respublikose: užtikrinti visokeriopą pagarbą jų žmogaus teisėms, įskaitant galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir lengvą asmeninių dokumentų prieinamumą; užtikrinti teisę realiai pasirinkti galutinį grįžimą arba integraciją; sudaryti sąlygas pasirinkusiųjų negrįžti integracijai. Serbijoje: priimti naujus teisės aktus dėl pabėgėlių; toliau įgyvendinti nacionalinę strategiją.
      Regioninis ir tarptautinis bendradarbiavimas

         Toliau gerinti regioninį bendradarbiavimą. Remiantis galiojančiais Laisvosios prekybos susitarimais, toliau vykdyti regioninės prekybos liberalizavimą. Atsižvelgiant į Atėnų procesą dėl regioninės energetikos rinkos Pietryčių Europoje, Serbiją ir Juodkalniją parengti integruotos regioninės energetikos rinkos sukūrimui 2005 metais. Toliau įgyvendinti Pietryčių Europos pagrindinio regioninio transporto tinklo plėtojimo susitarimo memorandumą.
      Ekonominė padėtis
      Rinkos ekonomika ir struktūrinės reformos

         Tęsti tvarios makroekonominės politikos įgyvendinimą: tęsti fiskalinio pobūdžio ir konsolidavimo pataisų darymą, siekiant sumažinti santykinai didelį fiskalinį, ypač užsienio deficitą. Atsižvelgti į neišvengiamas struktūrinių reformų išlaidas ir augančias palūkanas, aiškiai išskirti valstybės išlaidų prioritetus, sudarant artimiausius ir vidutinės trukmės biudžeto planus; ypač sumažinti subsidijas, pervedimus ir valstybės tarnybos darbo užmokesčio fondą. Nuolat mažinti bendrų valstybės išlaidų dalį BVP ir vykdyti apdairią pinigų politiką, taikant atsargias valiutos kurso politikos priemones. Serbijoje: reformuoti sveikatos sistemą, visų pirma sveikatos draudimo fondą, siekiant užtikrinti jo finansinį gyvybingumą bei pagerinti sveikatos apsaugą ir žmonių sveikatą.

         Pabaigti privatizavimo procesą ir finansinį (bankų) restruktūrizavimą.

         Gerinti verslo aplinką, kurioje būtų sudarytos sąlygos privataus sektoriaus vystymuisi ir užimtumui, sukuriant konkurencingas rinkas, lygias konkurencijos sąlygas ir finansavimo prieinamumą plėtojant finansinį sektorių.

         Sukurti stabilią ir veikiančią žemės ir kito nekilnojamojo turto rinką. Priimti ir įgyvendinti teisės aktus dėl kadastro. Pradėti žemės reformą, stambių ūkių restruktūrizavimą ir privatizavimą.
      Viešųjų finansų valdymas

         Pagerinti biudžeto sudarymo procesą ir finansų valdymą: stiprinti biudžeto sudarymo ir vykdymo gebėjimų kūrimą, kad būtų galima nustatyti prioritetus. Gerinti finansų valdymą centrinės ir vietos valdžios lygiu. Priimti Aukščiausiosios audito institucijos įstatymą.
      Nustatyti veiksmingas įtariamo sukčiavimo atvejų ir kitų pažeidimų, darančių įtaką nacionalinėms ir tarptautinėms lėšoms, išaiškinimo, nagrinėjimo ir tolesnių veiksmų procedūras.
      Toliau peržiūrėti mokesčių teisės aktus ir administracines procedūras, siekiant užtikrinti veiksmingą ir nediskriminuojantį mokesčių teisės aktų vykdymą. Toliau stiprinti mokesčių administracijų administracinius gebėjimus.
      ES standartai
      Vidaus rinka ir prekyba
      Pagal vidaus rinkos ir prekybos veiksmų planą galutinai nustatyti vieną bendrą užsienio prekybos režimą. Pasibaigus numatytiems pereinamiesiems laikotarpiams, visoms prekėms taikyti bendrus tarifus, mokesčius ir rinkliavas.
      Užtikrinti visišką muitinių reformos plano įgyvendinimą, kad būtų garantuoti jų aukšto lygio administraciniai gebėjimai.
      Sektorių politika
      Pramonė ir mažosios bei vidutinės įmonės:
      Serbijoje: įgyvendinti Europos mažųjų ir vidutinių įmonių chartiją. Racionalizuoti sudėtingą Prekybos rūmų organizacinę sistemą. Imtis priemonių sudaryti sąlygas nevyriausybinėms organizacijoms gauti mikrokreditus.
      Juodkalnijoje: įgyvendinti Europos mažųjų ir vidutinių įmonių chartiją. Toliau kurti ir įsteigti Nacionalinį garantijų fondą. Toliau vystyti dialogą tarp vyriausybinio ir privataus sektoriaus, taip pat ir per Mažųjų ir vidutinių įmonių agentūrą, įsteigiant oficialų konsultacijų ir verslo propagavimo forumą.
      Telekomunikacijos:
      Į nacionalinę teisę perkelti naujas ES bendrąsias nuostatas dėl elektroninių ryšių ir jas įgyvendinti.
      Žemės ūkis:
      Serbijoje: toliau kurti politikos formavimo ir įgyvendinimo administracinius gebėjimus. Sukurti ir pradėti įgyvendinti kaimo plėtros politiką. Toliau tobulinti teisės aktus veterinarijos, sanitarijos, fitosanitarijos ir maisto saugos srityse ir stiprinti jų kontrolę, įskaitant ir vyno laboratorijų kontrolę. Pagerinti atliekų tvarkymą ir sumažinti žemės ūkio sąlygotą taršą.
      Juodkalnijoje: parengti bendrą strategiją, apimančią žemės ūkio, kaimo plėtros, žuvininkystės ir fitosanitarijos klausimus. Stiprinti Žemės ūkio ministerijos gebėjimų kūrimą. Priimti fitosanitarijos įstatymą.
      Transportas:
      Serbijoje: priimti ir įgyvendinti transporto politikos strategiją (dėl kelių, geležinkelių, aviacijos ir vandens kelių). Stiprinti gebėjimų kūrimą, ypač didelių investicijų projektų rengimui. Numatyti pakankamus išteklius transporto infrastruktūros ir institucijų išlaikymui.
      Juodkalnijoje: numatyti pakankamus išteklius transporto infrastruktūros ir institucijų išlaikymui.
      Energetika:
      Abiejose respublikose: priimti įstatymus, susijusius su energetika, įskaitant ilgalaikę strategiją dėl aplinką tausojančios energetikos politikos.
      Serbijoje: užtikrinti veiklos atskyrimą, atsižvelgiant į įmonių restruktūrizavimą ir privatizavimą. Įsteigti reikalingas institucines struktūras: perdavimo sistemos operatorių, rinkos operatorių ir energetikos reguliavimo agentūrą. Daryti pažangą kuriant regioninę energetikos rinką (įskaitant galimybių studijų dėl tarpusavio jungčių rengimą).
      Juodkalnijoje: sustiprinti energetikos reguliavimo instituciją. Pabaigti energetikos vidaus rinkos restruktūrizavimą ir liberalizavimą. Vykdyti privatizavimą ir (arba) leisti kurti valstybines arba privačias bendrijas šiame sektoriuje.
      Aplinkos apsauga:
      Abiejose respublikose: priimti ir įgyvendinti ES acquis atitinkančius poveikio aplinkai įvertinimo teisės aktus.
      Serbijoje: priimti ir pradėti įgyvendinti strategiją dėl oro (ypač iš elektrinių), vandens (nuotekomis) ir dirvožemio (kietosiomis atliekomis) taršos. Stiprinti administracinius gebėjimus, ypač susijusius su planavimu, leidimų išdavimu, tikrinimu, stebėsena ir projektų valdymu. Parengti daugiametį investicijų finansavimo planą, pagrįstą sąnaudų įvertinimu ir realiais valstybinio ir privataus finansavimo šaltiniais.
      Juodkalnijoje: parengti bendrą aplinkos apsaugos strategiją (nuotekos, kietosios atliekos, oro tarša), siekiant priimti su ES acquis suderintą aplinkos apsaugos teisinę bazę ir įsteigti aplinkos apsaugos agentūrą.
      Bendradarbiavimas teisingumo ir vidaus reikalų srityse

