title: 2005/4/EB: 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO) susitarimo pasikeičiant laiškais sudarymo Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios naudai dėl abipusių liberalizavimo priemonių ir EB-Palestinos valdžios laikinojo asociacijos susitarimo 1 ir 2 protokolų pakeitimo naujais protokolais

text:
5.1.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 2/4

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2004 m. gruodžio 22 d.
   dėl Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO) susitarimo pasikeičiant laiškais sudarymo Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios naudai dėl abipusių liberalizavimo priemonių ir EB-Palestinos valdžios laikinojo asociacijos susitarimo 1 ir 2 protokolų pakeitimo naujais protokolais
   (2005/4/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               1997 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios (toliau – Palestinos valdžia) interesams, Europos–Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimo dėl prekybos ir bendradarbiavimo (1) (toliau – Laikinasis asociacijos susitarimas) 12 straipsnyje teigiama, kad Bendrija ir Palestinos valdžia progresyviai liberalizuoja savo prekybą, inter alia, prekybą žemės ūkio produktais. Be kita ko, 14 straipsnis numato, kad nuo 1999 m. sausio 1 d. Bendrija ir Palestinos valdžia apsvarsto situaciją tam, kad nustatytų liberalizavimo priemones, kurias siekiant minėtame 12 straipsnyje numatyto tikslo, nuo 2000 m. sausio 1 d. turėtų taikyti Bendrija ir Palestinos valdžia.

               (2)

               Komisija Bendrijos vardu derėjosi dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais, siekdama pakeisti Laikinojo asociacijos susitarimo 1 ir 2 protokolus naujais protokolais.

               (3)

               Šio sprendimo įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2),

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO) susitarimas pasikeičiant laiškais Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios naudai dėl abipusių liberalizavimo priemonių ir EB-Palestinos valdžios laikinojo asociacijos susitarimo 1 ir 2 protokolų pakeitimo naujais protokolais.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   3 straipsnyje numatyta tvarka Komisija priima 1 ir 2 protokolams būtinas įgyvendinimo priemones.
   3 straipsnis
   1.   Komisijai padeda komitetai, įsteigti pagal atitinkamas taisyklių dėl bendro rinkos organizavimo nuostatas, arba Muitinės kodekso komitetas, įsteigtas 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (3), 248a straipsniu.
   2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.
   Sprendimo Nr. 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje numatytas laikotarpis yra vienas mėnuo.
   3.   Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.
   4 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, įgaliotą pasirašyti šį Susitarimą, kuris įpareigotų Bendriją.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. VEERMAN

      (1)  OL L 187, 1997 7 16, p. 3.

      (2)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

      (3)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 60/2004 (OL L 9, 2004 1 15, p. 8).
   SUSITARIMAS
   tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO) pasikeičiant laiškais Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios naudai dėl abipusių liberalizavimo priemonių ir EB–Palestinos valdžios laikinojo asociacijos susitarimo 1 ir 2 protokolų pakeitimo naujais protokolais
   Pone,
   turiu garbę priminti derybas, kurios įvyko pagal Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios (toliau – Palestinos valdžia) interesams, Europos–Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimo (toliau – Laikinasis asociacijos susitarimas), įsigaliojusio 1997 m. liepos 1 d., 12 straipsnį, kuriame teigiama, kad Bendrija ir Palestinos valdžia progresyviai liberalizuoja savo prekybą, inter alia, abi šalis dominančiais žemės ūkio produktais.
   Šios derybos įvyko remiantis 14 straipsnio nuostatomis, kurios numato, kad nuo 1999 m. sausio 1 d. Bendrija ir Palestinos valdžia apsvarsto situaciją tam, kad nustatytų liberalizacijos priemones, siekiant 12 straipsnyje numatyto tikslo, kurias nuo 2000 m. sausio 1 d. turėtų taikyti Bendrija ir Palestinos valdžia.
   Pasibaigus deryboms, abi Šalys susitarė:

               1)

               Pakeisti Laikinojo asociacijos susitarimo 1 ir 2 protokolus bei jų priedus 1 ir 2 protokolais bei jų priedais, pateiktais prie šio pasikeitimo laiškais I ir II prieduose.

               2)

               Panaikinamas Bendrijos ir Palestinos valdžios susitarimas pasikeičiant raštais, pridėtas prie Laikinojo asociacijos susitarimo, susijęs su 1 protokolu ir sudarytas dėl į Bendriją importuojamų skintų gyvų gėlių ir gėlių žiedpumpurių, klasifikuojamų Bendrojo muitų tarifo 0603 10 subpozicijoje.

               3)

               Ne vėliau kaip 2007 m. Bendrija ir Palestinos valdžia įvertins situaciją, kad nustatytų, kokias liberalizavimo priemones, siekiant Laikinojo asociacijos susitarimo 12 straipsnyje numatyto tikslo, nuo 2008 m. sausio 1 d. turėtų taikyti Bendrija ir Palestinos valdžia.

         Šio Susitarimo pasikeičiant laiškais nuostatos įsigalioja nuo 2005 m. sausio 1 d.
   Būčiau dėkingas, jei galėtumėte pranešti, kad Jūsų Vyriausybė pritaria tam, kas pirmiau išdėstyta.
   Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

         Europos Sąjungos Tarybos vardu

   Pone,
   turiu garbę pranešti, kad gavau Jūsų šios dienos laišką, kuriame rašoma:
   „turiu garbę priminti derybas, kurios įvyko pagal Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios (toliau – Palestinos valdžia) interesams, Europos–Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimo (toliau – Laikinasis asociacijos susitarimas), įsigaliojusio 1997 m. liepos 1 d., 12 straipsnį, kuriame teigiama, kad Bendrija ir Palestinos valdžia progresyviai liberalizuoja savo prekybą, inter alia, abi šalis dominančiais žemės ūkio produktais.
   Šios derybos įvyko remiantis 14 straipsnio nuostatomis, kurios numato, kad nuo 1999 m. sausio 1 d. Bendrija ir Palestinos valdžia apsvarsto situaciją tam, kad nustatytų liberalizacijos priemones, siekiant 12 straipsnyje numatyto tikslo, kurias nuo 2000 m. sausio 1 d. turėtų taikyti Bendrija ir Palestinos valdžia.
   Pasibaigus deryboms, abi Šalys susitarė:

               1)

               Pakeisti Laikinojo asociacijos susitarimo 1 ir 2 protokolus bei jų priedus 1 ir 2 protokolais bei jų priedais, pateiktais prie šio pasikeitimo laiškais I ir II prieduose.

               2)

               Panaikinamas Bendrijos ir Palestinos valdžios susitarimas pasikeičiant raštais, pridėtas prie Laikinojo asociacijos susitarimo, susijęs su 1 protokolu ir sudarytas dėl į Bendriją importuojamų skintų gyvų gėlių ir gėlių žiedpumpurių, klasifikuojamų Bendrojo muitų tarifo 0603 10 subpozicijoje.

               3)

               Ne vėliau kaip 2007 m. Bendrija ir Palestinos valdžia įvertins situaciją, kad nustatytų, kokias liberalizavimo priemones, siekiant Laikinojo asociacijos susitarimo 12 straipsnyje numatyto tikslo, nuo 2008 m. sausio 1 d. turėtų taikyti Bendrija ir Palestinos valdžia.

         Šio Susitarimo pasikeičiant laiškais nuostatos įsigalioja nuo 2005 m. sausio 1 d.
   Būčiau dėkingas, jei galėtumėte pranešti, kad Jūsų Vyriausybė pritaria tam, kas pirmiau išdėstyta.“
   Turu garbės Jums pranešti, kad Palestinos valdžia pritaria šio laiško turiniui.
   Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

         Palestinos valdžios vardu

   I PRIEDAS

      1 PROTOKOLAS
      dėl žemės ūkio produktų, kurių kilmės šalis yra Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, importo į Bendriją tvarkos

                  1.

                  Šiame priede išvardytus produktus, kurių kilmės šalis yra Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, leidžiama importuoti į Bendriją, toliau tekste ir priede išvardintomis sąlygomis.

                              a)

                              muito mokesčiai panaikinami arba sumažinami kaip nurodyta „a“ stulpelyje;

                              b)

                              tam tikriems produktams, kuriems Bendrajame muitų tarife numatyta taikyti ad valorem muitą ir specifinį muitą, „a“ ir „c“ stulpeliuose nurodytos sumažinimo normos taikomos tik ad valorem muitui. Tačiau produkto, kuriam taikomas 1509 10 kodas, specifiniam muitui taikoma sumažinimo teisė;

                              c)

                              tam tikriems produktams muito mokesčiai panaikinami, apsiribojant tarifinėms kvotoms, nurodytoms kiekvienam iš jų „b“ stulpelyje; jeigu nenurodyta kitaip, taikomos metinės tarifinės kvotos nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.;

                              d)

                              įvežus kvotas viršijančius kiekius, atitinkamiems produktams taikomas visas ar sumažintas bendrasis muito mokestis, kaip pateikta „c“ stulpelyje.

                  2.

                  Nuo muito mokesčio atleidžiami tam tikrų produktų kiekiai, nurodyti „d“ stulpelyje.
                  Jeigu kurio nors iš šių produktų importo apimtis viršija referencinį kiekį, Bendrija, atsižvelgdama į savo pačios atliekamą kasmetinę prekybos srautų peržiūrą, gali nustatyti minėtam produktui Bendrijos tarifinę kvotą, lygią referenciniam kiekiui. Tokiu atveju, importavus kiekius, viršijančius kvotas, atitinkamiems produktams taikomas visas ar sumažintas „c“ stulpelyje nurodytas bendrasis muito mokestis.

                  3.

                  Pirmaisiais taikymo metais tarifinių kvotų ir nurodytosios vertės apimtys apskaičiuojamos pro rata bazinėms apimtims, atsižvelgiant į iki šio protokolo įsigaliojimo dienos jau praėjusio laikotarpio dalį.

                  4.

                  Kai kurių priede išvardintų produktų tarifinių kvotų apimtis padidinama du kartus remiantis „e“ stulpelyje nurodyta apimtimi. Pirmasis padidinimas vyksta tuo metu, kai įgyjama antroji tarifų kvota.

      1 PROTOKOLO PRIEDAS

                  KN kodas (1)

                  Aprašymas (2)

                  MFN muito mokesčio sumažinimas (%) (3)

                  Tarifinės kvotos (t, jeigu nenurodyta kitaip)

                  MFN muito mokesčių, viršijančių esamą arba galimą tarifinę kvotą, sumažinimas (%) (3)

                  Referenciniskiekis (t, jeigu nenurodyta kitaip)

                  Konkrečios nuostatos

                  a

                  b

                  c

                  d

                  e

                  0409 00 00

                  Natūralus medus

                  100

                  500

                  0

                  4 punktas – kasmet didinama 250 t

                  ex06 03 10

                  Skintos gėlės ir gėlių žiedpumpuriai, gyvos

                  100

                  2 000

                  0

                  4 punktas – kasmet didinama 250 t

                  0702 00 00

                  Pomidorai, švieži arba atšaldyti, nuo gruodžio 1 d. iki kovo 31 d.

