title: 2017 m. liepos 18 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/1959 dėl valstybės pagalbos SA.34720–2015/C (ex 2013/N), kurią suteikė Danija Banko „Vestjysk Bank“ restruktūrizavimo pagalba (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 4990) (Tekstas svarbus EEE. )

text:
27.10.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 277/13

            KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/1959
      2017 m. liepos 18 d.
      dėl valstybės pagalbos SA.34720–2015/C (ex 2013/N), kurią suteikė Danija Banko „Vestjysk Bank“ restruktūrizavimo pagalba

            (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 4990)

      (Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
      atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
      paraginusi suinteresuotąsias šalis teikti pastabas pagal pirmiau minėtus straipsnius (1),
      kadangi:
      1.   PROCEDŪRA

                  (1)

                  2012 m. pradžioje Danija su Komisija pradėjo dialogą siekdama aptarti problemas, kurių tuo metu kilo bankui „Vestjysk Bank A/S“ (toliau – „Vestjysk Bank“, arba bankas).

                  (2)

                  2012 m. balandžio 25 d. Komisija byloje SA.34423 (2) priėmė sprendimą (toliau – sanavimo sprendimas), kuriuo nustatė, kad bankams „Vestjysk Bank“ ir „Aarhus Lokalbank“ (šį banką bankas „Vestjysk Bank“ perėmė 2012 m. kovo 30 d., įvykdęs susijungimą) suteiktos trys priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, dėl finansinio stabilumo priežasčių laikinai suderinama su vidaus rinka. Priemonės buvo atitinkamai patvirtintos šešiems mėnesiams arba, jeigu per šešis mėnesius nuo sprendimo priėmimo dienos Danija pateiks išsamų restruktūrizavimo planą, – iki Komisijos galutinio sprendimo dėl to restruktūrizavimo plano priėmimo.

                  (3)

                  2012 m. balandžio 18 d. Danija pateikė preliminarią banko „Vestjysk Bank“ restruktūrizavimo plano versiją – pateiktas įsipareigojimų rinkinio projektas, kuriuo diskusijose dėl restruktūrizavimo plano reikėtų remtis kaip išeities tašku.

                  (4)

                  Nuo 2012 m. balandžio mėn. iki 2015 m. gruodžio mėn. Komisija ir Danija keliuose posėdžiuose, per telefonines konferencijas ir susirašinėdamos aptarė restruktūrizavimo planą, ir šis buvo kelis kartus atnaujintas. Nuo 2013 m. rugpjūčio mėn. iki 2014 m. balandžio mėn. Danija stengėsi parduoti jai priklausančią banko kapitalo dalį. Dėl to diskusijos dėl restruktūrizavimo plano tuo laikotarpiu buvo sustabdytos. Pastangos buvo nesėkmingos, nes nebuvo susidomėjusių konkurso dalyvių.

                  (5)

                  2015 m. gruodžio 4 d. raštu Komisija Danijai pranešė nusprendusi dėl pagalbos pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti tyrimą).

                  (6)

                  2016 m. sausio 7 d. Komisija gavo Danijos pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą.

                  (7)

                  2016 m. balandžio mėn. Danija, siekdama parduoti jai priklausančias banko akcijas, pradėjo atvirą, besąlyginį ir skaidrų pardavimo procesą.

                  (8)

                  2016 m. birželio 17 d. sprendimas pradėti tyrimą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                      (3). Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti pastabų. Komisija pastabų iš suinteresuotųjų šalių negavo.

                  (9)

                  Per pardavimo procesą negavus jokių pasiūlymų dėl banko, 2016 m. lapkričio 23 d. Danija Komisijai pranešė, kad Danijos bankas „Nykredit“ pareiškė susidomėjimą ne bankų investuotojų konsorciumo įsteigimu bankui įsigyti ir rekapitalizuoti. Danijos nuomone, tuo sandoriu, kartu įdedant daugiau pastangų restruktūrizuoti banką, būtų atkurtas ilgalaikis banko gyvybingumas.

                  (10)

                  Nuo 2016 m. lapkričio 23 d. iki 2017 m. birželio mėn. pradžios posėdžiuose, per telefonines konferencijas ir susirašinėjant vyko Komisijos ir Danijos diskusijos dėl naujojo restruktūrizavimo plano.

                  (11)

                  2017 m. birželio 14 d. Danija pateikė galutinę naujojo restruktūrizavimo plano versiją ir su privačiu investuotojų konsorciumu pasirašytą susitarimą dėl banko akcijų įsigijimo. Vėliau investuotojų konsorciumas pateikė viešą pasiūlymą perimti likusias banko akcijas (jos priklausė privačioms šalims), galiojusį iki 2017 m. liepos 18 d.

                  (12)

                  2017 m. birželio 12 d. raštu Danija sutiko atsisakyti savo teisių, turimų pagal Sutarties 342 straipsnį kartu su Reglamento Nr. 1 (4) 3 straipsniu, ir sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas ir apie jį pranešta anglų kalba.

            2.   PAGRINDINIAI FAKTAI

      2.1.   Dabartinė banko „Vestjysk Bank“ padėtis

                  (13)

                  1874 m. įsteigtas bankas „Vestjysk Bank“, kurį Danijos finansų priežiūros tarnyba (toliau – DFSA) laiko nesisteminės svarbos finansų įstaiga, šiuo metu yra penkioliktas pagal dydį Danijos bankas ir jam tenka mažesnė nei 0,3 % rinkos dalis. Naujausiais (2017 m. kovo 31 d.) duomenimis, banko balansas yra 19,5 mlrd. Danijos kronų (DKK) (2,6 mlrd. EUR), jis turi 14 mlrd. DKK (1,9 mlrd. EUR) vertės indėlių, iš viso 12,4 mlrd. DKK (1,7 mlrd. EUR) vertės paskolų, 15 filialų ir 438 darbuotojus (skaičiuojama pagal etato ekvivalentus).

                  (14)

                  Didžioji dauguma banko akcijų priklauso Danijos valstybei: ji turi 81,47 % banko „Vestjysk Bank“ akcinio kapitalo ir balsavimo teisių. „Vestjysk Bank“ yra įtrauktas į Kopenhagos vertybinių popierių biržą.

                  (15)

                  Banko verslo modelį sudaro vietos masto mažmeninio skolinimo veikla ir didelės rizikos kreditai žemės ūkio ir komercinės paskirties nekilnojamojo turto sektoriams. Bankas daugiausia veikia Danijos Jutlandijos regione.

            2.2.   Sanavimo sprendime laikinai patvirtintos pagalbos priemonės

                  (16)

                  2012 m. bankas „Vestjysk Bank“ gavo valstybės pagalbą, kad galėtų susijungti su banku „Aarhus Lokalbank“ – dar vienu Jutlandijos regione veikiančiu regioniniu Danijos banku. 2011 m. pabaigoje banko „Vestjysk Bank“ balansas buvo 29,2 mlrd. DKK (3,9 mlrd. EUR), o banko „Aarhus Lokalbank“ – 4,4 mlrd. DKK (600 mln. EUR).

                  (17)

                  2009 m. ir „Vestjysk Bank“, ir „Aarhus Lokalbank“ gavo pagalbą pagal Danijos rekapitalizacijos schemą. Bankui pagalba buvo suteikta kaip mišrus 1 438 mln. DKK (5) ir 177,8 mln. DKK kapitalas (6), iš viso sudarantis 1 615,8 mln. DKK (apie 216 mln. EUR) ir atitinkantis 6,2 % pagal riziką įvertinto turto. Taigi iki susijungimo Danijos valstybė jau buvo pagrindinė abiejų bankų akcininkė (jai priklausė 53,1 % banko „Vestjysk Bank“ ir 45,2 % banko „Aarhus Lokalbank“) (7).

                  (18)

                  2012 m. vasario 28 d. Danija Komisijai pranešė, kad bankai „Vestjysk Bank“ ir „Aarhus Lokalbank“ ketino susijungti, nes kiekvienam jų kilo rizika tapti žlungančiu banku. Abiejų bankų sujungimu buvo ketinama spręsti bankų finansavimo problemas, juos sujungiant į vieną nuolatinį subjektą, t. y. į banką „Vestjysk Bank“, ir stiprinant jo, kaip regioninio banko, poziciją.

                  (19)

                  Kad būtų įvykdytas susijungimas, Danija Komisijai pranešė apie šias su banku „Vestjysk Bank“ susijusias priemones:

                              —

                              1 priemonė. Užbaigti didinti banko kapitalą grynosiomis 250–300 mln. DKK įplaukomis;

                              —

                              2 priemonė. Gauti naujo subordinuotų paskolų kapitalo – pagrindinė suma būtų 200 mln. DKK;

                              —

                              3 priemonė. Danijos centriniam bankui parduoti banko turimą 175 mln. DKK (23 mln. EUR) vertės nekontrolinį Danijos hipotekos kredito institucijos akcijų paketą;

                              —

                              4 priemonė. Naujai išleistoms obligacijoms, kurių vertė iki 8,6 mlrd. DKK (1 154 mln. EUR) suteikti individualias valstybės garantijas.

                  (20)

                  2012 m. balandžio 25 d. Komisija 1, 3 ir 4 priemones kaip sanavimo pagalbą patvirtino laikinai šešių mėnesių laikotarpiui arba, jeigu per šešis mėnesius nuo sprendimo priėmimo dienos Danija pateiks išsamų restruktūrizavimo planą, – iki Komisijos galutinio sprendimo dėl to restruktūrizavimo plano priėmimo. 2 priemonę finansavo tik privatūs investuotojai, taigi nustatyta, kad ji nėra valstybės pagalba.