         Toliau restruktūrizuoti policiją: užtikrinti atskaitomybę; reformuoti policijos mokymą; užtikrinti teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą.
      Sienos valdymas:
      Abiejose respublikose: valstybės lygiu plėtoti techninių priemonių infrastruktūrą ir žmogiškųjų išteklių gebėjimus, siekiant įgyvendinti Integruotos sienos valdymo politiką, įskaitant pasienio policijos ir muitinių tarnybų stiprinimą. Įsteigiant naujus pasienio postus, dar labiau palengvinti valstybės sienos kirtimą.
      Kova su organizuotu nusikalstamumu, neteisėta prekyba, prekyba narkotikais ir pinigų plovimu:
      Abiejose respublikose: plėtoti veiksmingą liudytojų apsaugos sistemą, apimančią respublikinius ir regioninius elementus. Stiprinti kovą su ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais (įskaitant pinigų plovimą ir valiutos padirbinėjimą) bei sukčiavimu ir korupcija, taip pat tobulinti susijusius nacionalinės teisės aktus.
      Serbijoje: stiprinti Vidaus reikalų ministerijos (ypač kovos su organizuotu nusikalstamumu skyriaus) gebėjimus. Plėtoti institucijų apsikeitimo žvalgybine informacija procedūras ir gebėjimus. Plėtoti veiksmingą liudytojų apsaugos sistemą, apimančią respublikinius ir regioninius elementus. Finansų ministerijoje stiprinti finansinių tyrimų tarnybą.
      Juodkalnijoje: sustiprinti administracinius ir teismų gebėjimus įgyvendinti naujo baudžiamojo kodekso nuostatas dėl organizuoto nusikalstamumo. Stiprinti Vidaus reikalų ministerijos kovos su organizuotu nusikalstamumu skyrių ir užtikrinti visų teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimą.
      KOSOVAS
      KAIP APIBRĖŽTA JTSTR Nr. 1244
      ARTIMIAUSIO LAIKOTARPIO PRIORITETAI
      Bendrasis prioritetas

                  —

                     Siekiant užtikrinti stabilią ateitį saugiam, demokratiškam ir daugiataučiam Kosovui, reikia daryti didelę pažangą, laikantis Kosovo standartų, kuriuos 2003 m. gruodžio mėn. pristatė JT generalinio sekretoriaus specialusis atstovas ir Autonominės valdžios laikinųjų institucijų atstovai ir kuriuos patvirtino JT Saugumo Taryba. Visų pirma reikia vykdyti konkrečius Kosovo standartų įgyvendinimo plane veiksmus, kurie apima:

                              —

                              demokratinių institucijų veikimą,

                              —

                              teisinę valstybę,

                              —

                              judėjimo laisvę,

                              —

                              galutinį grįžimą ir bendruomenių bei jų narių teises,

                              —

                              ekonomiką,

                              —

                              nuosavybės teises,

                              —

                              dialogą su Belgradu,

                              —

                              Kosovo apsaugos korpusą.

            Be šio bendrojo prioriteto, turi būti laikomasi šių papildomų prioritetų:
      Politinė situacija
      Demokratija ir teisinė valstybė

                  —

                     Autonominės valdžios laikinosios institucijos (AVLI) turi imtis visų reikalingų priemonių, kurių reikalauja Jungtinių Tautų laikino administravimo misija Kosove, kad būtų įveiktos kliūtys ir įvertintos 2004 m. kovo mėn. įvykių priežastys. Nedelsiant turi būti aiškiai pasmerktas smurtas prieš mažumų bendruomenes, užtikrintas visų bendruomenių saugumas, palengvinamas perkeltų asmenų sugrįžimas, sugadintos ir sunaikintos nuosavybės atkūrimas ir atstatymas, įskaitant istorines ir religines vietoves, visokeriopai bendradarbiaujama su UNMIK – KFOR baudžiamojon atsakomybėn patraukiant atsakingus už šiuos veiksmus.
                  AVLI turi parodyti savo visiškus ir besąlygiškus įsipareigojimus daugiataučiui Kosovui, ypač atsižvelgiant į mažumos narių teises, vienodą apsaugą, judėjimo laisvę ir į visų Kosovo gyventojų nuolatinį grįžimą į Kosovą.

                  —

                     Suderinamumas su ES sistema: Kosovo Vyriausybės politikos formavimą orientuoti ES sistemos link, Ministro pirmininko kanceliarijoje įtvirtinant vyriausybės politikos ir įstatymo projektų suderinamumo su ES normomis veiksmingo tikrinimo mechanizmą; ministerijų ir Kosovo asamblėjos lygiu plėtoti gebėjimus užtikrinti suderinamumą su ES sistema.

                  —

                     Kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu: pagerinti UNMIK ir AVLI bendradarbiavimą, veiksmingai įgyvendinant „nulinės tolerancijos“ korupcijai politiką, visų pirma, suteikiant visą būtiną paramą OLAF ir OIOS (JT vidaus audito tarnyba) tyrimams.

            Regioninis ir tarptautinis bendradarbiavimas

                  —

                     Užtikrinti visokeriopą bendradarbiavimą su TBTBJ.

                  —

                     Tobulinti regioninį bendradarbiavimą. Laikantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 1244, toliau integruotis į laisvosios prekybos susitarimų regioninį tinklą, sudarytų pagal Stabilumo pakto pagrindu priimtą Susitarimo memorandumą dėl prekybos liberalizavimo ir palengvinimo Pietryčių Europoje. Pradėti įgyvendinti susitarimo memorandumą dėl Pietryčių Europos pagrindinio regioninio transporto tinklo plėtojimo, ypač imtis priemonių, kuriant bendradarbiavimo mechanizmus, inter alia, Iniciatyvinį komitetą ir Pietryčių Europos transporto observatoriją. Daryti pažangą, vykdant įsipareigojimus, prisiimtus 2002 m. ir 2003 m. Atėnų proceso susitarimo memorandumų dėl regioninės energetikos rinkos Pietryčių Europoje pagrindu.

            Ekonominė padėtis
      Laisvosios rinkos ekonomika ir struktūrinės reformos

                  —

                  Glaudžiai bendradarbiaujant su Tarptautiniu valiutos fondu, apibrėžti Kosovo makroekonominius prioritetus.

                  —

                  Atgaivinti privatizavimo procesą, siekiant remti ekonominį vystymąsi ir pritraukti į šalies vidų investicijas ir vystyti su tuo susijusią išsamią strategiją.