                  100

                  60

                  2 000

                  ex07 03 10

                  Svogūnai, švieži arba atšaldyti, nuo vasario 15 d. iki gegužės 15 d.

                  100

                  60

                  0709 30 00

                  Baklažanai, švieži arba atšaldyti, nuo sausio 15 d. iki balandžio 30 d.

                  100

                  60

                  3 000

                  ex07 09 60

                     Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, švieži arba atšaldyti:

                  0709 60 10

                  Saldžiosios paprikos

                  100

                  40

                  1 000

                  0709 60 99

                  Kitos daržovės

                  100

                  80

                  0709 90 70

                  Cukinija, šviežia arba atšaldyta, nuo gruodžio 1 d. iki vasario pabaigos

                  100

                  60

                  300

                  ex07099090

                  Svogūnai, įskaitant Muscari comosum rūšies svogūnus, švieži arba atšaldyti, nuo vasario 15 d. iki gegužės 15 d.

                  100

                  60

                  0710 80 59

                     Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas, nevirti arba virti garuose ar vandenyje, sušaldyti

                  100

                  80

                  0711 90 10

                     Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas, konservuoti, netinkami papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui

                  100

                  80

                  0712 31 00
                  0712 32 00
                  0712 33 00
                  0712 39 00

                  Grybai, ausiagrybiai (Auricularia spp.), žiūryčiai (Tremella spp.) ir trumai, džiovinti

                  100

                  500

                  0

                  ex08 05 10

                  Apelsinai, švieži

                  100

                  60

                  25 000

                  ex08 05 20

                  Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus (tangerines) ir likerinius mandarinus (satsumas); klementinos (clementines), vilkingai (wilkings) ir panašūs citrusinių hibridai, švieži

                  100

                  60

                  500

                  0805 40 00

                  Greipfrutai

                  100

                  80

                  ex08055010

                  Tikrosios citrinos (Citrus limon, Citrus limonum), šviežios

                  100

                  40

                  800

                  0806 10 10

                  Šviežios valgomosios vynuogės, nuo vasario 1 d. iki liepos 14 d.

                  100

                  1 000

                  0

                  4 punktas – kasmet didinama 500 t

                  0807 19 00

                  Melionai (neskaitant arbūzų), švieži, nuo lapkričio 1 d. iki gegužės 31 d.

                  100

                  50

                  10 000

                  0810 10 00

                  Šviežios braškės, nuo lapkričio 1 d. iki kovo 31 d.

                  100

                  2 000

                  0

                  4 punktas – kasmet didinama 500 t

                  0812 90 20

                  Apelsinai, konservuoti, netinkami papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui

                  100

                  80

                  0904 20 30

                     Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas, džiovinti, bet ne susmulkinti ar sumalti

                  100

                  80

                  1509 10

                  Pirmojo spaudimo aliejus

                  100

                  2 000

                  0

                  4 punktas – kasmet didinama 500 t

                  2001 90 20

                     Capsicum genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas arPimenta genties vaisius, paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi

                  100

                  80

                  2005 90 10

                     Capsicum genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas ar Pimenta genties vaisius, paruošti arba konservuoti be acto arba acto rūgšties, nesušaldyti

                  100

                  80

      (1)  KN kodai, atitinkantys Reglamentą (EB) Nr. 1789/2003 (OL L 281, 2003 10 30, p. 1).

      (2)  Nepažeidžiant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, produktų aprašymas laikomas tik indikatyviu, preferencinio prekybos režimo schema šiame priede buvo apibrėžta naudojantis KN kodais. Ten, kur nurodyta ex KN kodai, preferencinio prekybos režimo schemą reikia nustatyti kartu pritaikant ir KN kodą, ir atitinkamą aprašymą.

      (3)  Mokesčio sumažinimas taikomas tik ad valorem muito mokesčiams. Kiekvienu atveju dėl produkto, kuriam taikomas 1509 10 kodas, specifiniam mokesčiui taikoma sumažinimo teisė.
   II PRIEDAS

      2 PROTOKOLAS
      dėl žemės ūkio produktų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, importo į Vakarų Krantą ir Gazos Ruožą tvarkos

                  1.

                  Priede išvardintus produktus, kurių kilmės šalis yra Bendrija, leidžiama importuoti į Vakarų Krantą ir Gazos Ruožą toliau tekste ir priede išvardintomis sąlygomis.

                  2.

                  Importo muitai arba panaikinami, arba sumažinami iki „a“ stulpelyje nurodyto lygmens neviršijant metinės tarifinės kvotos, nurodytos „b“ stulpelyje, ir laikantis konkrečių, „c“ stulpelyje nurodytų, nuostatų.

                  3.

                  Kiekiai, importuoti viršijant tarifines kvotas, apmokestinami trečiosioms šalims taikomais bendraisiais muitais, laikantis konkrečių, „c“ stulpelyje nurodytų nuostatų.

                  4.

                  Pirmaisiais taikymo metais, tarifinių kvotų apimtys ir referenciniai kiekiai apskaičiuojami pro rata bazinėms apimtims, atsižvelgiant į iki šio protokolo įsigaliojimo dienos jau praėjusio laikotarpio dalį.

      2 PROTOKOLO PRIEDAS

                  KN kodas

                  Aprašymas

                  Muitas
                  (%)

                  Tarifinė kvota
                  (t, jeigu nenurodyta kitaip)

                  Konkrečios nuostatos

                  a

                  b

                  c

                  0102 90 71

                  Gyvi galvijai, didesnės kaip 300 kg masės, skerstini, išskyrus telyčias ir karves

                  0

                  300

                  0202 30 90

                  Galvijiena, be kaulų, išskyrus priekinius ketvirčius, „kompensuotus“ ketvirčius, nugarinę, jautienos mentis ir krūtininės išpjovas, sušaldyta

                  0

                  200

                  0206 22 00

                  Galvijienos valgomos kepenėlės, sušaldytos

                  0

                  100

                  0406

                  Sūris ir varškė

                  0

                  200

                  0407 00 19

                  Perinimui skirti paukščių kiaušiniai, išskyrus kalakutų ar žąsų kiaušinius

                  0

                  120 000 vienetų

                  1101 00 15

                  Paprastųjų kviečių miltai ir kviečių spelta

                  0

                  13 000

                  2309 90 99

                  Kiti panašūs preparatai, naudojami gyvūnų pašarui

                  2

                  100


title: 1993 m. lapkričio 23 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Rumunijos susitarimo dėl abipusės vynų pavadinimų apsaugos ir kontrolės sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31993D0726

Oficialusis leidinys L 337 , 31/12/1993 p. 0177 - 0177 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 55 p. 0097  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 55 p. 0097

		Tarybos sprendimas1993 m. lapkričio 23 d.dėl Europos bendrijos ir Rumunijos susitarimo dėl abipusės vynų pavadinimų apsaugos ir kontrolės sudarymo(93/726/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 113 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi Europos bendrijos ir Rumunijos susitarimas dėl abipusės vynų pavadinimų apsaugos ir kontrolės padės padidinti nesąžiningos konkurencijos prekyboje pašalinimo priemonių veiksmingumą, užtikrinti didesnį vartotojų apsaugos mastą ir skatinti Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybą vynu; kadangi dėl to yra pageidautina patvirtinti šį Susitarimą;kadangi, siekiant palengvinti tam tikrų Susitarimo nuostatų įgyvendinimą, Komisija turėtų būti įgaliota atlikti reikalingus techninius pritaikymus, laikydamasi 1987 m. kovo 16 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 822/87 dėl bendro vyno rinkos organizavimo 83 straipsnyje nustatytos tvarkos [1];kadangi Susitarimo nuostatos tiesiogiai susijusios su bendros prekybos ir žemės ūkio politikos priemonėmis, šis Susitarimas turi būti įtvirtintas Bendrijos lygiu,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisBendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Rumunijos susitarimas dėl abipusės vynų pavadinimų apsaugos ir prie jo pridėti pareiškimai.Pirmojoje pastraipoje minimų aktų tekstai pridedami prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, kuriam suteikiamos galios pasirašyti šį Susitarimą, ir Bendrijos vardu deponuoti patvirtinimo dokumentą.Tarybos pirmininkas pateikia Susitarimo 19 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą.3 straipsnisDėl Susitarimo 13 straipsnio Komisija įgaliojama Reglamento (EEB) Nr. 822/87 83 straipsnyje nustatyta tvarka priimti reikalingus Susitarimą iš dalies pakeičiančius aktus.4 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 1993 m. lapkričio 23 d.Tarybos varduPirmininkasM. Smet[1] OL L 84, 1987 3 27, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 1566/93 (OL L 154, 1993 6 25, p. 39).--------------------------------------------------


title: 2017 m. balandžio 3 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/665, kuriuo skiriami Regionų komiteto penki Rumunijos pasiūlyti nariai ir devyni Rumunijos pasiūlyti pakaitiniai nariai

text:
7.4.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 94/40

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2017/665
   2017 m. balandžio 3 d.
   kuriuo skiriami Regionų komiteto penki Rumunijos pasiūlyti nariai ir devyni Rumunijos pasiūlyti pakaitiniai nariai
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Rumunijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. sausio 26 d., 2015 m. vasario 5 d. ir 2015 m. birželio 23 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) ir (ES) 2015/994 (3), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d.2016 m. balandžio 21 d. Tarybos sprendimu (ES) 2016/642 (4) vietoj Robert Sorin NEGOIȚĂ pakaitiniu nariu buvo paskirtas Ovidiu Iulian PORTARIUC;

               (2)

               pasibaigus Cristian ADOMNIȚEI, Ovidiu Ion BRĂILOIU, Răducu George FILIPESCU ir Cătălin George MUNTEANU kadencijai tapo laisvos keturios Regionų komiteto narių vietos;

               (3)

               pasibaigus Victor MORARU (Mayor of Amara, Ialomița County) įgaliojimams, kurių pagrindu buvo pasiūlyta jo kandidatūra, tapo laisva Regionų komiteto nario vieta;

               (4)

               pasibaigus Gheorghe CATRINOIU, Ciprian DOBRE, Alexandru DRĂGAN, Ovidiu Iulian PORTARIUC, Emil PROȘCAN, Mihai Adrian ȘTEF, Florin Grigore TECĂU ir Ion Marcel VELA kadencijai tapo laisvos aštuonios Regionų komiteto pakaitinių narių vietos;

               (5)

               Adrian Ovidiu TEBAN paskyrus Regionų komiteto nariu tapo laisva pakaitinio nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2020 m. sausio 25 d. į Regionų komitetą skiriami:

               a)

               nariais:

                           —

                           Ionel ARSENE, President of Neamț County Council,

                           —

                           Decebal FĂGĂDĂU, Mayor of Constanța,

                           —

                           Victor MORARU, President of Ialomița County Council (įgaliojimų pakeitimas),

                           —

                           Adrian Ovidiu TEBAN, Mayor of Cugir,

                           —

                           Marius Ioan URSĂCIUC, Mayor of Gura Humorului,

                     ir

               b)

               pakaitiniais nariais:

                           —

                           Árpád-András ANTAL, Mayor of Sfântu Gheorghe,

                           —

                           Emil BOC, Mayor of Cluj-Napoca,

                           —

                           Dănuț BUHĂESCU, Mayor of Uricani,

                           —

                           Ion DUMITREL, President of Alba County Council,

                           —

                           Viorel IONESCU, Mayor of Hîrșova,

                           —

                           Petre Emanoil NEAGU, President of Buzău County Council,

                           —

                           Cosmin NECULA, Mayor of Bacău,

                           —

                           Nicolae PANDEA, Mayor of Ștefan cel Mare,

                           —

                           Marius Horia ȚUȚUIANU, President of Constanța County Council.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2017 m. balandžio 3 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         R. GALDES

      (1)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/116, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2015 1 27, p. 42).