                  (21)

                  2012 m. birželio 28 d. bankas „Vestjysk Bank“ gavo galutinį privalomą Danijos finansinio stabilumo bendrovės (8) įsipareigojimą dėl 4 priemonės, taigi individualios valstybės garantijos, kuriomis užtikrinti įsipareigojimai, sumažėjo iki 6,8 mlrd. DKK (914 mln. EUR).

                  (22)

                  Bendrosios įplaukos iš 1 priemonės sudarė 318,7 mln. DKK (grynosios įplaukos – 300 mln. DKK), o valstybės dalis sudarė 166 mln. DKK (22 mln. EUR). Įgyvendinant 3 priemonę 0,60 % sumažėjo kapitalo poreikis, nes sumažintas pagal riziką įvertintas banko turtas.

                  (23)

                  Galutinė paramos suma, susidaranti įgyvendinant visas tris sanavimo sprendime nurodytas priemones, buvo 7 293,7 mln. DKK (979 mln. EUR).

            2.3.   Patikimo restruktūrizavimo plano nebuvimas ir sprendimas pradėti tyrimą

                  (24)

                  2012 m. balandžio 18 d. Danija pateikė preliminarią tik banko „Vestjysk Bank“ restruktūrizavimo plano versiją, kurioje pateiktas galimų įsipareigojimų sąrašo projektas. Pateiktas planas buvo daug kartų atnaujintas ir keistas – siekta numatyti papildomus banko ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo veiksmus, nes bankui nepavyko pasiekti numatyto pelningumo.

                  (25)

                  2013 m. rugpjūčio mėn. Danija Komisijai pranešė planuojanti parduoti banką „Vestjysk Bank“, taigi diskusijos tik dėl banko restruktūrizavimo buvo sustabdytos.

                  (26)

                  2014 m. balandžio mėn. Danija Komisijai pranešė, kad banko pardavimas nebevykdomas, nes pasiūlymo nepateikė nė vienas pirkėjas. Todėl diskusijos tik dėl banko restruktūrizavimo buvo atnaujintos. Tačiau po diskusijų nebuvo parengtas galutinis ir patikimas restruktūrizavimo planas, kuriuo būtų galima užtikrinti, kad būtų atkurtas ilgalaikis banko gyvybingumas, taigi Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį.

            2.4.   Pagrindas pradėti procedūrą

                  (27)

                  Savo 2015 m. gruodžio 4 d. sprendime pradėti tyrimą Komisija kėlė klausimą, ar:

                              a)

                              restruktūrizavimo plano projektu pavyks užtikrinti banko gyvybingumo atkūrimą;

                              b)

                              konkurencijos iškraipymas buvo sumažintas iki minimumo;

                              c)

                              tinkamai užtikrintas dėl vieno iš 2013 m. įvykdytų perpirkimo sandorių (9) kylančios naštos pasidalijimas.

            3.   OFICIALI TYRIMO PROCEDŪRA

      3.1.   Danijos atsakymas į sprendimą pradėti tyrimą

      3.1.1.   Su 1 ir 3 priemonėmis susijusios pagalbos buvimas

                  (28)

                  Savo atsakyme Danija patvirtino sutinkanti, kad 4 priemonė yra valstybės pagalba, bet taip pat pakartojo savo poziciją, išdėstytą tuo metu, kai buvo priimtas sanavimo sprendimas, – ji ginčijo, kad 1 ir 3 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Konkrečiau, pasak Danijos:

                              —

                              1 priemonė. Danija laikosi nuomonės, kad baigimas didinti kapitalą nėra valstybės pagalba, nes tai atlikta visiškai laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo, todėl priemonė nėra valstybės pagalba.

                              —

                              3 priemonė. Danija tvirtina, kad Danijos hipotekos kredito institucijos nekontrolinio akcijų paketo pardavimas Danijos centriniam bankui nėra valstybės pagalba, nes nebuvo perduoti valstybės ištekliai – Danijos centrinis bankas yra savarankiška įstaiga ir bet kokiu atveju bankui nebuvo suteikta pranašumo, nes kaina buvo apskaičiuota laikantis iš anksto nustatytos metodikos, taikomos bet kuriam akcininkui.

            3.1.2.   Gyvybingumas

                  (29)

                  Danija teigė, kad bankas „Vestjysk Bank“ yra gyvybingas bankas, tik tuo metu tapęs pažeidžiamas. Danijos nuomone, banko restruktūrizavimo etapas eina į pabaigą ir greitai bus pereita į stabilizavimo etapą.

                  (30)

                  Be to, Danija savo pateiktoje medžiagoje teigia, kad bankas turi tvirtą pagrindą, kad galėtų toliau gauti pagrindinių pajamų, bet dėl menko mokumo rezervo jis gali būti neapsaugotas nuo išorės makroekonominių veiksnių, t. y. daugiausia veiksnių, darančių poveikį žemės ūkio sektoriui, nes banko kreditų rizika šiame segmente yra didelė.

            3.1.3.   Priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas

                  (31)

                  Danija laikosi nuomonės, kad bankas aktyviai siekė sumažinti savo komercinį pėdsaką, sumažindamas savo bendrą balansą bei bendrąjį skolinimą ir savo veiklą sutelkdamas pagrindiniame regione, kurį sudaro tam tikros Jutlandijos dalys. Bankas taip pat gerokai sumažino savo filialų ir visą etatą dirbančių darbuotojų skaičių, taip pat savo veiklos sąnaudas.

                  (32)

                  Be to, siekdamas riboti konkurencijos iškraipymą, nuo 2012 m. vidurio bankas ėmėsi keleto su elgesiu susijusių priemonių ir laikėsi įmonių valdymo taisyklių, Danijos pasiūlytų rengiant 24 konstatuojamojoje dalyje paminėtą restruktūrizavimo plano projektą.

                  (33)

                  Taigi, Danija daro išvadą, kad veiksmų, kurių jau imtasi, tikrai pakako valstybės pagalbos priemonės nulemtam konkurencijos iškraipymui apriboti.

            3.1.4.   Naštos pasidalijimas

                  (34)

                  Danija teigia, kad naštos pasidalijimas vykstant restruktūrizavimo procesui teisingai įvykdytas. Danijai taikyta pasirašymo nuomos nuolaida, ir ja užtikrintas pakankamas atlygis už dalyvavimą didinant kapitalą, taip pat gerokai didesnis, nei reikalaujama 2011 m. Pratęsimo komunikate (10), rizika grindžiamas garantijos mokestis už individualią garantiją.

                  (35)

                  Kalbėdama apie vieną iš iki 2012 m. įgyvendintų atsakomybės valdymo priemonių, kai už subordinuoto kapitalo atpirkimą buvo sumokėta kaina, didesnė už teoriškai maksimalią kainą, Danija teigia, kad tokios nustatytos per aukštos kainos suma, naudinga kreditoriui (o ne bankui), sudarė 2 % pagrindinės sumos ir buvo 800 000 NOK (apie 108 000 EUR). Taigi bankas Danijai sumokėjo lygiavertę sumą – taip buvo kompensuotas bet koks netinkamas naštos pasidalijimas, galėjęs atsirasti dėl šios palyginti mažos sumos. 2014 m. pradžioje visa ši suma buvo sumokėta.

            3.2.   2016 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis ir naujas pardavimo procesas

                  (36)

                  Komisijos prašymu 2016 m. kovo mėn. Danijos finansų priežiūros tarnyba atliko banko testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis buvo atliktas nedelsiant ir laikantis Europos bankininkystės institucijos (toliau – EBI) standartų. Padaryta išvada, kad nepalankiausiomis sąlygomis banko „Vestjysk Bank“ individualus mokumo reikalavimas galėtų būti pažeistas.

                  (37)

                  2016 m. gegužės mėn. Danija Komisijai pranešė su savo finansiniu patarėju (SEB) vykdanti procesą, kuriuo siekiama banką parduoti. Iš pradžių, procesas turėjo būti užbaigtas 2016 m. vasaros pabaigoje, bet galiausiai užsitęsė iki 2016 m. rudens pabaigos (taip pat žr. 52 konstatuojamąją dalį). Vykstant tam procesui buvo sustabdytos diskusijos dėl restruktūrizavimo plano, nes rengiant tokio plano turinį reikėjo atsižvelgti į tai, kokių planų gali turėti galimas banko pirkėjas. Šiuo atžvilgiu reikia paminėti, kad Danija svarstė galimybę banką parduoti kitam bankui (o šis galbūt jį įtrauktų į savo veiklą) arba finansiniam investuotojui (šis galbūt paliktų jį veikti kaip atskirą subjektą). Taigi restruktūrizavimo planas priklausė ir nuo pirkėjo tipo.

            4.   NAUJASIS RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS – DANIJOS BANKO „NYKREDIT“ KOORDINUOJAMAS INVESTUOTOJŲ KONSORCIUMAS ĮSIGYJA IR REKAPITALIZUOJA BANKĄ „VESTJYSK BANK“

                  (38)

                  2016 m. lapkričio 23 d. Danija Komisijai pranešė, kad jos bankas „Nykredit“ pareiškė susidomėjimą ne bankų investuotojų konsorciumo įsteigimu bankui įsigyti ir rekapitalizuoti.