            Viešųjų finansų valdymas

                  —

                  Plėtoti techninės paramos mechanizmus ir procedūras, siekiant užtikrinti skaidrumą, veiksmingumą ir geresnę valstybės išlaidų kontrolę.

                  —

                  Nustatyti veiksmingas įtariamo sukčiavimo atvejų ir kitų pažeidimų, darančių įtaką nacionalinėms ir tarptautinėms lėšoms, išaiškinimo, nagrinėjimo ir tolesnių veiksmų procedūras.

            ES standartai
      Vidaus rinka ir prekyba

                  —

                  Tęsti prekybos ir su prekyba susijusios politikos teisinės bazės ir politinės struktūros plėtojimą, užtikrinant suderinamumą su ES ir PPO normomis. Visiškai įgyvendinti naują Muitinių kodeksą. Priimti Vidaus prekybos įstatymą ir Įstatymą dėl prekybos tikrinimo.

            Sektorių politika
      —   Aplinkos apsauga
      Siekiant atitikti ES acquis, parengti išsamų aplinkos apsaugos veiksmų planą, ypač susijusį su visuomenės sveikatos klausimais.
      Priimti ir įgyvendinti ES acquis atitinkančius teisės aktus dėl poveikio aplinkai įvertinimo.
      —   Transportas
      Parengti ir priimti transporto politikos bendrąsias nuostatas, apimančias įvairiarūšio transporto strategijos palaipsninį plėtojimą.
      Plėtoti Prištinos oro uosto civilinę valdymo struktūrą, turinčią savo personalą ir įrangą, bei užtikrinančią atitinkamą saugumo lygį ir patikimą bei atskaitingą valdymą.
      —   Energetika
      Įsteigti veiksmingas ir funkcionuojančias energetikos sektoriaus valdymo struktūras, siekiant užtikrinti Kosovo elektros bendrovės (KEK) gyvybingumą ir tvarumą, visų pirma iš esmės padidinant pajamų surinkimą.
      Bendradarbiavimas teisingumo ir vidaus reikalų srityse

                  —

                  Įgyvendinti naują Baudžiamąjį kodeksą ir Baudžiamojo proceso kodeksą.

            VIDUTINĖS TRUKMĖS PRIORITETAI
      Politinė situacija
      Demokratija ir teisinė valstybė

                  —

                     Pagerinti suderinamumą su ES sistema: sustiprinti visų Kosovo institucijų gebėjimus vykdyti ir veiksmingai taikyti su ES normomis suderintą politiką ir teisės aktus, visų pirma sustiprinant struktūras atsakingas už Europos integraciją stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygomis.

                  —

                     Gerinti viešojo administravimo reformos vykdymą: įgyvendinti viešojo administravimo reformą, siekiant jį racionalizuoti, ir kurti profesionalią ir atskaitingą valstybės tarnybą, kuri galėtų pritraukti ir išlaikyti kvalifikuotus darbuotojus. Gerinti vietos administravimo gebėjimus teisingai ir veiksmingai teikti paslaugas savo rinkėjams.

                  —

                     Vykdyti teisminės sistemos reformą: stiprinti teismines ir teisėsaugos institucijas, visų pirma gerinant infrastruktūrą, įrangą ir mokymą. Pakeisti Kosovo teisėjų institutą, kad jis ateityje taptų gyvybinga už teisėjų rengimą atsakinga institucija. Užtikrinti Kosovo visapusiškos teisinės pagalbos sistemos įgyvendinamumą. Gerinti pataisos sistemą, ypatingą dėmesį atkreipiant į valdymą, profesinį rengimą ir reintegracijos programas.

                  —

                     Kova su korupcija: vadovaujantis Europos Tarybos standartais, įgyvendinti visapusišką kovos su korupciją strategiją, kuri apimtų prevencines priemones ir veiksmingą tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo sistemą, ypač, stiprinant vietinius gebėjimus.

            Žmogaus teisės ir mažumų apsauga

                  —

                     Ombudsmenas: užtikrinti ombudsmeno institucijos Kosove gyvybingumą ir tolesnį nepriklausomumą.

                  —

                     Toliau plėtoti saviraiškos laisvę: užtikrinti valstybės transliuotojo ilgalaikį gyvybingumą ir jo gebėjimus atlikti savo, kaip visoms bendruomenėms prieinamas paslaugas teikiančio valstybės transliuotojo, vaidmenį.

                  —

                     Pagerinti mažumų apsaugą: užtikrinti mažumų bendruomenių gyvybingumą ir jų visateisį dalyvavimą Kosovo visuomenės veikloje, jų nediskriminuojant, visų pirma nustatant būtiną sistemą, kuri užtikrintų teisingą komunalinių ir universaliųjų paslaugų teikimą.

            Ekonominė padėtis
      Laisvosios rinkos ekonomika ir struktūrinės reformos

                  —

                  Užtikrinti skolinimosi ir skolos valdymo gebėjimų gyvybingumą.

                  —

                  Plėtoti politinę riziką atsveriančius garantijų mechanizmus, siekiant pritraukti užsienio investicijas.

                  —

                  Toliau plėtoti komunalinių paslaugų teikimo reguliavimo sistemą, atsižvelgiant į ES ir tarptautinius standartus, visų pirma, priimant ir įgyvendinant įstatymus lydinčiuosius aktus, procedūras ir gaires. Sustiprinti reguliuojančiųjų institucijų administracinius gebėjimus. Užtikrinti, kad reguliuojančiosios institucijos turėtų tinkamus vietos darbuotojus ir plėtotų jų profesinius įgūdžius ir techninę įrangą, jų funkcijoms vykdyti.

                  —

                  Plėtoti bankų sektoriaus gebėjimus teikti ilgalaikį ekonomikos finansavimą.

                  —

                  Plėtoti socialinę politiką, skatinanti užimtumą ir socialinę sanglaudą, sprendžiant skurdo ir socialinės atskirties klausimus, toliau gerinant socialinius standartus ir formuojant veiksmingas socialinės apsaugos sistemas.

                  —

                  Įdėti daugiau pastangų, užtikrinant statistikos sistemos suderinamumą su ES standartais.

            Viešųjų finansų valdymas

                  —

                  Plėtoti mokesčių administracijos gebėjimus, siekiant padidinti ne iš muitinių gaunamas pajamas (tiesioginiai ir netiesioginiai mokesčiai), palaipsniui plėtojant ES standartais pagrįstą mokesčių sistemą. Pradėti peržiūrėti esamus mokesčių teisės aktus ir detaliai parengti bei įgyvendinti realų veiksmų planą, skirtą palaipsniui stiprinti mokesčių administracijos administracinius gebėjimus.

                  —

                  Užtikrinti biudžeto ciklo gyvybingumą, visų pirma gerinant biudžeto rengimo ir vykdymo gebėjimus. Plėtoti Kosovo asamblėjos gebėjimus veiksmingai dalyvauti viešųjų finansų valdymo procese. Užtikrinti sklandžias finansinių metų išlaidas ir likusias lėšas perkelti į kitų metų biudžetą.

            ES standartai
      Vidaus rinka ir prekyba

                  —

                  Toliau palaipsniui derinti Kosovo teisės aktus su visais ES įmonių teisės acquis aspektais.