      (2)  2015 m. vasario 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/190, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 31, 2015 2 7, p. 25).

      (3)  2015 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/994, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 159, 2015 6 25, p. 70).

      (4)  2016 m. balandžio 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/642, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Rumunijos pasiūlytas narys ir Rumunijos pasiūlytas pakaitinis narys (OL L 108, 2016 4 23, p. 34).


title: 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/182/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje

text:
2013 4 23

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 111/50

         TARYBOS SPRENDIMAS 2013/182/BUSP
         2013 m. balandžio 22 d.
         kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
         kadangi:

                     (1)

                     2011 m. vasario 28 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/137/BUSP (1);

                     (2)

                     pagal Sprendimo 2011/137/BUSP 12 straipsnio 2 dalį Taryba atliko išsamią asmenų ir subjektų sąrašo, pateikto to sprendimo II ir IV prieduose, peržiūrą ir padarė išvadą, kad vienam asmeniui turėtų būti nebetaikomos tame sprendime numatytos ribojamosios priemonės;

                     (3)

                     2013 m. kovo 14 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba priėmė Rezoliuciją 2095 (2013), kuria iš dalies keičiamos nuostatos dėl ginklų embargo, nustatyto Rezoliucijos 1970 (2011) 9 punkto a papunkčiu ir papildomai patikslinto Rezoliucijos 2009 (2011) 13 punkto a papunkčiu;

                     (4)

                     Sprendimas 2011/137/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Sprendimas 2011/137/BUSP iš dalies keičiamas taip:
            2 straipsnis pakeičiamas taip:

                  „2 straipsnis

                     1.   1 straipsnis netaikomas:

                                 a)

                                 žudyti nepritaikytos karinės įrangos arba įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidaus represijoms, skirtos naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais, tiekimui, pardavimui ar perdavimui;

                                 b)

                                 techninės pagalbos, mokymo ar kitokios pagalbos, įskaitant personalą, susijusių su tokia įranga, teikimui;

                                 c)

                                 finansinės paramos, susijusios su tokia įranga, teikimui.

                     2.   1 straipsnis netaikomas:

                                 a)

                                 ginklų ir su jais susijusių reikmenų tiekimui, pardavimui ar perdavimui;

                                 b)

                                 techninės pagalbos, mokymo ar kitokios pagalbos, įskaitant personalą, susijusių su tokia įranga, teikimui;

                                 c)

                                 finansinės paramos, susijusios su tokia įranga, teikimui,

                           iš anksto patvirtinus pagal JT ST rezoliucijos 1970 (2011) 24 punktą įsteigtam komitetui (toliau – Komitetas).

                     3.   1 straipsnis netaikomas apsauginių rūbų, įskaitant neperšaunamas liemenes ir karinius šalmus, kuriuos į Libiją laikinai ir tik asmeniniam naudojimui eksportuoja JT personalas, Sąjungos ar jos valstybių narių personalas, žiniasklaidos atstovai ir humanitarinę pagalbą bei pagalbą vystymuisi teikiantys darbuotojai bei su šia veikla susijęs personalas, tiekimui, pardavimui ar perdavimui.

                     4.   1 straipsnis netaikomas žudyti nepritaikytos karinės įrangos, kuri skirta tik Libijos Vyriausybei remti saugumo arba nusiginklavimo srityje, tiekimui, pardavimui ar perdavimui.

                     5.   1 straipsnis netaikomas techninės pagalbos, mokymo, finansinės ar kitokios paramos teikimui, kurie skirti tik Libijos Vyriausybei remti saugumo arba nusiginklavimo srityje.

                     6.   1 straipsnis netaikomas:

                                 a)

                                 ginklų ir su jais susijusių reikmenų, kurie skirti tik Libijos Vyriausybei remti saugumo arba nusiginklavimo srityje, tiekimui, pardavimui ar perdavimui;

                                 b)

                                 šaulių bei lengvųjų ginklų ir su jais susijusių reikmenų, kurie į Libiją eksportuojami laikinai ir skirti tik JT personalo, žiniasklaidos atstovų ir humanitarinę pagalbą bei pagalbą vystymuisi teikiančių darbuotojų bei su šia veikla susijusio personalo naudojimui, tiekimui, pardavimui ar perdavimui,

                           kai apie tai Komitetui pranešama iš anksto ir Komitetas per penkias darbo dienas nuo tokio pranešimo nepriima neigiamo sprendimo.“

            2 straipsnis
            Sprendimo 2011/137/BUSP II ir IV priedai iš dalies keičiami taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.

            3 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

            Priimta Liuksemburge 2013 m. balandžio 22 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               C. ASHTON

            (1)  OL L 58, 2011 3 3, p. 53.

            PRIEDAS
            Iš Sprendimo 2011/137/BUSP II ir IV prieduose pateiktų sąrašų išbraukiamas toliau nurodytam asmeniui skirtas įrašas:
            ASHKAL, Al-Barrani


title: 2014/138/BUSP: 2014 m. kovo 11 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUFOR RCA/2/2014 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) Prisidedančiųjų valstybių komiteto įsteigimo

text:
15.3.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 76/39

      POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUFOR RCA/2/2014
   2014 m. kovo 11 d.
   dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) Prisidedančiųjų valstybių komiteto įsteigimo
   (2014/138/BUSP)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 10 d. Tarybos sprendimą 2014/73/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) (1), ypač į jo 8 straipsnio 5 dalį,
   kadangi:

               (1)

               remdamasi Sprendimo 2014/73/BUSP 8 straipsnio 5 dalimi Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti atitinkamus sprendimus dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) Prisidedančiųjų valstybių komiteto (PVK) sudarymo;

               (2)

               2000 m. gruodžio 7–9 d. Nicos Europos Vadovų Tarybos išvadose ir 2002 m. spalio 24–25 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatyta trečiųjų valstybių dalyvavimo krizių valdymo operacijose ir PVK sudarymo tvarka;

               (3)

               PVK turėtų būti forumas, skirtas visoms su EUFOR RCA valdymu susijusioms problemoms aptarti su prisidedančiosiomis trečiosiomis valstybėmis. PSK, kuris atlieka EUFOR RCA politinę priežiūrą ir jai strategiškai vadovauja, turėtų atsižvelgti į PVK pareikštas nuomones;

               (4)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Todėl Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Įsteigimas ir kompetencija
   Įsteigiamas Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR RCA) Prisidedančiųjų valstybių komitetas (PVK). Jo kompetencija nustatyta 2000 m. gruodžio 7–9 d. Nicos Europos Vadovų Tarybos išvadose ir 2002 m. spalio 24–25 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos išvadose.
   2 straipsnis
   Sudėtis
   1.   PVK nariai yra:

               —

               visų valstybių narių atstovai,

               —

               EUFOR RCA dalyvaujančių ir didelius įnašus skiriančių trečiųjų valstybių atstovai.

         2.   PVK posėdžiuose taip pat gali dalyvauti Komisijos atstovas.
   3 straipsnis
   ES operacijos vado teikiama informacija
   PVK gauna informaciją iš ES operacijos vado.
   4 straipsnis
   Pirmininkas
   Prisidedančiųjų valstybių komitetui pirmininkauja Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai arba jo atstovas, aktyviai konsultuodamasis su Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininku arba jo atstovu.
   5 straipsnis
   Posėdžiai
   1.   Pirmininkas reguliariai šaukia PVK posėdžius. Susiklosčius tam tikroms aplinkybėms, pirmininko iniciatyva arba vieno iš narių prašymu gali būti šaukiami neeiliniai posėdžiai.
   2.   Pirmininkas iš anksto išplatina preliminarią posėdžio darbotvarkę ir su posėdžiu susijusius dokumentus. Pirmininkas yra atsakingas už PVK vykusių diskusijų rezultatų pateikimą PSK.
   6 straipsnis
   Konfidencialumas
   1.   Pagal Tarybos sprendimą 2013/488/ES (2) PVK posėdžiams ir veiklai taikomos Tarybos saugumo taisyklės. Visų pirma atstovai PVK turi turėti reikiamus patikimumo pažymėjimus.
   2.   PVK vykstantiems svarstymams taikoma profesinės paslapties pareiga, išskyrus atvejus, kai PVK vieningai nusprendžia kitaip.
   7 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 11 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         W. STEVENS

      (1)  OL L 40, 2014 2 11, p. 59.

      (2)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).


title: 2009/89/EB: 2008 m. gruodžio 4 d. Tarybos sprendimas dėl Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos Protokolo dėl integruoto Viduržemio jūros pakrančių zonos valdymo pasirašymo Europos bendrijos vardu

text:
4.2.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 34/17

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2008 m. gruodžio 4 d.
   dėl Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos Protokolo dėl integruoto Viduržemio jūros pakrančių zonos valdymo pasirašymo Europos bendrijos vardu
   (2009/89/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį, kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Tarybos sprendimais 77/585/EEB (1) ir 1999/802/EB (2) Europos bendrijos vardu sudaryta Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencija, kuri buvo pervadinta Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencija (toliau – Barselonos konvencija).

               (2)

               Barselonos konvencijos 4.3 straipsnio e punkte Susitariančiosios Šalys įsipareigoja skatinti integruotą pakrančių zonos valdymą atsižvelgiant į ekologijos ir kraštovaizdžio požiūriu vertingų vietovių apsaugą ir racionalų gamtos išteklių naudojimą.