                  (39)

                  Nuo 2016 m. lapkričio mėn. kelis kartus pasikeitus informacija, 2017 m. balandžio 29 d. Danija Komisijai pranešė, kad bankas „Nykredit“ iš keleto investuotojų gavo pakankamai tvirtų įsipareigojimų įgyvendinti naująjį restruktūrizavimo planą. 2017 m. birželio 14 d. Danija Komisijai pateikė Danijos ir privačių investuotojųkonsorciumo pasirašytą neatšaukiamo įsipareigojimo dėl Danijos valstybės turimų banko „Vestjysk“ akcijų pardavimo aktą, nes iki 2017 m. liepos 18 d. nebuvo gauta jokio palankesnio pasiūlymo iš kitų perspektyvių pirkėjų.

                  (40)

                  Naująjį Komisijai Danijos pateiktą restruktūrizavimo planą parengė bankas „Nykredit“, bendradarbiaudamas su banku „Vestjysk“. Planu siekiama spręsti banko kapitalo poreikio ir ilgalaikio gyvybingumo klausimus. Pagrindiniai banko „Nykredit“ plano elementai yra šie:

                              a)

                              banko „Nykredit“ atstovaujamas ilgalaikių Danijos investuotojų konsorciumas (toliau – konsorciumas) (11) visas valstybės turimas akcijas (81,47 %) supirks po 1 DKK už akciją, arba iš viso už 123 mln. DKK (apie 16,5 mln. EUR). Kiti (privatūs) banko akcininkai taip pat turės galimybę savo akcijas už tą pačią kainą parduoti konsorciumui.

                              b)

                              konsorciumas garantuos užbaigti akcijų išleidimą – to rezultatas būtų apie 745 mln. DKK (apie 100 mln. EUR) banko naujo nuosavo kapitalo už numatomą 1 DKK už akciją pasirašymo kainą. Visi likę esami akcininkai naujas akcijas galės pirkti tokiomis pat sąlygomis, kaip ir konsorciumas;

                              c)

                              bus išleista apytikriai 150 mln. DKK (apytikriai 20 mln. EUR) papildomo 1 lygio kapitalo ir apytikriai 225 mln. DKK (apytikriai 30 mln. EUR) 2 lygio kapitalo emisija. Dabartinio papildomo 1 lygio kapitalo papildoma 75 mln. DKK (apytikriai 10 mln. EUR) suma išliks;

                              d)

                              anksčiau laiko bus išpirkta apie 815 mln. DKK (apie 110 mln. EUR) dabartinio subordinuoto kapitalo, įskaitant apie 287,6 mln. DKK (apie 38,7 mln. EUR) likusio valstybės finansuoto papildomo 1 lygio kapitalo (12);

                              e)

                              bankas toliau dės pastangas mažinti savo palūkanų išlaidas (pigiau finansuodamas) ir darbuotojų bei administracines išlaidas […] (*1), taip gerindamas sąnaudų ir pajamų santykio rodiklį;

                  (41)

                  banko verslo plane (jame pateiktos sumažintos sąnaudos, kaip nurodyta 40 konstatuojamosios dalies e punkte), be kita ko, pateikiama ir ši 2017, 2018 ir 2019 m. prognozė:

                     1 lentelė

                     2017–2019 m. laikotarpio verslo planas ir faktiniai 2012 bei 2016 m. skaičiai

                              Sumos mln. DKK

                              2012 m.
                              (faktiniai duomenys)

                              2016 m.
                              (faktiniai duomenys)

                              2017 m.
                              (prognozė)

                              2018 m.
                              (prognozė)

                              2019 m.
                              (prognozė)

                              Palūkanų išlaidos

                              727

                              185

                              [80–130]

                              [70–120]

                              [60–110]

                              Pagrindinės pajamos

                              1 282

                              1 004

                              [900–1 000 ]

                              [900–1 000 ]

                              [900–1 000 ]

                              Išlaidos darbuotojams

                              334

                              311

                              [260–300]

                              [250–290]

                              [240–280]

                              Administracinės ir kitos veiklos sąnaudos

                              254

                              178

                              [150–300]

                              [145–295]

                              [140–290]

                              Atidėjiniai paskolų nuostoliams padengti

                              1 515

                              416

                              [200–300]

                              [200–300]

                              [200–300]

                              Grynosios pajamos

                              – 1 399

                              80

                              [150–220]

                              [220–290]

                              [270–340]

                              Nuosavybės vertybinių popierių grąža atskaičius mokesčius (%)

                              – 106

                              5,4

                              [7–11]

                              [7–11]

                              [7–11]

                              Sąnaudų ir pajamų santykis (%)

                              55,3

                              50,3

                              [45–55]

                              [40–50]

                              [40–50]

                              Darbuotojų (etato ekvivalentų) skaičius

                              621,3

                              459

                              [375–425]

                              [340–390]

                              [340–390]

                              Filialų skaičius

                              24

                              15

                              15

                              15

                              15

                  (42)

                  2017 m. birželio 12 d. rinkai ir banko akcininkams buvo pranešta apie 40 konstatuojamosios dalies a–d punktuose apibūdintus siūlomus sandorius. Tą pačią dieną Danijos valstybė paskelbė sąlygiškai sutinkanti su konsorciumo pateiktu savanorišku pasiūlymu įsigyti jai priklausančias banko akcijas (81,47 %). Iki konsorciumo pasiūlymo galiojimo pabaigos (t. y. iki 2017 m. liepos 18 d.) trečiosios šalys tebeturi galimybę pateikti finansiškai naudingesnį pasiūlymą (taip pat žr. 57 konstatuojamąją dalį). 2017 m. birželio 19 d. visiems banko akcininkams buvo pateiktas oficialaus pasiūlymo dokumentas ir jame išsamiau paaiškintas kiekvienas pasiūlymo elementas bei nurodytas tvarkaraštis. Tikimasi, kad akcijų emisija ir papildomo 1 lygio kapitalo refinansavimas bus baigtas 2017 m. rudenį.

                  (43)

                  Komisijos prašymu 2017 m. birželio 13 d. Danija raštu pranešė, kad nėra jokių naujų siūlomo sandorio priemonių (pavyzdžiui, garantijų), kurios galėtų būti susijusios su valstybės pagalba, ir Komisijai pateikė susitarimą su konsorciumu. Tą pačią dieną DFSA, gavusi Komisijos klausimą, raštu patvirtino, kad banko „Vestjysk“ kredito rizikos politika atitinka geriausią panašių bankų patirtį. Visų pirma, remdamasi savo nuolat vykdoma banko priežiūra, įskaitant keturis nuo 2012 m. atliktus banko kredito rizikos valdymo patikrinimus, DFSA padarė išvadą, kad banko „Vestjysk Bank“ kredito rizikos politika vykdoma laikantis Danijos vykdomojo įsako dėl bankų valdymo ir kontrolės (13).

            5.   DANIJOS ĮSIPAREIGOJIMAI, KURIAIS GRINDŽIAMAS BANKO „NYKREDIT“ PLANAS

                  (44)

                  Siekdama užtikrinti, kad banko gyvybingumas būtų atkurtas, ir dar labiau apriboti galimą konkurencijos iškraipymą, Danija prisiėmė keletą įsipareigojimų, apibendrintų a–j punktuose (visas įsipareigojimų tekstas pateiktas šio sprendimo priede):

                              a)

                              restruktūrizavimo laikotarpis baigiasi 2018 m. gruodžio 31 d., jeigu tais metais pasiekiama [7–11] proc. banko nuosavybės vertybinių popierių grąža, atskaičius mokesčius. Jeigu tai nepasiekiama, restruktūrizacijos laikotarpis baigiasi 2019 m. gruodžio 31 d.;

                              b)

                              jeigu restruktūrizacijos laikotarpis pratęsiamas iki 2019 m. pabaigos, bus reikalaujama, kad bankas (iš naujo) nustatytų santykių su kiekvienu klientu kainą (su keliomis išimtimis) taip, kad, vertinant pagal kiekvieną klientą, galėtų pasiekti iš anksto nustatytus pelningumo tikslus;

                              c)

                              bankas privalo turėti papildomą mokumo rezervą, didesnį nei reikalaujamą taikytinais įstatymais ir kitais teisės aktais, ir laikytis konkrečių likvidumo tikslų;

                              d)

                              banko 2017 m. balansas neturi būti didesnis už 2016 m., be to, 2018 m. jis negali viršyti 20 300 mln. DKK (apie 2 730 mln. EUR), o 2019 m. (jeigu taikytina) – 21 000 mln. DKK (apie 2 824 mln. EUR);

                              e)

                              bankas privalo perbalansuoti savo skolinimą ir nustatyti konkrečias viršutines skolinimo tam tikriems sektoriams (būtent, nekilnojamojo turto ir žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žvejybos) ribas;

                              f)

                              bankas negali teikti naujų paskolų, išskyrus Jutlandijos regioną, jeigu kliento nuosavo finansavimo dalis nesiekia bent [35–45] proc., o paskola nėra užtikrinta įkaitu, be to, bankas negali teikti naujų paskolų ne Danijoje;

                              g)

                              bankas negali prisiimti dėl naujų klientų rizikos, kuri pati sudarytų daugiau kaip 10 % viso kapitalo;

                              h)

                              bankui taikomas įsigijimo draudimas ir reklamos apribojimai;

                              i)

                              bankas privalo restruktūrizuoti savo rizikos valdymą ir tam tikrais atvejais pakoreguoti savo kainodarą, kad ši atitiktų iš anksto nustatytus tikslus;

                              j)

                              bankas privalo per šešis mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo apmokėti Danijos pasirašytas subordinuotąsias obligacijas;

                              k)

                              už stebėseną atsakingas patikėtinis privalo kas šešis mėnesius Komisijai pranešti apie restruktūrizavimo plano ir a–j punktuose išdėstytų įsipareigojimų vykdymo pažangą.