            Sektorių politika
      —   Žemės ūkis
      Parengti reguliavimo sistemą ir tinkamus mechanizmus, skirtus užtikrinti maisto saugumą ir geresnę fitosanitarijos kontrolę, pagal atitinkamus ES standartus bei pagerinti Kosovo eksporto galimybes. Plėtoti politiką ir reguliavimo sistemą skirtą remti perspektyvią žemės reformą. Remti žemės ūkio paskirties žemės apsaugą nuo neplanuoto miesto vietovių plėtojimo.
      —   Aplinkos apsauga
      Priimti ir įgyvendinti aplinkos apsaugos veiksmų planą, siekiant suderinamumo su ES acquis.
      —   Transportas
      Įgyvendinti transporto politiką, apimančią įvairiarūšio transporto strategijos palaipsninį plėtojimą.
      —   Energetika
      Plėtoti politikos sistemą dėl valstybinės ir privačios sferos partnerysčių ir mišrių investicijų energetikos sektoriuje.
      Bendradarbiavimas teisingumo ir vidaus reikalų srityse

                  —

                  Stiprinti sienos ir pasienio valdymo institucijų bendradarbiavimą ir stiprinti veterinarijos, sanitarijos ir fitosanitarijos standartų įgyvendinimą, kaip dalį integruotos sienos valdymo sistemos dalies, gebėjimus.

         (1)  OL L 306, 2000 12 7, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2415/2001 (OL L 327, 2001 12 12, p. 3).

         (2)  Neįskaitant Kosovo, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244.


title: 2010/237/: 2010 m. balandžio 27 d. , Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/379/EB, kuriuo nustatomos sumos, kurios, remiantis Tarybos reglamentais (EB) Nr. 1782/2003, (EB) Nr. 378/2007, (EB) Nr. 479/2008 ir (EB) Nr. 73/2009, yra skiriamos EŽŪFKP, ir sumos, skiriamos EŽŪGF išlaidoms

text:
28.4.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 106/16

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2010 m. balandžio 27 d.,
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/379/EB, kuriuo nustatomos sumos, kurios, remiantis Tarybos reglamentais (EB) Nr. 1782/2003, (EB) Nr. 378/2007, (EB) Nr. 479/2008 ir (EB) Nr. 73/2009, yra skiriamos EŽŪFKP, ir sumos, skiriamos EŽŪGF išlaidoms
   (2010/237/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (1), ypač į jo 12 straipsnio 2 ir 3 dalis,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos sprendimu 2009/379/EB (2) nustatytos sumos, kurios, remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 (3) 10 straipsnio 2 dalimi ir 143d straipsniu, Tarybos reglamento (EB) Nr. 378/2007 (4) 4 straipsnio 1 dalimi, Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (5) 190a straipsniu ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 (6) 9 straipsnio 1 dalimi, 10 straipsnio 3 dalimi, 134 ir 135 straipsniais, yra skiriamos Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP), taip pat sumos, skiriamos Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) išlaidoms.

               (2)

               Kad būtų atsižvelgta į Portugalijos priimtą sprendimą iš viso netaikyti savanoriško moduliavimo, 2009 m. spalio 22 d. Komisijos sprendimas 2009/780/EB nustatyti Portugalijoje 2010, 2011 ir 2012 kalendoriniais metais savanoriško moduliavimo būdu gaunamas grynąsias sumas (7), panaikintas Komisijos sprendimu 2010/235/ES (8).

               (3)

               Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2009/1005/ES (9), kiek jis susijęs su Europos ekonomikos atkūrimo plano finansavimu, dar labiau sumažinta grynoji suma, skiriama EŽŪGF išlaidoms laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 12 straipsnio 1 dalies nuostatų.

               (4)

               Todėl Sprendimą 2009/379/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo 2009/379/EB priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

      Priimta Briuselyje 2010 m. balandžio 27 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 209, 2005 8 11, p. 1.

      (2)  OL L 117, 2009 5 12, p. 10.

      (3)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1.

      (4)  OL L 95, 2007 4 5, p. 1.

      (5)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (6)  OL L 30, 2009 1 31, p. 16.

      (7)  OL L 278, 2009 10 23, p. 59.

      (8)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 12.

      (9)  OL L 347, 2009 12 24, p. 26.

      PRIEDAS
      Sprendimo 2009/379/EB priede 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. įrašai pakeičiami taip:

                     (mln. EUR)

                     Biudžetiniai metai

                     EŽŪFKP skiriamos sumos

                     Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 12 straipsnio 1 dalis

                     EŽŪGF išlaidoms skiriamas grynasis likutis

                     Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 10 straipsnio 2 dalis

                     Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143d straipsnis

                     Reglamento (EB) Nr. 73/2009 9 straipsnio 1 dalis

                     Reglamento (EB) Nr. 73/2009 134 straipsnis

                     Reglamento (EB) Nr. 73/2009 135 straipsnis

                     Reglamento (EB) Nr. 73/2009 136 straipsnis

                     Reglamento (EB) Nr. 378/2007 4 straipsnio 1 dalis

                     Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 190a straipsnio 2 dalis

                     „2010

                     1 867,1

                     22

                     397

                     82,11

                     501,821534

                     44 275,968466

                     2011

                     2 095,3

                     22

                     484

                     51,6

                     374,9

                     122,61

                     44 466,59

                     2012

                     2 355,3

                     22

                     484

                     51,6

                     347,3

                     122,61

                     44 710,19

                     2013

                     2 640,9

                     22

                     484

                     51,6

                     313,9

                     122,61

                     44 938,99“


title: 2012/298/ES: 2012 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos pozicijos EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, pakeitimo

text:
12.6.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 151/3

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. birželio 7 d.
   dėl Europos Sąjungos pozicijos EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, pakeitimo
   (2012/298/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 153 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos ekonominės erdvės susitarimo (2) (toliau – EEE susitarimas) 31 protokole išdėstytos specialios nuostatos ir priemonės dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis;

               (2)

               reikia išplėsti Susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą ir įtraukti 2011 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 940/2011/ES dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012) (3);

               (3)

               todėl, norint nuo 2012 m. sausio 1 d. išplėsti bendradarbiavimą, reikėtų iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą;

               (4)

               Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo 31 protokolo pakeitimo yra grindžiama EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu, pridedamu prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 7 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. BØDSKOV

      (1)  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

      (2)  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

      (3)  OL L 246, 2011 9 23, p. 5.

      PROJEKTAS
      EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …/2012
      … m. … … d.
      kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis
      EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
      atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas) su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu, ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,
      kadangi:

                  (1)

                  EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą reikia išplėsti įtraukiant 2011 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 940/2011/ES dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012) (1);

                  (2)

                  todėl, norint nuo 2012 m. sausio 1 d. išplėsti bendradarbiavimą, reikėtų iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      EEE susitarimo 31 protokolo 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                  1)

                  5 dalis pakeičiama taip:
                  „5.   ELPA valstybės dalyvauja Bendrijos programose ir veiksmuose, nurodytuose pirmose dviejose 8 dalies įtraukose, nuo 1996 m. sausio 1 d., 8 dalies trečioje įtraukoje nurodytoje programoje – nuo 2000 m. sausio 1 d., 8 dalies ketvirtoje įtraukoje nurodytoje programoje – nuo 2001 m. sausio 1 d., 8 dalies penktoje ir šeštoje įtraukose nurodytose programose – nuo 2002 m. sausio 1 d., 8 dalies septintoje ir aštuntoje įtraukose nurodytose programose – nuo 2004 m. sausio 1 d., 8 dalies devintoje, dešimtoje ir vienuoliktoje įtraukose nurodytose programose – nuo 2007 m. sausio 1 d., 8 dalies dvyliktoje įtraukoje nurodytoje programoje – nuo 2009 m. sausio 1 d. ir 8 dalies tryliktoje įtraukoje nurodytoje programoje – nuo 2012 m. sausio 1 d.“;

                  2)

                  8 dalis papildoma šia įtrauka:

                              „—

                                 32011 D 0940: 2011 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 940/2011/ES dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012) (OL L 246, 2011 9 23, p. 5).“

            2 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja …, jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (2).
      Jis taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d.
      3 straipsnis
      Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

         Priimta Briuselyje … .