               (3)

               2002 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl integruoto pakrančių zonos valdymo strategijos įgyvendinimo Europoje (3), visų pirma jos V skyriuje, valstybės narės skatinamos integruotą pakrančių zonos valdymą įgyvendinti remiantis su kaimyninėmis valstybėmis, įskaitant prie tos pačios jūros esančias ne Europos Sąjungos valstybes, pasirašytomis galiojančiomis konvencijomis.

               (4)

               Platesniu mastu integruotą valdymą, įskaitant aplinkos apsaugos srities valdymą, Bendrija skatina horizontaliosiomis priemonėmis. Todėl šia veikla prisidedama prie integruoto pakrančių zonos valdymo.

               (5)

               Integruotas pakrančių zonos valdymas yra Lisabonos Europos Vadovų Tarybos 2007 m. gruodžio 13 d. ir 14 d. patvirtintos ES integruotos jūrų politikos sudedamoji dalis.

               (6)

               Remdamasi 2006 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu ir konsultuodamasi su valstybių narių atstovais Komisija Bendrijos vardu dalyvavo pagal Barselonos konvenciją surengtose derybose dėl Protokolo dėl integruoto Viduržemio jūros pakrančių zonos valdymo parengimo (toliau – IPZV protokolas).

               (7)

               Šių derybų rezultatas – 2008 m. sausio 20 d. įgaliotųjų atstovų konferencijos priimtas IPZV protokolo tekstas; protokolą galima pasirašyti iki 2009 m. sausio 20 d.

               (8)

               Viduržemio jūros pakrančių zonoje aplinka vis dar stipriai teršiama, ten nyksta pakrančių ištekliai. IPZV protokolu suteikiamas pagrindas labiau suderinto ir integruoto metodo skatinimui dalyvaujant viešojo ir privačiojo sektoriaus suinteresuotosioms šalims, įskaitant pilietinės visuomenės atstovus ir ūkinės veiklos vykdytojus. Tokio visa apimančio metodo reikia tam, kad šios problemos būtų sprendžiamos efektyviau ir būtų užtikrinta darnesnė plėtra Viduržemio jūros pakrančių zonoje.

               (9)

               IPZV protokole yra daug nuostatų, kurias laikydamosi subsidiarumo ir proporcingumo principų turės įgyvendinti įvairių lygių valdžios institucijos. Atsižvelgiant į, inter alia, tarpvalstybinį daugelio aplinkos problemų pobūdį, Bendrija gali imtis priemonių, kad paremtų integruotą pakrančių zonos valdymą, tačiau už IPZV protokole numatytų su pakrančių teritorijomis susijusių visapusiškų priemonių sukūrimą ir įgyvendinimą, pavyzdžiui, už statyboms uždraustų zonų nustatymą, bus atsakingos valstybės narės ir jų atitinkamos kompetentingos institucijos.

               (10)

               IPZV protokolas gali būti pasirašytas Bendrijos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėlesne data,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos Bendrijos vardu patvirtinamas Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos Protokolo dėl integruoto pakrančių zonos valdymo pasirašymas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėlesne data.
   IPZV protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo (4).
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti IPZV protokolą Bendrijos vardu.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. gruodžio 4 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         N. KOSCIUSKO-MORIZET

      (1)  OL L 240, 1977 9 19, p. 1.

      (2)  OL L 322, 1999 12 14, p. 32.

      (3)  OL L 148, 2002 6 6, p. 24.

      (4)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 19.
    ---documentbreak---

               4.2.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 34/19

         VERTIMAS
   PROTOKOLAS
   dėl integruoto Viduržemio jūros pakrančių zonos valdymo
   ŠIO PROTOKOLO SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS,
   BŪDAMOS Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją, priimtą Barselonoje 1976 m. vasario 16 d. ir iš dalies pakeistą 1995 m. birželio 10 d., pasirašiusios Šalys,
   SIEKDAMOS įgyvendinti šios Konvencijos 4 straipsnio 3 dalies e punkte ir 5 dalyje nustatytus įsipareigojimus,
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Viduržemio jūros pakrančių zonos yra bendras Viduržemio jūros regiono tautų gamtos bei kultūros paveldas, todėl jas reikėtų išsaugoti ir protingai naudoti dabarties ir ateities kartų labui,
   SUSIRŪPINUSIOS dėl didėjančio neigiamo žmogaus veiklos poveikio Viduržemio jūros pakrančių zonoms, kuris joms pavojingas dėl jų pažeidžiamumo, ir norėdamos sustabdyti pakrančių zonos degradacijos procesą, atkurti šias zonas ir labai sumažinti pakrančių ekosistemų biologinės įvairovės nykimą,
   SUSIRŪPINUSIOS dėl pakrančių zonoms klimato kaitos keliamų pavojų, inter alia, tikėtino jūros lygio kilimo ir suprasdamos poreikį priimti darnias priemones, kuriomis būtų mažinamas neigiamas gamtos reiškinių poveikis,
   ĮSITIKINUSIOS, kad planuojant ir valdant pakrantės zonas, siekiant išsaugoti šį nepakeičiamą ekologinį, ekonominį bei gamtos išteklių ir darniai jį vystyti, būtina taikyti specialų integruotą metodą viso Viduržemio jūros baseino ir jos pakrančių valstybių lygmeniu, atsižvelgiant į jų įvairovę ir visų pirma konkrečius salų poreikius, susijusius su jų geomorfologinėmis savybėmis,
   ATSIŽVELGDAMOS į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, pasirašytą Montego Bėjuje 1982 m. gruodžio 10 d., Konvenciją dėl tarptautinės reikšmės šlapžemių, ypač vandens paukščių buveinių, pasirašytą Ramsare 1971 m. vasario 2 d., ir Biologinės įvairovės konvenciją, pasirašytą Rio de Žaneire 1992 m. birželio 5 d., kurią pasirašiusios Šalys yra dauguma Viduržemio jūros pakrančių valstybių ir Europos bendrija,
   YPAČ suinteresuotos bendradarbiauti rengdamos tinkamus ir integruotus pakrančių zonos valdymo planus pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos, pasirašytos Niujorke 1992 m. gegužės 9 d., 4 straipsnio 1 dalies e punktą,
   REMDAMOSI įgyta integruoto pakrančių zonos valdymo patirtimi ir įvairių organizacijų, įskaitant Europos institucijas, darbu,
   REMDAMOSI Viduržemio jūros baseino darnaus vystymosi komisijos rekomendacijomis bei atliktu darbu ir Susitariančiųjų šalių susitikimų Tunise 1997 m., Monake 2001 m., Katanijoje 2003 m. ir Portorože 2005 m. rekomendacijomis, taip pat Viduržemio jūros baseino darnaus vystymosi strategija, priimta Portorože 2005 m.,
   PASIRYŽUSIOS viso Viduržemio jūros regiono lygmeniu remti Viduržemio jūros pakrančių valstybių pastangas užtikrinti integruotą pakrančių zonos valdymą,
   PASIRYŽUSIOS skatinti nacionalines, regionines ir vietos iniciatyvas koordinuojama skatinamąja veikla, bendradarbiavimu ir partnerystės ryšiais su įvairiais susijusiais subjektais, siekdamos skatinti tinkamą vadovavimą, kurio tikslas – integruotas pakrančių zonos valdymas,
   NORĖDAMOS užtikrinti, kad taikant Konvenciją ir jos Protokolus integruotas pakrančių zonos valdymas vyktų darniai,
   SUSITARĖ:
   I   DALIS
   BENDROSIOS NUOSTATOS
   1 straipsnis
   Bendrieji įsipareigojimai
   Laikydamosi Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos ir jos Protokolų, Šalys nustato bendrą Viduržemio jūros pakrančių zonos integruoto valdymo sistemą ir imasi reikiamų regioninio bendradarbiavimo siekiant šio tikslo stiprinimo priemonių.
   2 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame Protokole:

               a)

               Šalys – šio Protokolo susitariančiosios šalys;

               b)

               Konvencija – Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencija, pasirašyta Barselonoje 1976 m. vasario 16 d. ir iš dalies pakeista 1995 m. birželio 10 d.;

               c)

               Organizacija – Konvencijos 17 straipsnyje minima įstaiga;

               d)

               Centras – Prioritetinių veiksmų programos regioninės veiklos centras;

               e)

               pakrančių zona – geomorfologinė teritorija abiejuose jūros krantuose, kurioje jūros ir sausumos zonos sąveikauja kaip sudėtingos ekologinės ir išteklių sistemos, sudarytos iš gyvųjų ir negyvųjų elementų, kartu egzistuojančių ir sąveikaujančių su žmonių bendruomenėmis ir susijusia socialine bei ekonomine veikla;

               f)

               integruotas pakrančių zonos valdymas – dinamiškas pakrančių zonos darnaus valdymo ir naudojimo procesas, kai vienu metu atsižvelgiama į pakrantės ekosistemų ir kraštovaizdžių pažeidžiamumą, jose vykdomos veiklos ir jų naudojimo būdų įvairovę ir sąveiką, tam tikros veiklos bei naudojimo būdų jūrinį pobūdį ir jų poveikį tiek jūrai, tiek sausumai.

         3 straipsnis
   Geografinė teritorija
   1.   Teritorija, kuriai taikomas šis Protokolas, yra Viduržemio jūros teritorija, kaip apibrėžta Konvencijos 1 straipsnyje. Šios teritorijos ribos taip pat yra:

               a)

               pakrantės zonos jūrinė riba, kuria laikoma Šalims priklausančios teritorinės jūros išorinė riba; ir

               b)

               pakrantės zonos sausumos riba, kuria laikoma kompetentingų pakrantės vienetų, kaip apibrėžta Šalių, teritorijos riba.

         2.   Jeigu Šalis pagal savo kompetenciją nustato kitas ribas negu nustatytosios šio straipsnio 1 dalyje, ji pateikia deklaraciją depozitarui tuo pačiu metu, kai deponuojamas šio Protokolo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo prie jo dokumentas, ar bet kuriuo vėlesniu metu, su sąlyga, kad:

               a)

               jos jūrinė riba yra arčiau negu teritorinės jūros išorinė riba;

               b)

               jos sausumos riba skiriasi – yra arčiau arba toliau negu pirmiau apibrėžta pakrantės vienetų teritorijos riba – todėl, kad siekiama taikyti, inter alia, ekosistemos metodą ir ekonominius bei socialinius kriterijus, taip pat atsižvelgti į konkrečius salų poreikius, susijusius su jų geomorfologinėmis savybėmis, ir į neigiamą klimato kaitos poveikį.