            6.   PRIEMONĖS VERTINIMAS

      6.1.   Valstybės pagalbos buvimas

                  (45)

                  Komisija turi nustatyti, ar esama valstybės pagalbos, nurodytos Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, kurioje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

                  (46)

                  Taigi tam, kad priemonė būtų pripažinta valstybės pagalba, turi būti tenkinamos visos šios sąlygos: ji turi būti priskirtina valstybės atsakomybei ir finansuojama valstybės narės arba iš valstybinių išteklių, ja turi būti suteikiamas atrankinis pranašumas, kuriuo gali būti palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba, ji turi iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti ir ji gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

                  (47)

                  Sanavimo sprendimo 47–67 konstatuojamosiose dalyse ir sprendimo pradėti tyrimą 50 konstatuojamojoje dalyje Komisija jau įvertino tikrinamąsias priemones ir padarė išvadą, kad 1, 3 ir 4 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

                  (48)

                  Vykstant oficialiam tyrimui Danija nepateikė jokių naujų argumentų, kurių nebūtų pateikusi 2012 m. Todėl sanavimo sprendime Komisijos pateiktas vertinimas ir išvada, kad 1, 3 ir 4 priemonės (apibūdintos sanavimo sprendimo 19 konstatuojamojoje dalyje) yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nesikeičia.

                  (49)

                  Be to, Komisija įvertino Danijos pateiktus dokumentus, visų pirma 39 konstatuojamojoje dalyje paminėtą neatšaukiamą įsipareigojimą, bet juose nebuvo jokių nuorodų į tai, kad parduodant akcijas bus naudojamas viešasis finansavimas (pavyzdžiui, kapitalo parama ar valstybės teikiamos garantijos).

            6.2.   Pagalbos gavėjas

                  (50)

                  Remiamos kredito įstaigos pardavimas gali būti susijęs su pirkėjams teikiama valstybės pagalba, išskyrus atvejus, kai rengiamas atviras, nediskriminacinis ir besąlyginis pardavimo konkursas ir visas turtas parduodamas didžiausią kainą siūlančiam konkurso dalyviui (14). Dėl šios priežasties Komisija turi vertinti (15), ar: a) pardavimo procesas yra atviras, besąlyginis ir nediskriminacinis; b) pardavimas vykdomas rinkos sąlygomis; c) kredito įstaiga arba Vyriausybė, atsižvelgiant į pasirinktą struktūrą, kuo labiau padidina pardavimo kainą.

                  (51)

                  Ketvirtąjį 2013 m. ketvirtį Danija bandė parduoti savo turimas banko „Vestjysk Bank“ akcijas. Danija taip pat tyrė, ar banko veiklos pirkėjo nebūtų galima rasti Orhuso regione. Nors iš pradžių būta kelių Danijos bankų susidomėjimo (16), sandorį sudaryti nebuvo galimybių, pirmiausia dėl to, kad galimi pirkėjai po įsigijimo planavo didžiulius papildomus nurašymus (tai buvo matyti iš jų atlikto išsamaus banko turto patikrinimo).

                  (52)

                  Antrąjį 2016 m. ketvirtį Danija, kai į ją kreipėsi Danijos finansinis investuotojas […], inicijavo antrą pardavimo procesą. Tačiau […] pasiūlymu (taip pat žr. 55 konstatuojamąją dalį) buvo pageidaujama išskirtinumo. Todėl Danija nusprendė pirmiausia galimybę teikti pasiūlymą suteikti visiems kitiems tinkamiems galimiems pirkėjams (17). Šiam procesui valdyti Danija pasamdė investicijų klausimais konsultuojantį ekspertą, t. y. SEB. Šis procesas vyko 2016 m. antrąjį ir trečiąjį ketvirčius. Galiausiai nė vienas iš pirkėjų (18), su kuriais buvo susisiekta, pasiūlymo nepateikė dėl numatomo papildomo didelio masto nurašymo. […], vėliau įgijęs de facto išskirtinumą, savo išsamų patikrinimą pradėjo 2016 m. spalio mėn., bet procesas 2016 m. lapkričio mėn. buvo baigtas, o pasiūlymas – nepateiktas.

                  (53)

                  Ir 2013, ir 2016 m. pardavimo procesas buvo toks:

                              a)

                              valstybės tikslas buvo banką parduoti rinkos sąlygomis, nustatant kuo didesnę pardavimo kainą, bet mažiausia kaina ar kiti apribojimai nebuvo nustatyti;

                              b)

                              visiems galimiems pirkėjams buvo suteikta galimybė susipažinti su vienodo lygio informacija, t. y. susipažinti su informacija apie didžiausias banko rizikos pozicijas, patekti į elektroninių duomenų laikymo vietą, kurioje laikomi pagrindiniai dokumentai, susipažinti su valdybos prezentacijomis ir dalyvauti klausimų bei atsakymų procese;

                              c)

                              procese dalyvavo visi atitinkami galimi pirkėjai (19), bet valstybė neteikė pirmenybės kuriam nors konkrečiam pirkėjui.

                  (54)

                  Su banku „Nykredit“ buvo susisiekta vykstant abiem pardavimo procesams. 2013 m. šis bankas, būdamas konsorciumo dalimi, iš pradžių domėjosi visu banku, bet konsorciumas negalėjo pateikti pasiūlymo. Vėliau bankas „Nykredit“ buvo susidomėjęs banko dalies įsigijimu (Orhuso regione), bet po išsamaus patikrinimo pasiūlymo nepateikė. 2016 m. antrąjį ketvirtį bankas „Nykredit“ pareiškė susidomėjimą vadovavimu konsorciumui, bet į procesą neįsitraukė. Tačiau 2016 m. spalio mėn. bankas „Nykredit“ pateikė preliminarias išvadas dėl banko „Vestjysk Bank“ rekapitalizavimo tvarkos. 2016 m. lapkričio mėn. bankas „Vestjysk Bank“ banką „Nykredit“ pasamdė ištirti galimybes gauti kapitalo iš išorės investuotojų. Šios veiklos rezultatas – buvo parengtas banko „Nykredit“ planas, pateiktas konsorciumo pasiūlymas ir sudaryti 40 konstatuojamojoje dalyje nurodyti sandoriai.

                  (55)

                  Konsorciumui buvo pasiūlyta įsigyti visas valstybės turimas akcijas (81,47 %) po 1 DKK už akciją. 2017 m. birželio 12 d. paskelbus pasiūlymą, Kopenhagos vertybinių popierių biržoje kaina už banko akciją buvo 14,90 DKK (20). Tačiau, kadangi vykstant dviem atviriems pardavimo procesams jokių pasiūlymų nepateikta, galima manyti, kad konsorciumo pasiūlyta kaina yra didžiausia, kokią galima gauti esamomis aplinkybėmis. Šią išvadą patvirtina ir alternatyvaus pasiūlymo (taip pat žr. 52 konstatuojamąją dalį), 2016 m. vasario mėn. testuoto įmonės […], vertinimas. Tas investuotojas iš pradžių svarstė galimybę įgyti banko „Vestjysk“ kontrolę, perkant naujai išleistas akcijas (po 1 DKK), ir 2016 m. rugsėjo mėn. tą pasiūlymą patvirtino (21). Tačiau tas alternatyvus pasiūlymas nebuvo įgyvendintas, nes, kai 2016 m. spalio mėn. buvo pradėtas išsamus patikrinimas, […] galiausiai jį atsiėmė. Tai yra papildomas lyginamasis rodiklis (taip pat 1 DKK už akciją), kuriuo remiantis galima daryti išvadą, kad būtent konsorciumo pasiūlyme nustatyta didžiausia pardavimo kaina ir sandoris bus vykdomas rinkos sąlygomis.

                  (56)

                  Danija taip pat pateikė jos prašymu nepriklausomo eksperto parengtą sandorio sąžiningumo įvertinimą. Sandorio sąžiningumo įvertinime padaryta išvada, kad pasiūlymas mokėti po 1 DKK už akciją šiuo metu yra geriausia galima gauti rinkos kaina. Prieš darydamas tokią išvadą ekspertas, be kita ko, atsižvelgė į informaciją, gautą vykstant dviem ankstesniems pardavimo procesams, taip pat į dabartinę banko kapitalo padėtį ir su tuo metu dar neišnagrinėta valstybės pagalbos byla susijusį neapibrėžtumą.

                  (57)

                  Galiausiai, dėl susitarimo su konsorciumu Danijos valstybė turi galimybę sutikti su bona fide trečiosios šalies pateiktu palankesniu konkuruojančiu pasiūlymu (22). Tačiau toks konkuruojantis pasiūlymas turi būti toks, kad tikrai būtų galima išspręsti ankstesnius su valstybės pagalba susijusius klausimus, užtikrinti valstybės finansuojamo papildomo 1 lygio kapitalo grąžinimą ir veikti negaunant jokios kitos valstybės pagalbos. Kitaip sakant, konkuruojantis pasiūlymas turi būti bent lygiavertis konsorciumo pasiūlymui, t. y. juo turi būti sudarytos sąlygos atkurti banko mokumą ir pelningumą. Jeigu būtų pateiktas konkuruojantis pasiūlymas, konsorciumas turėtų galimybę prie jo derintis. Todėl bet kuri į banką investuoti norinti šalis, siūlanti didesnę kainą, turi galimybę tai padaryti. Teisės akte, kuriuo Finansų ministerijai suteikiamas leidimas parduoti konsorciumui, minima, kad pasiūlymų teikimo laikotarpiu gali būti konkuruojančių patrauklesnių pasiūlymų ir kad apie tai buvo žinoma ir viešai (23). Komisija laikosi nuomonės, kad tai – papildomas patikinimas, jog Danija padarė viską, kas buvo galima, kad kuo labiau padidintų pardavimo kainą, ir visoms suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę teikti pasiūlymą. Tačiau, kadangi ankstesnės pastangos parduoti banką buvo nesėkmingos, atrodo sunkiai tikėtina, kad bus pateiktas konkuruojantis pasiūlymas.