               EEE jungtinio komiteto vardu

               Pirmininkas

               EEE jungtinio komiteto sekretoriai

         (1)  OL L 246, 2011 9 23, p. 5.

         (2)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


title: 2007/792/EB: 2007 m. lapkričio 26 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą Nr. 2005/446/EB, nustatantį galutinę datą dėl įsipareigojimo skirti lėšas iš 9-ojo Europos plėtros fondo (EPF) vykdymo

text:
6.12.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 320/31

      TARYBOJE POSĖDŽIAVUSIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVŲ SPRENDIMAS

   2007 m. lapkričio 26 d.
   iš dalies keičiantis Sprendimą Nr. 2005/446/EB, nustatantį galutinę datą dėl įsipareigojimo skirti lėšas iš 9-ojo Europos plėtros fondo (EPF) vykdymo
   (2007/792/EB)
   TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ EUROPOS BENDRIJŲ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (1) ir 2005 m. birželio 25 d. pataisytą Liuksemburge (2) (toliau – AKR ir EB partnerystės susitarimas),
   atsižvelgdami į 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą 2001/822/EEB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos (3) (toliau – Užjūrio asociacijos susitarimas), ypač į jo 33a straipsnį,
   atsižvelgdami į Vidinį susitarimą tarp Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų dėl Bendrijos pagalbos finansavimo ir administravimo vadovaujantis AKR ir EB Partnerystės susitarimo Finansiniu protokolu (4) (toliau – 9-ojo EPF vidaus susitarimas), ypač į jo 2 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdami į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo pagal 2008–2013 m. daugiametę finansavimo programą vadovaujantis AKR ir EB partnerystės susitarimu ir dėl finansinės pagalbos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirta dalis (5) (toliau – 10-ojo EPF vidaus susitarimas),
   kadangi:

               (1)

               Pagal 2005 m. gegužės 30 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimą 2005/446/EB (6)2007 m. gruodžio 31 d. yra data, po kurios nevykdomi Komisijos administruojamo 9-ojo Europos plėtros fondo (toliau – EPF) lėšų, Europos investicijų banko (toliau – EIB) administruojamų palūkanų subsidijų ir pajamų, už šiuos asignavimus sukauptų palūkanų, asignavimai.

               (2)

               AKR ir EB partnerystės susitarimo Ib priedo (7) (2008–2013 m. daugiametė finansinė programa) 4 punkte numatyta išimtis bendrosios taisyklės, taikomos likučiams ir po 2007 m. gruodžio 31 d. atšauktoms lėšoms, kurie susidarė pagal pagrindinių žemės ūkio produktų eksporto pajamų stabilizavimo sistemą (STABEX) pagal ankstesnius nei 9-asis EPF, ir taip pat likučiams ir kompensacijoms sumų, skirtų Investicinei priemonei finansuoti, neįskaitant susijusių palūkanų už subsidijas.

               (3)

               Tame pačiame punkte toliau numatyta, kad po 2007 m. gruodžio 31 d. dar gali būti skirtos lėšos užtikrinti ES administracijos darbo pajėgumus ir apmokėti einamąsias išlaidas, palaikyti vykdomus projektus kol įsigalios 10-asis EPF.

               (4)

               10-ojo EPF įsigaliojimas gali būti nukeltas po 2008 m. sausio 1 d.

               (5)

               Sprendimas 2005/446/EB bei AKR ir EB partnerystės susitarimo Ib priedo 4 punktas turi būti suderinti.

               (6)

               Dėl force majeure aplinkybių, pagal 9-ąjį EPF po perskirstymo, atlikto po 2007 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos sprendimo Nr. C(2007) 3856 dėl laikotarpio vidurio peržiūros, iš asignavimų finansuojamų projektų ir programų priėmimas buvo nukeltas 6 mėnesiams Prancūzijos Ramiojo vandenyno regiono užjūrio šalims ir teritorijoms (toliau – UŠT), kurioms taikoma Sutarties ketvirtoji dalis,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Sprendimo 2005/446/EB 1 ir 2 straipsniai pakeičiami taip:

      „1 straipsnis
      1.   2007 m. gruodžio 31 d. yra data, po kurios nevykdomi Komisijos administruojamo 9-ojo EPF lėšų asignavimai, išskyrus likučius ir atšauktas lėšas, susidariusius pagal pagrindinių žemės ūkio produktų eksporto pajamų stabilizavimo sistemą (STABEX) pagal ankstesnius nei 9-asis EPF, ir taip pat asignavimų pagal 9-ąjį EPF, skirtų finansuoti iniciatyvas, nurodytas Ramiojo vandenyno regione esančių Prancūzijos UŠT bendruosiuose programavimo dokumentuose, likučius. Minėta data prireikus gali būti peržiūrėta.
      2.   Likučiai ir po 2007 m. gruodžio 31 d. atšauktos lėšos, susidarę pagal pagrindinių žemės ūkio produktų eksporto pajamų stabilizavimo sistemą (STABEX) pagal ankstesnius nei 9-asis EPF, pervedami į 10-ąjį EPF ir priskiriami atitinkamų AKR šalių ir UŠT orientacinei programai. 2008 m. birželio 30 d. yra data, po kurios neskiriami Komisijos administruojamo 9-ojo EPF lėšų asignavimai finansuoti iniciatyvas, nurodytas Prancūzijos Ramiojo vandenyno regiono UŠT bendruosiuose programavimo dokumentuose.
      3.   Jei 10-asis EPF įsigalios po 2007 m. gruodžio 31 d., tai 9-ojo EPF ar ankstesnių EPF likučiai ir atšauktos projektų pagal minėtus EPF lėšos gali būti asignuojami nuo 2007 m. gruodžio 31 d. iki 10-ojo EPF įsigaliojimo, – šiuo atveju jos naudojamos tik užtikrinti ES administracijos darbo pajėgumus ir apmokėti einamąsias išlaidas, skirtas palaikyti vykdomus projektus kol įsigalios 10-asis EPF.
      4.   Pajamos, sukauptos iš palūkanų už EPF asignavimus turi būti naudojamos padengti išlaidas, susijusias su 9-ojo EPF išteklių skyrimu pagal 9-ojo EPF vidaus susitarimo 9 straipsnį, o vėliau jos turi būti rezervuotos su EPF susijusioms veiklos rėmimo išlaidoms, kaip apibūdinta 10-ojo EPF vidaus susitarimo 6 straipsnyje.
      2 straipsnis
      1.   2007 m. gruodžio 31 d. arba 10-ojo EPF įsigaliojimo data, atsižvelgiant į tai, kuri yra vėlesnė, – tai data, nuo kurios nebevykdomas Europos investicijų banko (EIB) administruojamų palūkanų subsidijų asignavimas. Minėta data prireikus gali būti peržiūrėta.
      2.   Investicinei priemonei finansuoti skirtų sumų likučiai bei kompensuojamos sumos, neįskaitant susijusių palūkanų subsidijų, pervedami į 10-ąjį EPF ir lieka priskirti Investicinei priemonei.“

      Priimta Briuselyje, 2007 m. lapkričio 26 d.