         3.   Kiekviena Šalis atitinkamu instituciniu lygmeniu imasi arba skatina imtis tinkamų veiksmų, siekiant informuoti gyventojus ir bet kokius susijusius subjektus apie šio Protokolo taikymo geografinę teritoriją.
   4 straipsnis
   Teisių išsaugojimas
   1.   Nė viena šio Protokolo ar bet kokio pagal šį Protokolą priimto akto nuostata nepažeidžia nė vienos Šalies teisių, dabartinių ar būsimų pretenzijų arba teisinių požiūrių, susijusių su jūrų teise, visų pirma dėl jūrinių zonų pobūdžio ir dydžio, jūrinių zonų ribų nustatymo tarp valstybių, kurių krantai yra vienas priešais kitą arba vienas šalia kito, plaukimo per sąsiaurį, skirtą tarptautinei laivybai, teisės ir modalumo bei teisės laivams taikiai plaukioti teritorinėse jūrose, taip pat pakrantės valstybės, laivo vėliavos valstybės ar uosto valstybės jurisdikcijos pobūdžio bei masto.
   2.   Jokia veikla ar veiksmai, kurių imamasi pagal šį Protokolą, negali būti pagrindas reikšti pretenzijas dėl nacionalinio suvereniteto arba jurisdikcijos, dėl jų ginčytis ar jas užprotestuoti.
   3.   Šio Protokolo nuostatos neprieštarauja griežtesnėms nuostatoms dėl pakrančių zonos apsaugos ir valdymo, įtrauktoms į kitas dabartines ar būsimas nacionalines arba tarptautines priemones ar programas.
   4.   Jokia šio Protokolo nuostata nepažeidžia nacionalinio saugumo ir gynybos veiklos bei priemonių, tačiau kiekviena Šalis pritaria, kad tokia veikla ir priemonės turėtų būti vykdomos arba nustatytos, kiek tai pagrįsta ir įmanoma, su šiuo Protokolu suderinamu būdu.
   5 straipsnis
   Integruoto pakrančių zonos valdymo tikslai
   Integruoto pakrančių zonos valdymo tikslai yra šie:

               a)

               racionaliniu veiklos planavimu palengvinti pakrančių zonos darnų vystymąsi, užtikrinant, kad ekonominė, socialinė ir kultūros plėtra vyktų atsižvelgiant į aplinką ir kraštovaizdžius;

               b)

               išsaugoti pakrančių zoną dabarties ir ateities kartoms;

               c)

               užtikrinti tausų gamtos išteklių, visų pirma vandens, naudojimą;

               d)

               užtikrinti pakrančių ekosistemų, kraštovaizdžių ir geomorfologijos vientisumo išsaugojimą;

               e)

               pašalinti ir (arba) sumažinti gamtinių pavojų, visų pirma susijusių su klimato kaita, kuriuos gali skatinti gamtos procesai arba žmogaus veikla, neigiamą poveikį;

               f)

               derinti viešąsias bei privačias iniciatyvas ir visus valdžios institucijų sprendimus nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmenimis, turinčius poveikį pakrančių zonos naudojimui.

         6 straipsnis
   Bendrieji integruoto pakrančių zonos valdymo principai
   Šalys, įgyvendindamos šį Protokolą, vadovaujasi šiais integruoto pakrančių zonos valdymo principais:

               a)

               visų pirma būtina atsižvelgti į potvynių–atoslūgių zonos organizmų gerovę, joje vykstančių natūralių procesų dinamiką bei jos funkcionavimą, taip pat į tai, kad jūrinė ir sausumos dalys sudaro bendrą visumą ir viena kitą papildo bei yra viena nuo kitos priklausomos;

               b)

               būtina atsižvelgti į visus elementus, susijusius su hidrologine, geomorfologine, klimato, ekologine, socialine bei ekonomine ir kultūros sistemomis ir juos integruoti, siekiant neviršyti pakrantės zonos pajėgumo ir apsisaugoti nuo stichinių nelaimių bei plėtros neigiamo poveikio;

               c)

               siekiant užtikrinti pakrančių zonos darnų vystymąsi, planuojant ir valdant pakrančių zoną turi būti taikomas ekosistemų metodas;

               d)

               turi būti užtikrintas tinkamas vadovavimas, suteikiantis galimybių vietos gyventojams ir pilietinės visuomenės suinteresuotosioms šalims tinkamai ir laiku dalyvauti skaidriame sprendimų dėl pakrančių zonos priėmimo procese;

               e)

               būtina reikalauti, kad įvairių sektorių įvairios administracinės tarnybos ir regioninės bei vietos valdžios institucijos, kurių kompetencijai priklauso pakrančių zona, koordinuotų savo veiksmus;

               f)

               būtina reikalauti parengti žemės naudojimo strategijas, planus ir programas, apimančias miestų plėtrą, socialinę bei ekonominę veiklą ir kitų susijusių sektorių politiką;

               g)

               būtina atsižvelgti į pakrančių zonos veiklos rūšių gausą bei įvairovę ir prireikus prioritetą skirti viešosioms paslaugoms bei veiklai, kurios geografiškai turi būti arti jūros ir turi ja naudotis;

               h)

               reikėtų darniai paskirstyti įvairius pakrantės zonos naudojimo būdus visoje pakrantės zonoje ir vengti bereikalingo jų susitelkimo bei miestų driekimosi pakrante;

               i)

               turi būti iš anksto vertinama rizika, susijusi su įvairia žmogaus veikla ir infrastruktūra, siekiant pašalinti arba sumažinti jų neigiamą poveikį pakrančių zonoms;

               j)

               būtina apsaugoti pakrančių aplinką nuo žalos, o padarius žalą tinkamai atkurti aplinką.

         7 straipsnis
   Koordinavimas
   1.   Siekdamos integruotai valdyti pakrančių zoną, Šalys:

               a)

               užtikrina institucijų veiklos koordinavimą, prireikus per tinkamas įstaigas arba mechanizmus, siekdamos vengti sektorinio požiūrio ir skatinti visuminį požiūrį;

               b)

               organizuoja tinkamą įvairių valdžios institucijų, kurių kompetencijai priklauso pakrančių zonos jūrinės ir sausumos dalys, skirtingose administracinėse tarnybose, veiklos koordinavimą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis;

               c)

               organizuoja glaudų nacionalinių valdžios institucijų ir regioninių bei vietos įstaigų veiklos koordinavimą, susijusį su pakrantės strategijomis, planais bei programomis ir su įvairiais veiklos leidimais, kurį galima vykdyti per bendras konsultacines įstaigas ar bendras sprendimų priėmimo procedūras.

         2.   Kompetentingos nacionalinės, regioninės ir vietos pakrančių zonos valdžios institucijos stengiasi kuo daugiau bendradarbiauti, siekdamos didinti patvirtintų pakrančių strategijų, planų ir programą darną bei veiksmingumą.
   II   DALIS
   INTEGRUOTO PAKRANČIŲ ZONOS VALDYMO ELEMENTAI
   8 straipsnis
   Pakrantės zonos apsauga ir tausus naudojimas
   1.   Vadovaudamosi šio Protokolo 5 ir 6 straipsniuose nustatytais tikslais ir principais ir laikydamosi tarptautinių bei regioninių teisinių priemonių Šalys stengiasi užtikrinti pakrančių zonos tausų naudojimą ir valdymą, kad būtų išsaugotos pakrančių natūralios buveinės, kraštovaizdžiai, gamtos ištekliai bei ekosistemos.
   2.   Siekdamos šio tikslo, Šalys:

               a)

               pakrančių zonose nustato zonas, kuriose draudžiamos statybos ir kurių riba nustatoma atsižvelgiant į aukščiausią vandens lygį žiemos metu. Atsižvelgiant, inter alia, į vietoves, kurioms tiesioginį neigiamą poveikį turi klimato kaita ir gamtiniai pavojai, ši zona negali būti siauresnė kaip 100 metrų, atsižvelgiant į šios dalies b punkto nuostatas. Visos griežtesnės nacionalinės priemonės, kuriomis nustatytas šios zonos plotis, lieka galioti;

               b)

               nepažeisdamos šio protokolo tikslų ir principų gali keisti pirmiau minėtas nuostatas, jei jos taikomos:

                           1)

                           viešojo intereso projektams;

                           2)

                           vietovėms, kuriose yra ypatingų geografinių ar kitokių vietinių apribojimų, ypač susijusių su gyventojų tankiu arba socialiniais poreikiais, kuriose individualus būstas, miestų augimas ar plėtra reglamentuojami nacionalinėmis teisinėmis priemonėmis;

               c)

               praneša Organizacijai apie savo nacionalines teisines priemones, kuriomis atliekami minėti nuostatų pakeitimai.

         3.   Šalys taip pat įsipareigoja užtikrinti, kad jų nacionalinėse teisinėse priemonėse būtų nustatyti pakrantės zonos tausaus naudojimo kriterijai. Tokie kriterijai, kuriuose atsižvelgiama į konkrečias vietos sąlygas, apima, inter alia:

               a)

               atvirų teritorijų, kurios neįtrauktos į saugomas teritorijas ir kuriose ribojama arba prireikus draudžiama miestų plėtra ir kita veikla, ir jų ribų nustatymą;

               b)

               linijinės miestų plėtros ir naujos transporto infrastruktūros kūrimo pakrantėje apribojimą;

               c)

               užtikrinimą, kad aplinkosaugos klausimai būtų įtraukti į viešojo jūrų turto valdymo ir naudojimo taisykles;

               d)

               laisvą prieigą visuomenei prie jūros ir pakrantės;

               e)

               apribojimą arba, prireikus, draudimą važinėti sausumos transporto priemonėmis bei jas statyti pažeidžiamose sausumos gamtinėse vietovėse, įskaitant paplūdimius ir kopas, ir plaukioti jūrų transporto priemonėmis bei išmesti inkarą pažeidžiamose jūrinėse gamtinėse vietovėse.

         9 straipsnis
   Ekonominė veikla
   1.   Laikydamosi šio Protokolo 5 ir 6 straipsniuose nustatytų tikslų bei principų ir atsižvelgdamos į susijusias Barselonos konvencijos bei jos Protokolų nuostatas, Šalys:

               a)

               skiria daugiau dėmesio ekonominei veiklai, kuriai būtinas jūros artumas;

               b)

               užtikrina, kad įvairioje ekonominėje veikloje būtų naudojama kuo mažiau gamtos išteklių ir būtų atsižvelgiama į ateities kartų poreikius;

               c)

               užtikrina, kad bus laikomasi integruoto vandens išteklių valdymo ir tausaus atliekų tvarkymo principų;

               d)

               užtikrina, kad pakrančių bei jūrinė ekonomika bus pritaikytos atsižvelgiant į pakrančių zonos pažeidžiamumą ir kad jūros ištekliai bus apsaugoti nuo taršos;

               e)

               nustato ekonominės veiklos plėtros rodiklius, siekdamos užtikrinti pakrantės zonos tausų naudojimą ir sumažinti poveikį, kuris viršija aplinkos gebėjimą su juo susidoroti;

               f)

               skatina valdžios institucijas, ekonomikos subjektus ir nevyriausybines organizacijas vadovautis gerosios praktikos nuostatais.