                  (58)

                  Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad Danijos turimos banko „Vestjysk“ dalies pardavimas buvo atviras, nediskriminacinis ir besąlyginis procesas, kuriam pasibaigus Danijos valstybė nustatė didžiausią pardavimo kainą. Iš tikrųjų, nepaisant kelių galimybių tai padaryti (2013 ir 2016 m.), nepateikta nė vieno didesnės kainos pasiūlymo, kad valstybė galėtų visiškai pasitraukti iš banko. Kadangi Komisija neturi priežasčių manyti, kad pateiktas pasiūlymas ir sumokėta kaina neatitinka banko rinkos kainos, galima daryti išvadą, kad privatus valstybei priklausančių banko „Vestjysk“ akcijų pirkėjas nėra pagalbos priemonių gavėjas, taigi pagalbos negavo.

                  (59)

                  Taigi, daroma išvada, kad vienintelis pagalbos priemonių gavėjas yra bankas „Vestjysk Bank“.

                  (60)

                  Apskritai, kaip dėstoma 49 ir 59 konstatuojamosiose dalyse, daroma išvada, kad šiuo sprendimu turėtų būti vertinamas tik subjektui „Vestjysk“ 2012 m. priemonių suteiktų suderinamumas.

            6.3.   Pagalbos suderinamumas

      6.3.1.   Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas

                  (61)

                  Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu Komisijai suteikiamas įgaliojimas nuspręsti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Komisija pripažino, kad visuotinė finansų krizė gali labai sutrikdyti valstybės narės ekonomiką ir kad tokį sutrikdymą galima ištaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai išsamiai iš eilės aprašyta ir išplėtota septyniuose krizės komunikatuose (24).

                  (62)

                  Laikantis bendrojo teisės principo tempus regit actum – pagal jį reikalaujama, kad teisinėje valstybėje būtų laikomasi tuo metu galiojančių įstatymų, ir atsižvelgiant į nusistovėjusią Sąjungos teismų praktiką, valstybės pagalbos priemonės suderinamumas turi būti vertinamas pagal pagalbos teikimo metu galiojančią teisės sistemą. 2013 m. Bankų komunikato 90 punkte taip pat nurodyta, kad iki 2013 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos užregistruoti pranešimai bus išnagrinėti atsižvelgiant į pranešimo metu galiojančius kriterijus.

                  (63)

                  Apie priemones buvo pranešta 2012 m. balandžio 13 d. Taigi šios priemonės turėtų būti vertinamos pagal naują restruktūrizavimo planą, atsižvelgiant į Restruktūrizavimo komunikatą, 2008 m. Bankų komunikatą ir 2010 bei 2011 m. pratęsimo komunikatus.

            6.3.2.   Naštos pasidalijimas

                  (64)

                  Sprendime pradėti tyrimą Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad 2013 m. birželio 13 d. sudarytas perpirkimo sandoris neatitiko Restruktūrizavimo komunikato tikslo užtikrinti tinkamą naštos pasidalijimą (25). Šio sandorio vidutinė kaina buvo 62 % pagrindinės sumos, t. y. 2 procentiniais punktais daugiau nei 50 % rinkos kainos, pridėjus 10 % priedą. Taigi bankas „Vestjysk Bank“ subordinuotųjų skolų priemonių turėtojams permokėjo suma, atitinkančia 2 % pagrindinės sumos (arba 800 000 NOK, apie 108 000 EUR).

                  (65)

                  Savo atsakyme į sprendimą pradėti tyrimą Danija teigė, kad bankas 2014 m. pradžioje Danijos valstybei grąžino permoką, taigi buvo išlygintas netinkamas naštos pasidalijimas, kuris būtų buvęs dėl palyginti mažos sumos.

                  (66)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad tai, jog bankas valstybei grąžino permoką, savaime negali būti laikoma priemone, kuria ištaisytas nepakankamas naštos pasidalijimas. Permoka yra susijusi su banko ir kreditorių finansiniais santykiais (naštos pasidalijimo aplinkybėmis), o ne su banko ir valstybės finansiniais santykiais (pagal kuriuos nustatoma valstybės pagalbos suma). Vis dėlto Komisija, atsižvelgdama į šias aplinkybes, vertinamas kartu su kitomis šios bylos aplinkybėmis, gali daryti išvadą, kad naštos pasidalijimas buvo tinkamas. Visų pirma, tos kitos aplinkybės yra susijusios su tuo, kad permokos suma buvo minimali (tik 108 000 EUR) ir kad 60 % riba Restruktūrizavimo komunikate, kurio formuluotės gana lanksčios (26), nenustatyta, bet nurodyta Komisijos tarnybų dokumente (27).

                  (67)

                  Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad sprendime pradėti tyrimą pareikštos abejonės dėl naštos pasidalijimo reikalavimų laikymosi yra visiškai išsklaidytos.

            6.3.3.   Konkurencijos iškraipymo ribojimas

                  (68)

                  Bankas apribojo savo komercinį pėdsaką, savo filialų tinklą sumažinęs dar trimis filialais, palyginti su tuo, ką savo atsakyme į sprendimą pradėti tyrimą nurodė Danija, ir nuo tada, kai buvo suteikta sanavimo pagalba, iš viso panaikinęs devynis filialus (2012 m. bankas turėjo 24 filialus, 2015 m. – 18, o nuo 2016 m. pabaigos – 15; taigi nuo 2012 m. iš viso panaikinta 37,5 % filialų). Toks filialų tinklo sumažinimas kartu su Danijos bankų sektoriaus ypatumais daro poveikį banko pajėgumams imtis naujos veiklos ir rinkti naujus indėlius, taigi tuo taip pat padedama riboti konkurencijos iškraipymą.

                  (69)

                  Iš banko „Nykredit“ plano taip pat matyti, kad banko darbuotojų skaičius sumažintas labiau (iki 2017 m. [30–40] proc., o iki 2018 m. – [35–45] proc.), nei numatyta tada, kai buvo priimamas sprendimas pradėti tyrimą (iki 2017 m. sumažinti [20–30] proc.). Darbuotojų skaičius buvo labiau sumažintas bankui stengiantis dar labiau sumažinti išlaidas ir padidinti našumą, sumažinus filialų tinklą.

                  (70)

                  Tuo metu, kai buvo priimamas sprendimas pradėti tyrimą (žr. to sprendimo 98 konstatuojamąją dalį), Komisijai buvo pranešta tik apie tai, kad filialų tinklas bus sumažintas [10–20] proc. (nuo 24 iki [18–22]), o darbuotojų skaičius – [20–30] proc. Kadangi bankas gavo didelę pagalbos sumą, Komisijai kilo abejonių, ar numatomo filialų ir darbuotojų skaičiaus sumažinimo 2012–2017 m. pakaks, kad būtų apribotas konkurencijos iškraipymas. Atsižvelgdama į naujus mažinimo tikslus Komisija laikosi nuomonės, kad bankas įdėjo didžiulių papildomų pastangų, kad dar labiau sumažintų savo komercinį pėdsaką ir padidintų našumą. 2 lentelėje pateikti duomenys apie faktinę padėtį 2012 ir 2016 m., apie tuo metu, kai buvo priimamas sprendimas pradėti tyrimą, gautus pasiūlymus ir dabartinius būsimų metų planus.

                     2 lentelė

                     Filialų skaičiaus, etato ekvivalentų ir išlaidų ir pajamų santykio mažinimo raida

                              Faktinė padėtis

                              Sprendimas pradėti tyrimą

                              Faktinė padėtis

                              Naujas verslo planas

                              2012 m.

                              2016 m.

                              2017 m.

                              2016 m.

                              2017 m.

                              2018 m.

                                 Filialų skaičius

                              24

                              [18–22]

                              [18–22]

                              15

                              15

                              15

                              Pokytis, palyginti su 2012 m. (%)

                              [10–20]

                              [10–20]

                              – 37,5

                              – 37,5

                              – 37,5

                                 Darbuotojų (etato ekvivalentų) skaičius

                              621,3

                              [480–510]

                              [460–490]

                              459

                              [375–425]

                              [340–390]

                              Pokytis, palyginti su 2012 m. (%)

                              – [20–30]

                              – [20–30]

                              – 26,1

                              – [30–40]

                              – [30–40]

                                 Išlaidų ir pajamų santykis (%)

                              55,3

                              [50–60]

                              [50–60]

                              50,3

                              [45–55]

                              [40–50]

                              Pokytis, palyginti su 2012 m. (%)

                              + [0–7,5]

                              + [0–7,5]

                              – 5,0

                              – [2,5–10]

                              – [5–12,5]

                  (71)

                  Gavęs sanavimo pagalbą bankas „Vestjysk“ negalėjo plėsti savo verslo, nes jo veiklos rodikliai buvo prasti. Pastaruosius penkerius metus banko balansas menko ir sumažėjo 39,5 % – nuo 32 865 mln. DKK 2012 m. pabaigoje iki 19 895 mln. DKK 2016 m. pabaigoje. Ta pačią tendenciją galima matyti ir iš banko paskolų portfelio: bendrasis skolinimas per tą patį laikotarpį sumažėjo apytikriai 36 %, bendrasis skolinimas žemės ūkiui sumažėjo apytikriai 26 %, o bendrasis skolinimas statybų ir nekilnojamojo turto sektoriui sumažėjo atitinkamai 48 ir 44 %

                  (72)

                  Pagal riziką įvertintas turtas taip pat sumažėjo nuo 25 600 mln. DKK 2012 m. pabaigoje iki 16 081 mln. DKK 2016 m. pabaigoje (– 37 %), kartu tuo pačiu laikotarpiu banko darbuotojų skaičius sumažėjo nuo 621 iki 459 etato ekvivalentų (– 26 %).