            Valstybių narių vyriausybių vardu

            Pirmininkas

         J. SILVA

      (1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

      (2)  OL L 209, 2005 8 11, p. 27.

      (3)  OL L 314, 2001 11 30, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2007/249/EB (OL L 109, 2007 4 26, p. 33).

      (4)  OL L 317, 2000 12 15, p. 355.

      (5)  OL L 247, 2006 9 9, p. 32.

      (6)  OL L 156, 2005 6 18, p. 19.

      (7)  Ib priedas, pateiktas AKR ir EB Ministrų tarybos sprendime Nr. 1/2006 (OL L 247, 2006 9 9, p. 22).


title: 2006/548/EB,Euratomas: 2006 m. rugpjūčio 2 d.  Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas

text:
5.8.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 215/38

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2006 m. rugpjūčio 2 d.
   iš dalies keičiantis Sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas
   (2006/548/EB, Euratomas)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 218 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos sutartį, ypač į jos 131 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 41 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Komisijos nuostatų dėl saugumo, nustatytų Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas priede, 2 straipsnio 1 dalį (1), už saugumo klausimus atsakingas Komisijos narys turi imtis atitinkamų priemonių, kad užtikrintų, jog tvarkant ES įslaptintą informaciją, Komisijoje būtų laikomasi Komisijos saugumo taisyklių, kurių, inter alia, paisytų ir Komisijos išorės rangovai.

               (2)

               Komisijos nuostatų dėl saugumo 2 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad valstybėms narėms, kitoms institucijoms, įstaigoms, biurams ir agentūroms, įsteigtoms pagal arba remiantis sutartimis turėtų būti leidžiama gauti ES įslaptintą informaciją su sąlyga, kad jos užtikrintų, jog jų ir, inter alia, valstybių narių išorės rangovų tarnybose ir patalpose būtų laikomasi griežtai tapačių taisyklių.

               (3)

               Šiuo metu į Komisijos nuostatose dėl saugumo nekalbama apie tai, kaip jų pagrindiniai principai ir minimalūs standartai turėtų būti taikomi tais atvejais, kai Komisija sutarties arba susitarimo dėl dotacijos pagrindu paveda išorės subjektams užduotis, susijusias su ES įslaptinta informacija, kurias vykdant susiduriama su tokia informacija ir (arba) tokia informacija yra užduoties dalis.

               (4)

               Todėl svarbu įtraukti į Komisijos nuostatas dėl saugumo ir prie jų pridedamas saugumo taisykles konkrečius bendrus minimalius standartus susijusius su šiuo klausimu.

               (5)

               Valstybės narės taip pat turi laikytis šių bendrų minimaliųjų standartų imdamosi priemonių pagal nacionalinius susitarimus, kai jos sutarties arba susitarimo dėl dotacijos pagrindu paveda užduotis, susijusias su ES įslaptinta informacija, kurias vykdant susiduriama su tokia informacija ir (arba) tokia informacija yra užduoties dalis, išorės subjektams, nurodytiems Komisijos nuostatų dėl saugumo 2 straipsnio 2 dalyje.

               (6)

               Šie bendri minimalūs standartai turėtų būti taikomi nepažeidžiant kitų susijusių teisės aktų, visų pirma 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (2), 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3) ir Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (4), nustatančio išsamias jo įgyvendinimo taisykles ir ypač dvišalių ir daugiašalių susitarimų, nurodytų Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 106 ir 107 straipsniuose,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas priede nustatytos nuostatos dėl saugumo iš dalies keičiamos taip:

               1)

               2 straipsnio 1 dalis papildoma tokia pastraipa:
               „Kai sutartyje arba susitarime dėl dotacijos tarp Komisijos ir išorės rangovo arba gavėjo numatytas ES įslaptintos informacijos tvarkymas rangovo arba gavėjo patalpose, tinkamos priemonės, kurių turi imtis minėtas išorės rangovas arba gavėjas siekdamas užtikrinti, kad bus laikomasi 1 straipsnyje minėtų taisyklių tvarkant ES įslaptintą informaciją, turi būti sutarties arba susitarimo dėl dotacijos neatskiriama dalis.“

               2)

               Komisijos nuostatų dėl saugumo priede nustatytos saugumo taisyklės iš dalies keičiamos taip:

                           a)

                           I dalies 5.1. skyrius papildomas tokiu sakiniu:
                           „Tokie minimalūs standartai taip pat taikomi, kai Komisija sudarydama sutartį arba susitarimą dėl dotacijos paveda užduotis, susijusias su ES įslaptinta informacija, kurias vykdant susiduriama su tokia informacija ir (arba) tokia informacija yra užduoties dalis, pramonės arba kitiems subjektams: šie bendri minimalūs standartai nurodyti II dalies 27 skyriuje.“

                           b)

                           II dalyje šio sprendimo priedo tekstas pridedamas kaip 27 dalis.

                           c)

                           Į 6 priedą įtraukiami tokie sutrumpinimai:

                                       „DSA

                                       –

                                       paskirtoji saugumo institucija (Designated Security Authority);

                                       FSC

                                       –

                                       patalpų saugumo patikrinimas (Facility Security Clearance);

                                       FSO

                                       –

                                       patalpų saugumo pareigūnas (Facility Security Officer);

                                       PSC

                                       –

                                       personalo patikimumo patikrinimas (Personnel Security Clearance);

                                       SAL

                                       –

                                       saugumo aspektų paaiškinimas (Security Aspects Letter);

                                       SCG

                                       –

                                       įslaptinimo vadovas (Security Classification Guide)“

                                 .

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 2 d.

            Komisijos vardu

         Siim KALLAS

            Pirmininko pavaduotojas

      (1)  OL L 317, 2001 12 3, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/70/EB, Euratomas (OL L 34, 2006 2 7, p. 32).

      (2)  OL L 134, 2004 4 30, p. 114. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2083/2005 (OL L 333, 2005 12 20, p. 28).

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3).

      PRIEDAS

         „27.   BENDRI MINIMALŪS PRAMONĖS SAUGUMO STANDARTAI
         27.1.   Įvadas
         Šiame skyriuje aptariami pramoninės veiklos saugumo aspektai, kurie yra svarbūs vedant derybas ir sudarant sutartis arba susitarimus dėl dotacijų, pagal kuriuos pramonės ir kitiems subjektams pavedamos užduotys, susijusios su ES įslaptinta informacija, kurias vykdant susiduriama su tokia informacija ir (arba) tokia informacija yra užduoties dalis, taip pat jiems vykdant šias sutartis, įskaitant ES įslaptintos informacijos perdavimą arba galimybę su ja susipažinti viešųjų pirkimų procedūros ir kvietimų teikti paraiškas metu (paraiškų pateikimo laikotarpiu ir vedant derybas iki sutarties sudarymo).
         27.2.   Apibrėžtys
         Šiuose bendruose minimaliuose standartuose vartojamos tokios sąvokos:

                     a)

                     įslaptinta sutartis – produktų tiekimo, darbų vykdymo, patalpų ar paslaugų teikimo sutartis arba susitarimas dėl dotacijos, kuriuos vykdant būtina susipažinti su ES įslaptinta informacija arba tokią informaciją kurti;

                     b)