         2.   Be to, toliau nurodytose ekonominės veiklos srityse Šalys susitaria:

               a)

               žemės ūkio ir pramonės srityse:
               užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą žemės ūkio ir pramoninės veiklos bei jos vykdymo vietoje, siekdamos išsaugoti pakrančių ekosistemas bei kraštovaizdžius ir išvengti jūros, vandens, oro ir dirvožemio taršos;

               b)

               žvejyboje:

                           i)

                           atsižvelgti į poreikį vykdant plėtros projektus apsaugoti žvejybos zonas;

                           ii)

                           užtikrinti, kad žvejybos būdai būtų suderinti su tausiu jūrinių gamtos išteklių naudojimu;

               c)

               akvakultūros srityje:

                           i)

                           atsižvelgti į poreikį vykdant plėtros projektus apsaugoti akvakultūros ir vėžiagyvių zonas;

                           ii)

                           reguliuoti akvakultūrą kontroliuodamos gamybos priemonių naudojimą ir atliekų tvarkymą;

               d)

               turizmo, sporto ir rekreacinės veiklos srityse:

                           i)

                           skatinti tausų pakrančių turizmą, padedantį išsaugoti pakrančių ekosistemas, gamtos išteklius, kultūros paveldą ir kraštovaizdžius;

                           ii)

                           skatinti konkrečias pakrančių turizmo rūšis, įskaitant kultūrinį, kaimo ir ekologinį turizmą, kartu atsižvelgiant į vietos bendruomenių tradicijas;

                           iii)

                           reguliuoti ir prireikus uždrausti įvairią sportinę ir rekreacinę veiklą, įskaitant mėgėjišką žūklę ir vėžiagyvių rinkimą;

               e)

               konkrečių gamtos išteklių naudojimo srityse:

                           i)

                           nustatyti, kad prieš užsiimant naudingųjų iškasenų kasyba ir gavyba, įskaitant jūros vandens naudojimą gėlinimo įrenginiuose ir akmenų naudojimą, privaloma gauti išankstinį leidimą;

                           ii)

                           reguliuoti smėlio, įskaitant jūros dugno ir upių nuosėdų smėlį, kasybą ir ją uždrausti, kai ji gali turėti neigiamą poveikį pakrantės ekosistemų pusiausvyrai;

                           iii)

                           stebėti pakrantės vandeninguosius sluoksnius ir dinamiškas gėlo bei sūraus vandens sąlyčio ir sąveikos zonas, kurioms gali turėti neigiamą poveikį požeminio vandens gavyba ar išleidimas į gamtinę aplinką;

               f)

               infrastruktūros, energijos gamybos, uostų, jūrinių darbų bei įrenginių srityse
               nustatyti privalomą tokiai infrastruktūrai, įrangai, darbams ar įrenginiams taikomą leidimą, siekdamos kuo labiau sumažinti jų neigiamą poveikį pakrantės ekosistemoms, kraštovaizdžiams ir geomorfologijai ar prireikus atsverti šį poveikį nefinansinėmis priemonėmis;

               g)

               jūrinėje veikloje:
               vykdyti jūrinę veiklą taip, kad būtų užtikrintas pakrančių ekosistemų išsaugojimas, laikydamosi susijusiose tarptautinėse konvencijose nustatytų taisyklių, standartų ir procedūrų.

         10 straipsnis
   Konkrečios pakrančių ekosistemos
   Šalys imasi priemonių toliau išvardytų konkrečių pakrančių ekosistemų būdingiems bruožams išsaugoti:

               1.

               Šlapynės ir upių žiotys
               Siekdamos užkirsti kelią šlapynių bei upių žiočių nykimui Šalys ne tik nustato saugomas teritorijas, bet ir:

                           a)

                           nacionalinėse pakrančių strategijose, pakrančių planuose bei programose ir išduodamos leidimus atsižvelgia į šlapynių bei upių žiočių ekologinę, ekonominę ir socialinę funkciją;

                           b)

                           reikiamomis priemonėmis reguliuoja ar prireikus uždraudžia veiklą, kuri gali turėti neigiamą poveikį šlapynėms ir upių žiotims;

                           c)

                           kiek įmanoma, stengiasi atkurti sunykusias pakrančių šlapynes, siekdamos atgaivinti jų teigiamą vaidmenį pakrančių ekologiniuose procesuose.

               2.

               Jūrinės buveinės
               Šalys, pripažindamos, jog būtina apsaugoti jūrines zonas, kuriose yra ypač saugotinų buveinių ir rūšių, neatsižvelgiant į tai, ar jos priskiriamos saugomoms teritorijoms:

                           a)

                           imasi priemonių užtikrinti jų apsaugą ir išsaugojimą teisės aktais, planavimu ir jūrinių bei pakrantės vietovių valdymu, visų pirma tų vietovių, kuriose yra ypač saugotinų buveinių ir rūšių;

                           b)

                           įsipareigoja skatinti regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą įgyvendinant bendras jūrinių buveinių apsaugos programas.

               3.

               Pakrančių miškai ir miškingos vietovės
               Šalys imasi priemonių pakrantės miškams bei miškingoms vietovėms, visų pirma neįtrauktiems į saugomas teritorijas, išsaugoti ar vystyti.

               4.

               Kopos
               Šalys įsipareigoja išsaugoti ir, kai įmanoma, tausiai atkurti smėlio kopas bei seklumas.

         11 straipsnis
   Pakrančių kraštovaizdžiai
   1.   Šalys, pripažindamos pakrantės kraštovaizdžių išskirtinę estetinę, gamtinę ir kultūrinę vertę, neatsižvelgdamos į tai, ar jie priskiriami saugomoms teritorijoms, imasi priemonių pakrantės kraštovaizdžių apsaugai užtikrinti teisės aktais, tinkamu planavimu ir valdymu.
   2.   Šalys įsipareigoja skatinti regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą, susijusį su kraštovaizdžio apsauga, visų pirma, kai tinka, bendrų veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti kelių valstybių teritorijose esančius pakrančių kraštovaizdžius, įgyvendinimą.
   12 straipsnis
   Salos
   Šalys įsipareigoja taikyti išskirtinę apsaugą saloms, įskaitant mažas salas, ir šiuo tikslu:

               a)

               tokiose teritorijose skatinti aplinką tausojančią veiklą ir imtis specialių priemonių užtikrinti gyventojų dalyvavimą pakrančių ekosistemų apsaugos veikloje, pagrįstoje jų vietos papročiais ir žiniomis;

               b)

               atsižvelgti į salų aplinkos ypatumus ir į būtinybę užtikrinti salų sąveiką nacionalinėse pakrančių strategijose, planuose, programose ir valdymo priemonėse, visų pirma transporto, turizmo, žvejybos, atliekų tvarkymo ir vandentvarkos srityse.

         13 straipsnis
   Kultūros paveldas
   1.   Šalys atskirai arba kartu priima visas reikiamas priemones, skirtas pakrančių zonos kultūros (visų pirma archeologijos ir istorijos) paveldui, įskaitant povandeninį kultūros paveldą, išsaugoti ir apsaugoti atsižvelgdamos į taikomas nacionalines bei tarptautines priemones.
   2.   Šalys užtikrina, kad pakrančių zonos kultūros paveldo išsaugojimui in situ būtų teikiama pirmenybė prieš imantis bet kokios intervencijos šio paveldo atžvilgiu.
   3.   Šalys visų pirma užtikrina, kad pakrančių zonos povandeninio kultūros paveldo objektai, iškelti iš jūrinės aplinkos, būtų užkonservuoti ir tvarkomi tokiu būdu, kad būtų užtikrintas jų ilgalaikis išsaugojimas, ir nebūtų parduodami, perkami arba mainomi kaip komercinės prekės.
   14 straipsnis
   Dalyvavimas
   1.   Siekdamos užtikrinti tinkamą vadovavimą visam integruoto pakrančių zonos valdymo procesui, Šalys imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad rengiant ir įgyvendinant pakrantės bei jūrų strategijas, planus, programas ir projektus, taip pat išduodant įvairius leidimus tinkamai dalyvautų įvairios suinteresuotosios šalys, įskaitant:

               —

               teritorijų bendruomenes ir susijusius viešuosius subjektus,

               —

               ekonominius subjektus,

               —

               nevyriausybines organizacijas,

               —

               socialinius subjektus,

               —

               suinteresuotąją visuomenę.