                  (73)

                  Iš visų 71 ir 72 konstatuojamosiose dalyse pateiktų skaičių matyti, kad banko pėdsakas per pastaruosius penkerius metus jau buvo sumažintas, o tai iš dalies nulėmė būtinybė. Tačiau 2012 m. gauta pagalbos suma buvo didelė, palyginti su banko pagal riziką įvertintu turtu (8,1 %), taigi reikia numatyti konkrečias priemones, kuriomis būtų neleidžiama iškraipyti konkurencijos. Kartu reikėtų pripažinti, kad bankas savo darbuotojų skaičių iki 2017 m. pabaigos bus sumažinęs beveik [30–40] proc., o filialų skaičių iki 2016 m. pabaigos jau sumažino 37,5 %

                  (74)

                  Be priemonių, įgyvendintų iki priimant šį sprendimą, Danija pasiūlė prisiimti įsipareigojimus (žr. 44 konstatuojamąją dalį), kuriais siekiama restruktūrizavimo laikotarpiu dar labiau sumažinti konkurencijos iškraipymą.

                  (75)

                  Visų pirma, 2017 m. banko balanso dydis apribotas iki 2016 m. dydžio, 2018 m. balansas turėtų būti 20 300 mln. DKK, o 2019 m., jeigu taikytina, – iki 21 000 mln. DKK. Šiomis viršutinėmis ribomis banko restruktūrizavimo laikotarpiu aiškiai ribojama galimybė rinkti naujus indėlius ir teikti naujas paskolas. Taigi, banko pajėgumas įgyti rinkos dalį savo konkurentų sąskaita ribotas, ir tuo užtikrinamas konkurencijos iškraipymo ribojimas.

                  (76)

                  Be to, bankas neteiks naujų paskolų ne Danijoje, o naujas paskolas ne Jutlandijos regione jis gali teikti, tik jeigu klientas pats finansuoja bent [35–45] proc., o paskola užtikrinama įkaitu. Tuo įsipareigojimu veiksmingai ribojamos banko galimybės plėsti savo verslą už savo veiklos regiono ribų, nors anksčiau už savo regiono ribų jis veikė, taigi rinkos dalyviai ir vėl apsaugomi nuo galimai agresyvaus banko elgesio.

                  (77)

                  Galiausiai, bankui taikomas įsigijimo draudimas. Įsigijimas – įprastas rinkos dalyvių taikomas būdas plėsti naujai veiklą, produktus ar verslo teritorijas. Taigi draudimu įsigyti bet kokią bet kokios įmonės dalį ribojamos banko galimybės plėstis. Bankui taip pat taikomas draudimas pagalbos priemones naudoti reklamos tikslais, taigi konkurentai ir tuo saugomi.

                  (78)

                  Kaip aiškinama 68–70 konstatuojamosiose dalyse ir apibendrinta 2 lentelėje, bankas įdėjo didžiulių papildomų pastangų (palyginti su tuo, kas buvo numatyta tuo metu, kai buvo priimamas sprendimas pradėti tyrimą), kad, būdamas smulkus vietos masto veikėjas, dar labiau sumažintų savo komercinį pėdsaką ir padidintų savo našumą. Taip rizika, kad konkurencija bus iškraipyta, iki 2017 m. pabaigos bus pakankamai apribota. Tačiau, atsižvelgdamas į Danijos prisiimtus įsipareigojimus, bankas taip pat ėmėsi esminių papildomų priemonių konkurencijos iškraipymui per likusį restruktūrizavimo laikotarpį (jis baigsis vėliausiai 2019 m. pabaigoje) apriboti. Dėl šios priežasties Komisija laikosi nuomonės, kad sprendime pradėti tyrimą išdėstytos abejonės dėl konkurencijos iškraipymo pakankamai išsklaidytos.

            6.3.4.   Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas

                  (79)

                  Savo sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar tuo metu pateiktu restruktūrizavimo plano projektu suteiktas pakankamas pagrindas užtikrinti banko gyvybingumą per restruktūrizacijos laikotarpį. Visų pirma, Komisija abejojo dėl kelių prielaidų, kuriomis buvo paremtas restruktūrizavimo planas, ir laikėsi nuomonės, kad tebėra nemažai neapibrėžtumo. Galiausiai, Komisija abejojo, ar banko kapitalo padėtis yra pakankamai tvirta papildomam vertės sumažėjimui atlaikyti.

                  (80)

                  2017 m. sausio 1 d. banko bendras kapitalo rodiklis buvo 13,1 % Tačiau dėl laipsniškai nustatomo kapitalo apsaugos rezervo reikalavimo banko bendras kapitalo poreikis padidėjo iki 13,8 %, to rezultatas – apie 0,7 %, arba 116 mln. DKK kapitalo trūkumas (apie 15,6 mln. EUR). Jeigu nebūtų imtasi jokių veiksmų, 2018 m. sausio 1 d. bankas ir toliau justų (nors ir mažesnį) kapitalo trūkumą (būtent 0,4 % savo bendro kapitalo pakankamumo koeficiento, arba 63 mln. DKK). Po akcijų emisijos ir subordinuoto kapitalo priemonių refinansavimo bankas kapitalo trūkumo nebejus. Visų pirma, bankas tikisi, kad 2018 m. sausio 1 d. jo kapitalo perviršis bus apie 667 mln. DKK (apie 90 mln. EUR) arba jo kapitalo rezervas bus 4,3 % didesnis už reikalaujamą bendrą kapitalo pakankamumo koeficientą. Be to, Danija įsipareigojo (žr. 44 konstatuojamąją dalį), kad bankas išlaikys konkrečią kapitalo perviršio sumą, didesnę nei teisės aktais reikalaujama suma.

                  (81)

                  Bankas taip pat persvarstė savo strategiją ir toliau mažins savo veiklos sąnaudas (taip pat žr. 1 lentelę). Visų pirma, bankas savo filialų skaičių sumažino nuo 24 filialų 2012 m. iki tik 15 filialų 2016 m. pabaigoje. Tuo metu, kai buvo priimamas sprendimas pradėti tyrimą, bankas planavo filialų skaičių sumažinti tik iki [18–22]. Per tą patį laikotarpį bankas savo darbuotojų skaičių sumažino nuo 621 etato ekvivalento iki [460–490] etato ekvivalentų (– [20–30] proc.). Iki 2017 m. pabaigos šis skaičius bus dar sumažintas iki [374–425] etato ekvivalentų (– [30–40] proc.), o iki 2018 m. pabaigos siekiama tą skaičių sumažinti iki [340–390] etato ekvivalentų (beveik – [30–40] proc.). Tuo metu, kai buvo priimamas sprendimas pradėti tyrimą, banko restruktūrizavimo plane buvo numatyta, kad 2017 m. pabaigoje darbuotojų skaičius bus [460–490] etato ekvivalentų (tai reiškia, kad, palyginti su 2012 m. pabaiga, sumažinama [20–30] proc.). Šias nemenko masto papildomas išlaidų mažinimo priemones atspindi banko išlaidų ir pajamų santykis – šis sumažėjo nuo 55,3 % 2012 m. iki 50,3 % 2016 m. Tikimasi, kad šis santykis 2017 m. pabaigoje dar sumažės iki [45–55] proc., o iki 2018 m. pabaigos – net iki [40–50] proc. Tuo metu, kai buvo priimamas sprendimas pradėti tyrimą, bankas tebesiekė, kad jo išlaidų ir pajamų santykis 2017 m. būtų [50–60] proc. Taigi, aišku, kad bankas ėmėsi didelių papildomų išlaidų mažinimo pastangų, palyginti su tuo, kas buvo numatyta tuo metu, kai buvo priimamas sprendimas pradėti tyrimą. Šiomis papildomomis pastangomis bus padedama didinti banko pelningumą, taigi ir jo gyvybingumą. Konkretūs veiklos išlaidų tikslai, nustatyti prisiimant įsipareigojimus, padės užtikrinti, kad bankas išlaidas sumažintų tiek, kiek numatyta, kad būtų užtikrintas jo gyvybingumas.

                  (82)

                  Bankas taip pat planuoja savo palūkanų išlaidas (jau dabar jos sumažintos nuo 727 mln. DKK 2012 m. iki 185 mln. DKK 2016 m.) iki 2017 m. pabaigos dar sumažinti [35–50] proc., o iki 2018 m. pabaigos– [45–60] proc. Toks didžiulis sumažinimas būtų daugiausia pasiektas besibaigiančius terminuotus indėlius, kurių vidutinė palūkanų norma yra [0–5] proc., pakeičiant naujais indėliais, kurių norma tik apie [0–5] proc. Sutaupyti daugiau palūkanų išlaidų tikimasi refinansuojant banko subordinuoto kapitalo bazę – tai numatyta restruktūrizavimo plane (žr. 40 konstatuojamąją dalį). Bankas pateikė įrodymų, iš kurių matyti, kad tiek sutaupyti įmanoma, be to, tai turės teigiamą poveikį banko pelningumui ir gyvybingumui. Bankas taip pat gali lengvai ir nepakenkdamas savo finansavimui sumažinti savo indėlių palūkanų normą, nes turi didžiulį indėlių perteklių (28). Nors indėlių atlygis buvo gerokai sumažintas, bankas neplanuoja kaip nors iš esmės sumažinti savo indėlių pertekliaus, nes manoma, kad indėlių mažėjimas bus mažesnis, palyginti su paskolų portfelio mažėjimu.