                     įslaptinta subrangos sutartis – rangovo arba dotacijos gavėjo su kitu rangovu (t. y. subrangovu) sudaroma prekių tiekimo, darbų vykdymo, patalpų arba paslaugų teikimo sutartis, kurią vykdant būtina susipažinti su ES įslaptinta informacija arba tokią informaciją kurti;

                     c)

                     rangovas – ekonominių operacijų vykdytojas arba juridinis asmuo, turintis veiksnumą sudaryti sutartis arba gauti dotacijas;

                     d)

                     paskirtoji saugumo institucija (DSA) – ES valstybės narės Nacionalinei saugumo institucijai (NSA) atskaitinga institucija, kuri atsako už pramonės arba kitų subjektų informavimą apie nacionalinę politiką visais pramoninio saugumo klausimais ir duoda nurodymus bei padeda ją įgyvendinti. DSA funkciją gali vykdyti NSA;

                     e)

                     patalpų saugumo patikrinimas (FSC) – NSA ir (arba) DSA atliekamas administracinis nustatymas, kad saugumo požiūriu patalpose nurodyto įslaptinimo laipsnio ES įslaptintai informacijai gali būti užtikrintas tinkamas saugumas ir kad buvo atliktas jose dirbančio personalo, kuriam reikia susipažinti su ES įslaptinta informacija, patikimumo patikrinimas ir jis buvo informuotas apie atitinkamus saugumo reikalavimus, būtinus norint susipažinti su ES įslaptinta informacija ir ją apsaugoti;

                     f)

                     pramonės arba kitas subjektas – rangovas arba subrangovas, tiekiantis prekes, atliekantis darbus arba teikiantis paslaugas; tai gali būti pramonės, prekybiniai, paslaugų, moksliniai, mokslinių tyrimų, švietimo arba vystymo subjektai;

                     g)

                     pramoninis saugumas – apsaugos priemonių ir procedūrų taikymas siekiant užkirsti kelią, atskleisti ir ištaisyti derybų iki sutarties sudarymo ir įslaptintų sutarčių vykdymo metu rangovo arba subrangovo tvarkomos ES įslaptintos informacijos praradimą arba neteisėtą atskleidimą;

                     h)

                     nacionalinė saugumo institucija (NSA) – ES valstybės narės Vyriausybės institucija, kuriai tenka galutinė atsakomybė už ES įslaptintos informacijos apsaugą toje valstybėje narėje;

                     i)

                     bendras sutarties slaptumo žymos laipsnis – visos sutarties arba susitarimo dėl dotacijos slaptumo žymos nustatymas remiantis informacijos ir (arba) medžiagos, kuri turi arba gali būti surinkta, perduota arba su kuria gali būti susipažinta pagal bet kurį visos sutarties arba susitarimo dėl dotacijos elementą, slaptumo žymomis. Bendras sutarties slaptumo žymos laipsnis negali būti žemesnis nei aukščiausia bet kurio jos elemento slaptumo žyma, tačiau gali būti aukštesnis dėl visumos poveikio;

                     j)

                     saugumo aspektų paaiškinimas (SAL) – specialių sutartinių sąlygų rinkinys, kurį parengia susitariančioji institucija ir kuris yra įslaptintos sutarties, pagal kurią gali būti susipažįstama su ES įslaptinta informacija arba tokia informacija gali būti surinkta, sudėtinė dalis – jame nurodomi saugumo reikalavimai arba sutarties elementai, kurių saugumą būtina užtikrinti;

                     k)

                     įslaptinimo vadovas (SCG) – dokumentas, kuriame aprašomi programos, sutarties arba susitarimo dėl dotacijos įslaptinti elementai, nurodant taikomus slaptumo žymų laipsnius. SCG gali būti papildomas programos arba sutarties vykdymo laikotarpiu ir informacijos elementams gali būti suteiktos naujos slaptumo žymos arba jų slaptumo žymos laipsnis gali būti sumažintas. SCG turi būti SAL dalis.

               27.3.   Organizavimas

                     a)

                     Įslaptinta sutartimi Komisija gali valstybėje narėje įregistruotiems pramonės ar kitiems subjektams gali pavesti užduotis, susijusias su ES įslaptinta informacija, kurias vykdant susiduriama su tokia informacija ir (arba) tokia informacija yra užduoties dalis;

                     b)

                     Komisija užtikrina, kad sudarant įslaptintas sutartis būtų laikomasi visų su šiais minimaliais standartais susijusių reikalavimų;

                     c)

                     Komisija įtraukia į darbą susijusią arba susijusias NSA taikydama šiuos minimalius pramoninio saugumo standartus. NSA gali perteikti šias užduotis vienai arba kelioms DSA;

                     d)

                     galutinė atsakomybė už ES įslaptintos informacijos apsaugą pramonės arba kituose subjektuose tenka jų vadovybei;

                     e)

                     sudarant įslaptintą sutartį arba subrangos sutartį, kuriai taikomi šie minimalūs standartai, Komisija ir (arba) atitinkamai NSA ir (arba) DSA nedelsdami praneš valstybės narės, kurioje yra įregistruotas rangovas arba subrangovas, NSA ir (arba) DSA.

               27.4.   Įslaptintos sutartys ir įslaptinti sprendimai dėl dotacijų

                     a)

                     Suteikiant įslaptintoms sutartims arba susitarimams dėl dotacijos slaptumo žymą turi būti atsižvelgiama į šiuos principus:

                                 —

                                 Komisija atitinkamai nustato sutarties aspektus, kurių apsaugą būtina užtikrinti, ir su tuo susijusią slaptumo žymą; tai darydama ji turi atsižvelgti į pirminę slaptumo žymą, kurią iki sutarties sudarymo surinktai informacijai suteikė jos autorius,

                                 —

                                 bendras sutarties slaptumo žymos laipsnis negali būti žemesnis nei aukščiausia bet kurio jos elemento slaptumo žyma,

                                 —

                                 ES įslaptinta informacija, surinkta vykdant veiklą pagal sutartį, įslaptinama laikantis įslaptinimo vadovo,

                                 —

                                 atitinkamais atvejais Komisija yra atsakinga už bendro sutarties slaptumo žymos laipsnio arba bet kurio jos elemento slaptumo žymos keitimą pasikonsultavus su autoriumi ir už visų suinteresuotųjų šalių informavimą,

                                 —

                                 rangovui arba subrangovui perduota arba vykdant veiklą pagal sutartį surinkta įslaptinta informacija negali būti naudojama kitais tikslais nei apibrėžtieji įslaptintoje sutartyje ir negali būti atskleidžiama trečiosioms šalims be išankstinio rašytinio autoriaus sutikimo.

                     b)

                     Komisija ir susijusių valstybių narių NSA ir (arba) DSA turi užtikrinti, kad rangovai ir subrangovai, su kuriais sudarytos įslaptintos sutartys, susijusios su informacija, pažymėta slaptumo žyma CONFIDENTIEL UE arba didesnio slaptumo žyma, imtųsi visų tinkamų priemonių tokiai jiems perduotai arba vykdant įslaptintą sutartį jų surinktai ES įslaptintai informacijai apsaugoti laikantis nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų. Dėl saugumo reikalavimų nesilaikymo įslaptinta sutartis gali būti nutraukta.

                     c)