         Toks dalyvavimas apima, inter alia, konsultacines įstaigas, apklausas ar viešuosius svarstymus ir gali apimti partnerystes.
   2.   Siekdamos užtikrinti tokį dalyvavimą, Šalys tinkamai ir veiksmingai bei tinkamu laiku teikia informaciją.
   3.   Bet kuris suinteresuotasis subjektas turėtų turėti galimybę pasinaudoti tarpininkavimo ar sutaikinimo procedūromis ir teise kreiptis į administracines struktūras arba teismą, ginčydama sprendimus, teisės aktus ar praleidimus, atsižvelgiant į pakrančių zonos planams, programoms ar projektams Šalių nustatytas dalyvavimo nuostatas.
   15 straipsnis
   Informuotumo didinimas, mokymas, švietimas ir moksliniai tyrimai
   1.   Šalys įsipareigoja nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu vykdyti informuotumo didinimo veiklą integruoto pakrančių zonos valdymo klausimais ir rengti švietimo programas, mokymo ir visuomenės švietimo veiklą šioje srityje.
   2.   Šalys tiesiogiai, vienašaliu ar daugiašaliu pagrindu arba padedant Organizacijai, Centrui ar atitinkamoms tarptautinėms organizacijoms organizuoja švietimo programas, mokymo ir visuomenės švietimo veiklą, susijusią su integruotu pakrančių zonos valdymu, siekdamos užtikrinti jų darnų vystymąsi.
   3.   Šalys atlieka tarpdisciplininius integruoto pakrančių zonos valdymo, įvairių veiklos rūšių sąveikos ir jų poveikio pakrančių zonoms mokslinius tyrimus. Šiuo tikslu jos turėtų įkurti arba remti specializuotus mokslinių tyrimų centrus. Šių mokslinių tyrimų tikslas yra visų pirma gilinti žinias apie integruotą pakrančių zonos valdymą, padėti informuoti visuomenę ir palengvinti viešųjų bei privačiųjų sprendimų priėmimą.
   III   DALIS
   INTEGRUOTO PAKRANČIŲ ZONOS VALDYMO PRIEMONĖS
   16 straipsnis
   Stebėsenos ir priežiūros mechanizmai bei tinklai
   1.   Šalys naudoja ir stiprina esamus tinkamus stebėsenos bei priežiūros mechanizmus arba prireikus kuria naujus. Jos taip pat parengia ir reguliariai atnaujina nacionalinius pakrančių zonos registrus, į kuriuos turėtų būti įtraukta kuo išsamesnė informacija apie išteklius ir veiklą, taip pat institucijas, teisės aktus ir planus, galinčius turėti poveikį pakrančių zonai.
   2.   Siekdamos skatinti dalijimąsi mokslinėmis žiniomis, duomenimis ir gerąja patirtimi, Šalys, bendradarbiaudamos su Organizacija, tinkamu administraciniu ir moksliniu lygmeniu dalyvauja Viduržemio jūros pakrančių zonos tinkle.
   3.   Siekdamos palengvinti nuolatinę pakrančių zonos būklės ir pokyčių stebėseną, Šalys nustato suderintą pavyzdinę duomenų rinkimo formą ir procesą, kuriuos taikant būtų kaupiami reikiami duomenys nacionaliniuose registruose.
   4.   Šalys imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad su informacija, sukaupta taikant stebėsenos ir priežiūros mechanizmus bei tinklus, galėtų susipažinti visuomenė.
   17 straipsnis
   Integruoto Viduržemio jūros pakrančių zonos valdymo strategija
   Šalys įsipareigoja bendradarbiauti skatindamos pakrančių zonos darnų vystymąsi ir integruotą valdymą, atsižvelgdamos į Viduržemio jūros darnaus vystymosi strategiją ir prireikus ją papildydamos. Šiuo tikslu Šalys, padedamos Centro, nustato bendrą regioninę integruoto Viduržemio jūros pakrančių zonos valdymo sistemą, kuri įgyvendinama tinkamais regioniniais veiksmų planais ir kitomis veiklos priemonėmis, taip pat nacionalinėmis strategijomis.
   18 straipsnis
   Nacionalinės pakrančių strategijos, planai ir programos
   1.   Kiekviena Šalis toliau stiprina arba parengia nacionalinę integruoto pakrančių zonos valdymo strategiją ir pakrantėms taikomus įgyvendinimo planus bei programas, suderintus su bendrąja regionine sistema ir šio Protokolo integruoto valdymo tikslais bei principais, ir praneša Organizacijai apie šios strategijos koordinavimo mechanizmą.
   2.   Remiantis esamos padėties analize, nacionalinėje strategijoje nustatomi tikslai ir prioritetai, nurodant jų pasirinkimo priežastis, nustatomos tvarkytinos pakrantės ekosistemos, visi susiję subjektai ir procesai, išvardijamos būsimos priemonės ir susijusios išlaidos, taip pat nurodomos turimos institucinės, teisinės bei finansinės priemonės ir pateikiamas įgyvendinimo tvarkaraštis.
   3.   Savarankiškuose arba į kitus planus ar programas integruotuose pakrančių planuose ir programose nurodomos nacionalinės strategijos kryptys ir ji įgyvendinama tinkamu teritoriniu lygmeniu, kai tinka, nustatant, inter alia, atitinkamų pakrančių zonos jūrinių ir sausumos dalių išteklių naudojimo apribojimus, jų paskirstymo ir naudojimo sąlygas.
   4.   Šalys nustato tinkamus rodiklius, kuriais remiantis būtų galima įvertinti integruoto pakrančių zonos valdymo strategijų, planų bei programų veiksmingumą ir Protokolo įgyvendinimo pažangą.
   19 straipsnis
   Poveikio aplinkai vertinimas
   1.   Atsižvelgdamos į pakrančių zonos pažeidžiamumą, Šalys užtikrina, kad viešųjų ir privačių projektų, galinčių turėti didelį poveikį pakrančių zonos aplinkai, ypač jų ekosistemoms, poveikio aplinkai vertinime ir susijusiuose tyrimuose būtų atsižvelgiama į ypatingą šių pakrančių zonos aplinkos pažeidžiamumą ir jos jūrinės bei sausumos dalių sąveikas.
   2.   Remdamosi tais pačiais kriterijais, Šalys prireikus parengia planų ir programų, turinčių įtakos pakrančių zonai, strateginį poveikio aplinkai vertinimą.
   3.   Poveikio aplinkai vertinimuose reikėtų atsižvelgti į susikaupusį poveikį pakrančių zonai, inter alia, deramą dėmesį skiriant jos pajėgumui su juo susidoroti.
   20 straipsnis
   Žemės politika
   1.   Siekdamos skatinti integruotą pakrančių zonos valdymą, mažinti ekonomikos jai daromą poveikį, išsaugoti atviras teritorijas ir suteikti visuomenei prieigą prie jūros ir pakrantės, Šalys nustato tinkamas žemės politikos priemones ir metodus, įskaitant planavimo procesą.
   2.   Šiuo tikslu, taip pat siekdamos užtikrinti pakrančių zonose esančios valstybinės ir privačios žemės darnų valdymą, Šalys gali, inter alia, nustatyti mechanizmus, pagal kuriuos žemė būtų įsigyjama, perleidžiama, dovanojama ar perduodama viešojon nuosavybėn, ir nustatyti nuosavos žemės servitutą.
   21 straipsnis
   Ekonominės, finansinės ir fiskalinės priemonės
   Įgyvendindamos nacionalines pakrančių strategijas, pakrančių planus ir programas, Šalys gali imtis atitinkamų priemonių, siekdamos priimti tinkamas ekonomines, finansines ir (arba) fiskalines priemones, skirtas remti vietos, regionines ir nacionalines integruoto pakrančių zonos valdymo iniciatyvas.
   IV   DALIS
   PAKRANČIŲ ZONAI GRESIANTYS PAVOJAI
   22 straipsnis
   Gamtiniai pavojai
   Pagal nacionalines integruoto pakrančių zonos valdymo strategijas Šalys parengia gamtinių pavojų prevencijos politiką. Šiuo tikslu Šalys atlieka pakrančių zonos pažeidžiamumo bei pavojų vertinimą ir taiko prevencijos, poveikio mažinimo ir prisitaikymo priemones, siekdamos mažinti stichinių nelaimių, visų pirma klimato kaitos, padarinius.
   23 straipsnis
   Pakrančių erozija
   1.   Laikydamosi šio Protokolo 5 ir 6 straipsniuose iškeltų tikslų ir nustatytų principų, Šalys, siekdamos veiksmingiau apsisaugoti nuo pakrantės erozijos ir mažinti jos neigiamą poveikį, įsipareigoja tinkamomis priemonėmis išsaugoti ar atkurti pakrančių natūralų gebėjimą prisitaikyti prie pokyčių, įskaitant pokyčius dėl kylančio jūros lygio.
   2.   Šalys, svarstydamos galimybes pakrančių zonose pradėti naują veiklą ir darbus, įskaitant jūrinius įrenginius ir pakrančių gynybos objektus, ypač atsižvelgia į jų neigiamą poveikį, susijusį su pakrančių erozija, ir galimas tiesiogines bei netiesiogines išlaidas. Šalys turėtų imtis priemonių, siekdamos kuo labiau sumažinti jau vykdomos veiklos ir jau esamų įrenginių keliamą pakrančių eroziją.
   3.   Šalys įsipareigoja iš anksto numatyti pakrančių erozijos poveikį, taikydamos integruotą veiklos valdymą, įskaitant specialias priemones, skirtas pakrančių nuosėdoms ir pakrančių darbams.
   4.   Šalys įsipareigoja keistis moksliniais duomenimis, kurie gali suteikti daugiau žinių apie pakrančių erozijos būklę, tendencijas ir poveikį.
   24 straipsnis
   Reagavimas į stichines nelaimes
   1.   Šalys įsipareigoja skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, reaguojant į stichines nelaimes, ir imtis visų reikiamų priemonių, siekdamos tinkamu laiku sumažinti šių nelaimių padarinius.
   2.   Šalys įsipareigoja koordinuoti turimos pavojaus nustatymo, perspėjimo ir ryšių įrangos naudojimą, naudodamosi esamais mechanizmais ir iniciatyvomis užtikrinti, kad informacija apie dideles stichines nelaimes būtų perduodama kuo skubiau. Šalys praneša Organizacijai, kurių nacionalinių valdžios institucijų kompetencijai priklauso tokios informacijos siuntimas ir gavimas pagal atitinkamus tarptautinius mechanizmus.
   3.   Šalys įsipareigoja skatinti nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų, nevyriausybinių organizacijų ir kitų kompetentingų organizacijų savitarpio pagalbą ir bendradarbiavimą, siekdamos, kad būtų suteikiama skubi humanitarinė pagalba stichinių nelaimių, įvykusių Viduržemio jūros pakrančių zonose, aukoms.
   V   DALIS
   TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS
   25 straipsnis
   Mokymas ir moksliniai tyrimai
   1.   Šalys įsipareigoja tiesiogiai arba padedamos Organizacijos ar kompetentingų tarptautinių organizacijų bendradarbiauti mokydamos mokslinį, techninį ir administracinį personalą integruoto pakrančių zonos valdymo srityje, visų pirma siekdamos:

               a)

               nustatyti ir stiprinti pajėgumus;

               b)

               plėtoti mokslinius ir techninius tyrimus;

               c)

               skatinti specializuotų integruoto pakrančių zonos valdymo centrų veiklą;

               d)

               skatinti vietos profesionalų mokymo programas.

         2.   Šalys įsipareigoja tiesiogiai arba padedamos Organizacijos ar kompetentingų tarptautinių organizacijų skatinti integruoto pakrančių zonos valdymo mokslinius ir techninius tyrimus, ypač keisdamosi moksline bei technine informacija ir koordinuodamos su bendraisiais interesais susijusias savo mokslinių tyrimų programas.
   26 straipsnis
   Mokslinė ir techninė pagalba
   Siekdamos integruotai valdyti pakrančių zonas, Šalys įsipareigoja tiesiogiai arba padedamos Organizacijos ar kompetentingų tarptautinių organizacijų bendradarbiauti teikdamos pagalbos prašančioms Šalims mokslinę ir techninę pagalbą, įskaitant leidimą naudotis aplinką tausojančiomis technologijomis bei šių technologijų perdavimą, taip pat kitokio pobūdžio pagalbą.
   27 straipsnis
   Informacijos mainai ir bendrųjų interesų veikla
   1.   Šalys įsipareigoja tiesiogiai arba padedamos Organizacijos ar kompetentingų tarptautinių organizacijų bendradarbiauti keisdamosi informacija apie naudojimąsi aplinkosaugos gerąja patirtimi.
   2.   Šalys, remiamos Organizacijos, visų pirma:

               a)

               nustato pakrančių valdymo rodiklius, atsižvelgdamos į jau nustatytus rodiklius, ir bendradarbiauja taikydamos šiuos rodiklius;

               b)

               parengia ir nuolat atnaujina pakrančių zonos naudojimo ir valdymo vertinimus;

               c)

               vykdo bendrųjų interesų veiklą, pvz., integruoto pakrančių zonos valdymo parodomuosius projektus.