                  (83)

                  Labai svarbus banko gyvybingumo ir pelningumo veiksnys bus jo vertės mažėjimo ateinančius dvejus metus rodiklis. Bankas dabar tikisi, kad jo atidėjiniai paskolų nuostoliams padengti sumažės nuo 416 mln. DKK 2016 m. iki [200–300] mln. DKK 2017 m. ir [200–300] mln. DKK 2018 m. Pagrindinė priežastis, dėl kurios labai sumažėjo biudžete numatytų atidėjinių suma, yra banko lūkesčiai, kad jo žemės ūkio portfelis, pastaraisiais metais patyręs didžiausią vertės sumažėjimą (29), duos geresnių rezultatų. Šie lūkesčiai paremti prielaida, kad pagrindinių žemės ūkio produktų (pavyzdžiui, pieno ir kiaulienos) kainos, 2015–2016 m. labai sumažėjusios, didės, ir prielaida, kad ši tendencija ateinančius metus netaps priešinga. Remiantis pačios Komisijos prognozėmis (30), žemės ūkio kainos, 2015–2016 m. labai sumažėjusios, iš tikrųjų padidėjo, bet po 2017 m. turėtų būti daugmaž panašios. Bankas taip pat tikisi, kad su nekilnojamuoju sektoriumi susijęs vertės mažėjimas šiek tiek sulėtės, o kituose sektoriuose kartu tikimasi nedidelio padidėjimo.

                  (84)

                  Apskritai, jeigu banko prielaidos pasitvirtins, per ateinančius kelerius metus jo pelningumas labai padidės. Visų pirma, banko nuosavybės vertybinių popierių grąža, atskaičius mokesčius, padidės nuo 5,4 % 2016 m. iki [7–11] proc. 2017 m. ir [7–11] proc. 2018 m. (31) (taip pat žr. 1 lentelę). Šį nemenką banko pelningumo padidėjimą daugiausia nulemia tai, kad mažėja išlaidos ir su paskolomis susiję nuostoliai. Iš tikrųjų, banko pagrindinės pajamos (daugiausia pajamos iš palūkanų ir rinkliavų) išliks daugmaž vienodos (žr. 1 lentelę). Komisija laikosi nuomonės, kad numatomas išlaidų palūkanoms ir darbuotojams, taip pat administracinių išlaidų mažėjimas gali būti pasiektas per banko numatytą laikotarpį, jeigu aplinkybės bus įprastos.

                  (85)

                  Kalbant apie atidėjinius su paskolomis susijusiems nuostoliams padengti, Komisija laikosi nuomonės, kad banko prognozės priklauso nuo optimistinių prielaidų. Komisija atkreipia dėmesį į teigiamus dalykus – po kelių DFSA atliktų patikrinimų bankas savo kredito rizikos politiką suderino su geriausia panašių bankų praktika, kaip DFSA nurodė Komisijai (žr. 43 konstatuojamąją dalį).

                  (86)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad bankas per diskusijas su banku „Nykredit“ sutiko su įmonės „Deloitte“ 2016 m. pabaigoje atliktu išsamiu patikrinimu – jį atliekant buvo nustatyta, kad į apskaitą įtraukta daugiau sumažėjusios vertės turto, kurio vertė apytikriai [50–150] mln. DKK (32). Dėl to turėtų būti mažiau neapibrėžtumo, susijusio su tuo, kad atidėjiniai bus perkelti į ateitį.

                  (87)

                  Tačiau paskolų nuostolių sumažėjimas, kurio tikimasi, labai priklausys nuo makroekonominių sąlygų ir ypač nuo žemės ūkio sektoriaus veiklos rezultatų. Atsižvelgdama į banko kreditų žemės ūkiui riziką ir į ankstesnį didelį atidėjinių paskolų nuostoliams padengti poveikį banko pelningumui Komisija atliko jautrumo analizę, kai atidėjiniai paskolų nuostoliams padengti tampa ne tokie rizikingi. Toje analizėje nustatyti 20 % didesni atidėjiniai paskolų nuostoliams padengti, nei atitinkamos 2017 ir 2018 m. biudžete nustatytos sumos. Remiantis persvarstytomis prielaidomis, banko nuosavybės vertybinių popierių grąža 2017 ir 2018 m. atitinkamai sumažėtų [0–5] proc. ir [0–5] proc., bet tebebūtų pelninga, o kapitalo, jeigu prireiktų, bankas galėtų papildomai gauti iš rinkos šaltinių. Tačiau tinkamas banko kapitalo rezervas (žr. 80 konstatuojamąją dalį) būtų pakankamas papildomiems paskolų nuostoliams ir kitiems trūkumams padengti, kad bankas išliktų mokus. Dėl šios priežasties tikimybė, kad per ateinančius kelerius metus bankui reikės naujo kapitalo ar valstybės pagalbos, atrodo labai ribota.

                  (88)

                  NET esant DFSA parengtam nepalankiausių aplinkybių scenarijui, po privačių investuotojų nuosavybės vertybinių popierių injekcijos bankas tebeturėtų pakankamai didelį kapitalo rezervą. DFSA scenarijuje, be kita ko, daroma prielaida, kad bus mažesnės palūkanų pajamos, didesnė amortizacija ir iš viso [400–600] mln. DKK papildomas vertės sumažėjimas, palyginti su tuo, kas buvo numatyta 2018 ir 2019 m. Nors bankas tuos dvejus metus veiktų nuostolingai, jo mokumo rodiklis išliktų tinkamas ir būtų didesnis už teisės aktais nustatytus reikalavimus. Kitaip sakant, faktinė vertės sumažėjimo norma galėtų būti net didesnė, ir vis tiek bankui kelerius ateinančius metus nekiltų mokumo problemų. Taigi, net esant nepalankiausių aplinkybių scenarijui, vargiai tikėtina, kad bankui reikės naujo kapitalo arba naujos valstybės pagalbos savo mokumui užtikrinti.

                  (89)

                  Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad banko numatyta 2017 m. nuosavybės vertybinių popierių grąža bus pakankama, kad būtų galima atkurti banko gyvybingumą. Taigi bankas laikysis Restruktūrizavimo komunikato 15 punkte nustatyto reikalavimo, kad restruktūrizavimas turi vykti ne ilgiau nei penkerius metus. Tačiau, atsižvelgdama į tai, kad bankas neapsaugotas nuo makroekonominių sukrėtimų (visų pirma žemės ūkio sektoriuje), ir į tai, kad pats bankas planuoja tolesnę restruktūrizaciją, Komisija mano, kad tinkama ir apdairu sutikti su Danijos įsipareigojimais, prisiimtais iki 2018 m. pabaigos (prireikus juos galima pratęsti dar metams).

                  (90)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad Danijos siūlomi prisiimti įsipareigojimai (žr. 44 konstatuojamąją dalį) yra papildoma apsauginė ilgalaikio banko gyvybingumo priemonė. Visų pirma, jeigu bankas iki 2018 m. nepasiektų [7–11] proc. nuosavybės vertybinių popierių grąžos, restruktūrizacijos laikotarpis būtų pratęstas dar metais ir būtų imtasi papildomų priemonių ilgalaikiam banko gyvybingumui užtikrinti. Konkrečiau, jeigu restruktūrizacijos laikotarpis būtų pratęstas, būtų reikalaujama, kad bankas (iš naujo) nustatytų santykių su kiekvienu klientu kainą (su keliomis išimtimis) taip, kad, vertinant pagal kiekvieną klientą, galėtų pasiekti iš anksto nustatytus pelningumo tikslus (33). Taip bankas sustiprintų savo pajamas tuo atveju, jeigu jo nuosavybės vertybinių popierių grąža iki 2018 nepasiektų [7–11] proc. Kadangi bankas jau įsipareigojo imtis didelio išlaidų mažinimo priemonių, nors ir ne visiškai kontroliuoja paskolų nuostolių lygį (jis priklauso nuo makroekonominių sąlygų), ši priemonė atrodo tinkama banko pelningumui prireikus padidinti. Todėl Komisija mano, kad įsipareigojimais dar labiau patikinama, kad bus išlaikytas ilgalaikis banko gyvybingumas.

                  (91)

                  Taigi Komisijai nebekyla abejonių dėl ilgalaikio banko gyvybingumo pakankamumo. Visų pirma, padidinęs kapitalą bankas turės tinkamą rezervą, didesnį nei teisės aktais nustatytas kapitalo reikalavimas, ir galės įveikti papildomą vertės sumažėjimą, jeigu taip nutiktų, kartu nepažeisdamas tų reikalavimų. Be to, banko pelningumą padės padidinti papildomai sutaupytos lėšos (sumažinus palūkanų ir veiklos išlaidas). Apskritai, dėl restruktūrizavimo plane numatytų veiksmų banko pelningumas pakankamai padidės, kad prireikus bankas kapitalo galėtų gauti rinkoje. Galiausiai, įsipareigojimais bus užtikrinta, kad, banko pelningumui sumažėjus tiek, kad būtų nepasiekta [7–11] proc. nuosavybės vertybinių popierių grąža, būtų įgyvendinamos likusios išlaidų mažinimo priemonės, išlaikytas tinkamas kapitalo rezervas ir būtų didinamos pajamos. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad naujausiu banko restruktūrizavimo planu suteikiamas pakankamas pagrindas užtikrinti banko gyvybingumą ir išsklaidomos sprendime pradėti tyrimą kilusios abejonės.