                     Turi būti atliktas visų pramonės arba kitų subjektų, dalyvaujančių vykdant įslaptintas sutartis, pagal kurias suteikiama galimybė susipažinti su informacija, pažymėta slaptumo žyma CONFIDENTIEL UE arba didesnio slaptumo žyma, nacionalinis FSC. FSC atlieka valstybės narės NSA ir (arba) DSA, kad patvirtintų, jog patalpose gali būti suteikta ir užtikrinta atitinkamo slaptumo žymos laipsnio ES įslaptintos informacijos tinkama apsauga.

                     d)

                     Sudarant įslaptintą sutartį patalpų saugumo pareigūnas (FSO), paskirtas rangovo arba subrangovo vadovybės, privalo prašyti atlikti visų asmenų, įdarbintų toje valstybėje narėje registruotuose pramonės arba kituose subjektuose, kuriems dėl jų pareigų pagal įslaptintą sutartį reikia susipažinti su ES informacija, pažymėta slaptumo žymomis CONFIDENTIEL UE arba didesnio slaptumo žyma, personalo patikimumo patikrinimą, kurį turi atlikti ir išduoti liudijantį dokumentą tos valstybės narės NSA ir (arba) DSA laikydamosi nacionalinių teisės aktų.

                     e)

                     Į įslaptintas sutartis turi būti įtrauktas SAL, kaip apibrėžta 27 dalies b punkto j papunktyje. SCG turi būti įtrauktas į SAL.

                     f)

                     Prieš pradėdamas derybas dėl įslaptintos sutarties, Komisija susisieks su valstybės narės, kurioje yra įregistruoti atitinkami pramoniniai ar kiti subjektai, NSA ir (arba) DSA, kad gautų patvirtinimą, jog yra atliktas ir galioja jų FSC, atitinkantis sutarties slaptumo žymos laipsnį.

                     g)

                     Susitariančioji institucija negali sudaryti įslaptintos sutarties su pasirinktu ekonominių operacijų vykdytoju negavusi galiojančio FSC liudijimo.

                     h)

                     Sutartims, susijusioms su informacija, pažymėta RESTREINT UE, FSC nereikia, išskyrus atvejus, kai tai privaloma pagal valstybių narių nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus.

                     i)

                     Skelbiant konkursą įslaptintoms sutartims sudaryti, turi būti nurodoma, kad paraiškos nepateikęs ekonominių operacijų vykdytojas arba ekonominių operacijų vykdytojas, kuris nebuvo pasirinktas, privalo per nurodytą laiką grąžinti visus dokumentus.

                     j)

                     Rangovui gali tekti įvairiais lygiais vesti derybas su subrangovais dėl įslaptintų subrangos sutarčių. Rangovas atsako už tai, kad visa subrangos veikla būtų vykdoma laikantis šiame skyriuje pateikiamų bendrų minimalių standartų. Tačiau rangovas negali perduoti subrangovui ES įslaptintos informacijos arba medžiagos be išankstinio rašytinio autoriaus sutikimo.

                     k)

                     Sąlygos, kuriomis rangovas gali sudaryti subrangos sutartis, turi būti nurodytos skelbiant konkursą arba kvietimą teikti paraiškas ir įslaptintoje sutartyje. Su subjektais, įregistruotais valstybėje, kuri nėra ES valstybė narė, subrangos sutartys negali būti sudaromos be aiškaus rašytinio Komisijos leidimo.

                     l)

                     Visą sutarties galiojimo laiką Komisija stebi saugumo nuostatų laikymąsi, koordinuodama veiklą su atitinkama DSA ir (arba) NSA. Sužinojus apie saugumo incidentus, apie juos pranešama laikantis šių Saugumo taisyklių II dalies 24 skyriaus nuostatų. Apie visus FSC pakeitimus arba panaikinimą nedelsiant pranešama Komisijai ir visoms kitoms NSA ir (arba) DSA, kurioms apie jį buvo pranešta.

                     m)

                     Nutraukiant įslaptintą sutartį arba subrangos sutartį, Komisija ir (arba) atitinkamai NSA ir (arba) DSA nedelsdami praneš valstybės narės, kurioje yra įregistruotas rangovas arba subrangovas, NSA ir (arba) DSA.

                     n)

                     Nutraukus arba įvykdžius įslaptintą sutartį arba įslaptintą subrangos sutartį, rangovai ir subrangovai privalo ir toliau laikytis šiame skyriuje nurodytų bendrų minimalių standartų ir užtikrinti įslaptintos informacijos konfidencialumą.

                     o)

                     Konkrečios nuostatos dėl įslaptintos informacijos sunaikinimo pasibaigus sutarties laikui bus nustatytos SAL arba kitose susijusiose nuostatose, kuriose nustatomi saugumo reikalavimai.

                     p)

                     Šiame skyriuje numatyti įsipareigojimai ir sąlygos taikomi mutatis mutandis procedūroms, kai sprendimu suteikiamos dotacijos ir ypač šių dotacijų gavėjams. Sprendimuose dėl dotacijos nustatomi įsipareigojimai gavėjams.

               27.5.   Apsilankymai
         Dėl Komisijos darbuotojų apsilankymų valstybių narių pramonės arba kituose subjektuose, vykdančiuose ES įslaptintas sutartis, turi būti susitariama su atitinkama NSA ir (arba) DSA. Dėl pramonės arba kitų subjektų darbuotojų apsilankymų, susijusių su ES įslaptintomis sutartimis, turi susitarti atitinkamos NSA ir (arba) DSA. Tačiau su ES įslaptinta sutartimi susijusios NSA ir (arba) DSA gali susitarti dėl tvarkos, pagal kurią dėl pramonės arba kitų subjektų darbuotojų apsilankymų gali būti susitariama tiesiogiai.
         27.6.   ES įslaptintos informacijos perdavimas ir gabenimas

                     a)

                     Perduodant ES įslaptintą informaciją taikomos šių Saugumo taisyklių II dalies 21 skyriaus nuostatos. Šias nuostatas papildo tarp valstybių narių galiojančios procedūros.

                     b)

                     ES įslaptintos medžiagos, susijusios su įslaptintomis sutartimis, tarptautinis gabenimas atliekamas laikantis valstybių narių nacionalinės tvarkos. Nagrinėjant tarptautinio gabenimo saugumo procedūras bus taikomi šie principai:

                                 —

                                 saugumas užtikrinamas visais gabenimo etapais ir visomis aplinkybėmis, nuo kilmės vietos iki galutinės paskirties vietos,

                                 —

                                 siuntai suteikiamas apsaugos laipsnis nustatomas pagal joje esančios medžiagos aukščiausią slaptumo žymos laipsnį,

                                 —

                                 prireikus atliekamas gabenimą užtikrinančių bendrovių FSC. Tokiais atvejais siuntą tvarkantis personalas patikrinamas laikantis šiame skyriuje pateikiamų bendrų minimalių standartų,

                                 —

                                 kelionės kiek įmanoma vykdomos nuo punkto iki punkto ir užbaigiamos taip greitai, kaip leidžia aplinkybės,

                                 —

                                 kai įmanoma, turėtų būti pasirenkami maršrutai tik per ES valstybių narių teritorijas. Maršrutais per valstybes, kurios nėra ES valstybės narės, turėtų būti gabenama tik gavus siuntėjo ir gavėjo valstybių NSA ir (arba) DSA leidimus,

                                 —

                                 prieš vežant ES įslaptintą medžiagą gabenimo planą parengia siuntėjas, o patvirtina – atitinkamos NSA ir (arba) DSA.“