         28 straipsnis
   Tarpvalstybinis bendradarbiavimas
   Šalys įsipareigoja tiesiogiai arba padedamos Organizacijos ar kompetentingų tarptautinių organizacijų dvišaliu arba daugiašaliu pagrindu prireikus koordinuoti savo nacionalines pakrančių strategijas, planus ir programas, susijusias su gretimų valstybių pakrančių zonomis. Tokiame koordinavime dalyvauja susijusios nacionalinės administracinės įstaigos.
   29 straipsnis
   Tarpvalstybinis poveikio aplinkai vertinimas
   1.   Laikydamosi šio Protokolo, Šalys, prieš leisdamos arba patvirtindamos planus, programas ir projektus, galinčius turėti didelį neigiamą poveikį kitų Šalių pakrančių zonai, bendradarbiauja: apie tai pranešdamos, dalijasi informacija ir konsultuojasi, siekdamos įvertinti tokių planų, programų ir projektų poveikį aplinkai, atsižvelgdamos į šio Protokolo 19 straipsnį ir Konvencijos 4 straipsnio 3 dalies d punktą.
   2.   Šiuo tikslu Šalys įsipareigoja bendradarbiauti rengdamos ir tvirtindamos tinkamas gaires dėl pranešimų, keitimosi informacija ir konsultavimosi visuose susijusio proceso etapuose procedūrų nustatymo.
   3.   Šalys, siekdamos veiksmingai įgyvendinti šį straipsnį, prireikus gali sudaryti dvišalius arba daugiašalius susitarimus.
   VI   DALIS
   INSTITUCINĖS NUOSTATOS
   30 straipsnis
   Ryšių centrai
   Kiekviena Šalis paskiria Ryšių centrą, kuris palaiko ryšį su Centru techniniais ir moksliniais šio Protokolo įgyvendinimo klausimais ir skleidžia informaciją nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmeniu. Vykdydami savo funkcijas pagal šį Protokolą ryšių centrai rengia reguliarius susitikimus.
   31 straipsnis
   Ataskaitos
   Šalys eiliniams Susitariančiųjų šalių susitikimams teikia šio Protokolo įgyvendinimo ataskaitas tokia forma ir tokiais intervalais, kaip nustatoma šiuose susitikimuose, šiose ataskaitose nurodydamos taikomas priemones, jų veiksmingumą ir jas įgyvendinant patirtas problemas.
   32 straipsnis
   Institucijų veiklos koordinavimas
   1.   Organizacija yra atsakinga už šio Protokolo įgyvendinimo koordinavimą. Tą daryti jai padeda Centras, kuriam ji gali patikėti toliau nurodytas funkcijas:

               a)

               padėti Šalims nustatyti bendrą regioninę integruoto Viduržemio jūros pakrančių zonos valdymo sistemą pagal 17 straipsnį;

               b)

               reguliariai rengti ataskaitą apie Viduržemio jūros pakrančių zonos integruoto valdymo būklę ir plėtotę, siekiant palengvinti šio Protokolo įgyvendinimą;

               c)

               keistis informacija ir vykdyti bendrųjų interesų veiklą pagal 27 straipsnį;

               d)

               prašančioms Šalims padėti:

                           —

                           dalyvauti Viduržemio jūros pakrančių zonos tinkle pagal 16 straipsnį,

                           —

                           rengti ir įgyvendinti jų nacionalines integruoto pakrančių zonos valdymo strategijas pagal 18 straipsnį,

                           —

                           bendradarbiauti mokymo veikloje ir mokslinių bei techninių tyrimų programose pagal 25 straipsnį,

                           —

                           prireikus koordinuoti tarpvalstybinių pakrančių zonos valdymą pagal 28 straipsnį;

               e)

               organizuoti Ryšių centrų susitikimus pagal 30 straipsnį;

               f)

               vykdyti bet kokias kitas jam Šalių pavestas funkcijas.

         2.   Siekdamos įgyvendinti šį Protokolą, Šalys, Organizacija ir Centras gali kartu pradėti bendradarbiauti su nevyriausybinėmis organizacijomis, kurių veikla yra susijusi su šiuo Protokolu.
   33 straipsnis
   Šalių susitikimai
   1.   Eiliniai šį Protokolą pasirašiusių Šalių susitikimai rengiami kartu su eiliniais Konvencijos Susitariančiųjų salių susitikimais, rengiamais pagal Konvencijos 18 straipsnį. Šalys pagal minėtą straipsnį taip pat gali rengti neeilinius susitikimus.
   2.   Šį Protokolą pasirašiusių Šalių susitikimų tikslai yra šie:

               a)

               prižiūrėti šio Protokolo įgyvendinimą;

               b)

               užtikrinti, kad šio Protokolo įgyvendinimas būtų koordinuojamas su kitais protokolais ir būtų išnaudojama jų sinergija;

               c)

               prižiūrėti Organizacijos ir Centro darbą, susijusį su šio Protokolo įgyvendinimu, ir nustatyti jų veiklos politines gaires;

               d)

               vertinti integruoto pakrančių zonos valdymo priemonių tinkamumą ir poreikį taikyti kitas priemones, visų pirma priimamas kaip šio Protokolo priedai ar pakeitimai;

               e)

               teikti Šalims rekomendacijas dėl priemonių, kurias reikia priimti siekiant įgyvendinti šį Protokolą;

               f)

               nagrinėti Ryšių centrų susitikimuose pagal 30 straipsnį teikiamus pasiūlymus;

               g)

               svarstyti Šalių teikiamas ataskaitas ir teikti reikiamas rekomendacijas pagal Konvencijos 26 straipsnį;

               h)

               nagrinėti bet kokią kitą susijusią Centro teikiamą informaciją;

               i)

               prireikus nagrinėti bet kokią kitą su šiuo Protokolu susijusią medžiagą.

         VII   DALIS
   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
   34 straipsnis
   Santykis su konvencija
   1.   Bet kuriam Protokolui skirtos Konvencijos nuostatos taip pat taikomos šiam Protokolui.
   2.   Šiam Protokolui taikomos pagal Konvencijos 24 straipsnį priimtos darbo tvarkos ir finansinės taisyklės, jei šio Protokolo šalys nesusitaria kitaip.
   35 straipsnis
   Santykiai su trečiosiomis šalimis
   1.   Šalys prireikus kviečia šio Protokolo nepasirašiusias valstybes ir tarptautines organizacijas bendradarbiauti įgyvendinant šį Protokolą.
   2.   Šalys, laikydamosi tarptautinės teisės, įsipareigoja imtis tinkamų priemonių, užtikrinančių, kad niekas nesiims veiklos, prieštaraujančios šio Protokolo principams ir tikslams.
   36 straipsnis
   Parašas
   Šis Protokolas teikiamas pasirašyti bet kuriai Konvencijos susitariančiajai šaliai Madride (Ispanija) nuo 2008 m. sausio 21 d. iki 2009 m. sausio 20 d.
   37 straipsnis
   Ratifikavimas, priėmimas arba patvirtinimas
   Šis Protokolas ratifikuojamas, priimamas arba patvirtinamas. Ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Ispanijos Vyriausybei, kuri prisiima depozitaro funkcijas.
   38 straipsnis
   Prisijungimas
   Nuo 2009 m. sausio 21 d. prie šio Protokolo gali prisijungti bet kuri Konvenciją pasirašiusi Šalis.
   39 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis Protokolas įsigalioja trisdešimtą (30) dieną nuo tos dienos, kai deponuojami mažiausiai šeši (6) Protokolo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo prie jo dokumentai.
   40 straipsnis
   Autentiški tekstai
   Šio Protokolo originalas, kuris yra autentiškas arabų, anglų, prancūzų ir ispanų kalbomis, deponuojamas Depozitarui.

      TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Protokolą.
      PRIIMTA MADRIDE (ISPANIJA), du tūkstančiai aštuntųjų metų sausio mėnesio dvidešimt pirmąją dieną.


title: 2009/230/EB: 2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros 2006 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
31.3.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 88/233

         2008 m. balandžio 22 d.

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros 2006 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2009/230/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2006 finansinių metų Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros galutines metines finansines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros 2006 finansinių metų galutinių metinių finansinių ataskaitų kartu su agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2008 m. vasario 12 d. rekomendaciją (5843/2008 – C6-0084/2008),
   atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2004 dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros įsteigimo (4), ypač į jo 30 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A6–0126/2008),

               1.

               pažymi, kad Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros galutinės metinės ataskaitos pridėtos prie Audito Rūmų ataskaitos;

               2.

               pritaria Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros 2006 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL C 261, 2007 10 31, p. 7.

      (2)  OL C 309, 2007 12 19, p. 29.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 349, 2004 11 25, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.


title: Prašymas atšaukti Parlamento nario Miloslavo Ransdorfo imunitetą 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Miloslavo Ransdorfo imunitetą (2009/2208(IMM))

text:
15.3.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               CE 81/146

         2010 m. gegužės 5 d., trečiadienisPrašymas atšaukti Parlamento nario Miloslavo Ransdorfo imunitetą
   P7_TA(2010)0093
   2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Miloslavo Ransdorfo imunitetą (2009/2208(IMM))
   2011/C 81 E/25

      Europos Parlamentas,
   atsižvelgdamas į Čekijos Respublikos kompetentingos institucijos prašymą atšaukti Miloslavo Ransdorfo imunitetą, pateiktą 2009 m. rugsėjo 16 d. ir paskelbtą 2009 m. lapkričio 23 d. plenariniame posėdyje,
   išklausęs Miloslav Ransdorf paaiškinimus, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. sprendimus (1),
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A7-0107/2010),

               A.

               kadangi Miloslav Randsdorf yra Europos Parlamento narys,

               B.

               kadangi, remiantis 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 9 straipsniu, Europos Parlamento nariai sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje – imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams, ir imunitetu negali naudotis narys, užkluptas darant nusikaltimą; kadangi joks imunitetas negali sukliudyti Europos Parlamentui pasinaudoti savo teise atšaukti vieno iš narių imunitetą,

               C.

               kadangi vadovaujantis Čekijos Respublikos Konstitucijos 27 straipsnio 4 dalimi joks Parlamento narys ar senatorius negali būti patrauktas baudžiamojon atsakomybėn negavus Parlamento rūmų, kurių nariu jis yra, sutikimo ir, jei atitinkami Parlamento rūmai nesuteikia tokio sutikimo, patraukti baudžiamojon atsakomybėn nėra įmanoma,

               1.

               nusprendžia atšaukti Miloslavo Ransdorfo imunitetą;

               2.

               paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą atitinkamoms Čekijos Respublikos valdžios institucijoms.

      (1)  Byla 101/63 A. Wagner prieš J. Fohrmann ir A. Krier, 1964 m. Rink. 383 p, ir byla 149/85 R. Wybot prieš E. Faure ir kt., 1986 m. Rink. 2391 p.