            7.   IŠVADA

                  (92)

                  Remiantis tuo, kas išdėstyta, sprendime pradėti tyrimą Komisijos pareikštos abejonės yra išsklaidytos. Nagrinėjamoji pagalba šiuo atveju turėtų būti skelbiama suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Restruktūrizavimo pagalba, kurią Danija suteikė bankui „Vestjysk Bank“, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu vykdomi priede pateikti įsipareigojimai.
      2 straipsnis
      Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

         Priimta Briuselyje 2017 m. liepos 18 d.

               Komisijos vardu

            Margrethe VESTAGER

               Komisijos narė

         (1)  OL C 220, 2016 6 17, p. 23.

         (2)  Komisijos sprendimas byloje SA.34423 (OL C 348, 2014 10 3, p. 2).

         (3)  Žr. 1 išnašą.

         (4)  Tarybos reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (OL 17, 1958 10 6, p. 385).

         (5)  2012 m. 287,6 mln. DKK (39 mln. EUR) ir susikaupusios 8,7 mln. DKK (1,2 mln. EUR) palūkanos buvo konvertuotos į akcijas.

         (6)  2012 m. 142,2 mln. DKK (19 mln. EUR) ir susikaupusios 5 mln. DKK (0,7 mln. EUR) palūkanos buvo konvertuotos į akcijas.

         (7)  2009 m. įvykdžius rekapitalizaciją pagal rekapitalizacijos schemą ir 2012 m. vasario 20 d. kapitalo injekcijas konvertavus į akcinį kapitalą. Bankas „Vestjysk Bank“ gavo valstybinio mišraus pagrindinio kapitalo – pirminė pagrindinė suma buvo 1,44 mlrd. DKK (194 mln. EUR), iš jos 287,6 mln. DKK (39 mln. EUR) ir susikaupusios apytikriai 8,7 mln. DKK (1,2 mln. EUR) palūkanos buvo konvertuotos į banko „Vestjysk Bank“ akcijas. 2009–2011 m. bankas „Vestjysk Bank“ Danijos valstybei apmokėjo atkarpas, iš viso sudariusias 312,8 mln. DKK (42 mln. EUR). Nustatytos 9,69 % ir 10,19 % per metus atkarpos palūkanos, atsižvelgiant į tai, ar į jas įtrauktas konvertavimo galimybės mokestis. „Aarhus Lokalbank“ gavo valstybinio mišraus pagrindinio kapitalo – pirminė pagrindinė suma buvo 177,8 mln. DKK (24 mln. EUR), iš jos 142,2 mln. DKK (19 mln. EUR) ir susikaupusios apytikriai 5 mln. DKK (0,7 mln. EUR) palūkanos buvo konvertuotos į banko „Aarhus Lokalbank“ akcijas. 2009–2011 m. bankas „Aarhus Lokalbank“ Danijos valstybei apmokėjo atkarpas, iš viso sudariusias 25,9 mln. DKK (3,5 mln. EUR). Nustatytos 10,92 % ir 11,42 % per metus atkarpos palūkanos, atsižvelgiant į tai, ar į jas įtrauktas konvertavimo galimybės mokestis.

         (8)  Valstybei priklausantis subjektas, įsteigtas rūpintis valstybės pagalbos priemonėmis, Danijoje taikytomis kilus finansų krizei.

         (9)  Šis perpirkimo sandoris buvo susijęs su 40 mln. Norvegijos kronų (NOK) (apie 5,2 mln. EUR) nominaliosios vertės subordinuotąja skola. Šis perpirkimas užbaigtas 2013 m. birželio 13 d. – jo vidutinė kaina buvo 62 % pagrindinės sumos, t. y. 2 procentiniais punktais daugiau nei 50 % rinkos kainos, pridėjus 10 % priedą. Taigi bankas „Vestjysk Bank“ subordinuotųjų skolų priemonių turėtojams permokėjo suma, atitinkančia 2 % pagrindinės sumos.

         (10)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2012 m. sausio 1 d. bankų priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (2011 m. Pratęsimo komunikatas) (OL C 356, 2011 12 6, p. 7).

         (11)  Konsorciumą sudaro: „Nykredit“, „Maj Invest“ (veikianti klientų vardu), „Arbejdernes Landsbank“, „AP Pension“, „Novo A/S“, „C.L. David Foundation and Collection“, „ISP Pension“ ir „Vestjylland Forsikring“. Konsorciumas mano, kad jo investicijos į banką „Vestjysk Bank“ yra grynai finansinio pobūdžio. Nė vienas konsorciumo narys neįgis banko „Vestjysk“ kontrolės (didžiausia individuali investicija sudarys mažesnę nei 20 % banko dalį), ir nė vienas jų nenori banko veiklos jungti su savo veikla.

         (12)  Išpirkimo kaina yra 110 % pagrindinės sumos, ir tai reiškia, kad grąžinimas sudarys apie 316 mln. DKK.

         (*1)  Konfidenciali informacija

         (13)  Šiuo vykdomuoju įsaku įgyvendinamos EBI vidaus valdymo gairės.

         (14)  Žr. Komisijos pranešimo dėl valstybės pagalbos sąvokos 84 ir 89–96 punktus.

         (15)  Žr. 2013 m. Bankų komunikato 80 punktą.

         (16)  Vykstant šiam procesui buvo susisiekta bent su devyniais bankais, septyni iš jų pareiškė pirminį susidomėjimą banku arba jo dalimi. Tačiau, atlikus išsamų patikrinimą, nepateiktas nė vienas pasiūlymas.

         (17)  Visų pirma buvo susisiekta su visais tinkamais pirkėjais, turinčiais strateginių priežasčių ir galinčiais užtikrinti sinergiją, taip pat susisiekta su galimu finansiniu investuotoju (ne […]), vykstant procesui pareiškusiu susidomėjimą.

         (18)  Vykstant šiam antram procesui, buvo susisiekta su bent septyniais bankais ir vienu finansiniu investuotoju – iš pradžių susidomėjimą pareiškė trys iš jų. Tik du pasiekė išsamaus patikrinimo etapą, tačiau nė vienas nepateikė pasiūlymo.

         (19)  Visi galimi konkurentai, net jeigu nebuvo oficialiai pakviesti, galėjo dalyvauti vykstančiame konkurse, be to, rinkoje buvo žinoma apie tai, kad SEB, paprašytas Danijos rasti jai priklausančių banko akcijų pirkėją ir valdyti pardavimo procesą (žr. 17 išnašą), ieško pirkėjo.

         (20)  Reikia atkreipti dėmesį, kad nuo paskelbimo akcijos neteko daugiau kaip trečdalio savo vertės. Dėl to 2017 m. birželio 28 d. akcijos kaina buvo tik 9 DKK. Be to, atrodo, akcijų kainos pokyčius daugiausia nulėmė apie 40 000 privačių mažmeninių investuotojų, ir tuo galima paaiškinti, kodėl banko akcijų kainos pokyčiai neatitinka pagrindinių veiklos rezultatų. Kadangi akcijos taip pat yra nelikvidžios (per pastaruosius metus prekiauta tik 6 % akcinio kapitalo), o laisvųjų akcijų yra nedaug (tik 18,52 %), dar labiau sumažėja tikimybė, kad akcijų kaina yra tikslus tikrosios banko vertės atspindys.

         (21)  Esant šiam scenarijui, valstybė nebūtų pardavusi savo turimų banko „Vestjysk“ akcijų, o išleidus akcijas jos turima akcijų dalis būtų sumažėjusi nuo 81 iki 23 % Visas subordinuotas kapitalas, įskaitant mišrias valstybės priemones, būtų anksti išpirktas už nominaliąją vertę. Galiausiai, naujų akcijų emisija būtų papildyta nauja 275 mln. DKK dydžio 2 lygio kapitalo emisija.

         (22)  Tokio konkurencinio pasiūlymo pateikimo terminas yra 2017 m. liepos 18 d. 16 val.

         (23)  Folketingstidende E, Aktstykke 114, 2017 m. birželio 29 d. Tai buvo paminėta 2017 m. birželio 12 d. spaudos pranešime (https://www.fm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2017/06/staten-indgaar-aftale-om-salg-af-sine-aktier-i-vestjysk-bank) ir 2017 m. birželio 19 d. spaudos pranešime (https://www.fm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2017/06/officielt-tilbud-paa-statens-aktier-i-vestjysk-bank-er-nu-fremsat).

         (24)  Komunikatas „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (2008 m. Bankų komunikatas) (OL C 270, 2008 10 25, p. 8); komunikatas „Finansų įstaigų kapitalo atkūrimas esant dabartinei finansų krizei: pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir apsaugos priemonės nuo netinkamo konkurencijos iškraipymo“ (Kapitalo atkūrimo komunikatas) (OL C 10, 2009 1 15, p. 2); Komisijos komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (Sumažėjusios vertės turto komunikatas) (OL C 72, 2009 3 26, p. 1); Komisijos komunikatas dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (Restruktūrizavimo komunikatas) (OL C 195, 2009 8 19, p. 9); Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2011 m. sausio 1 d. bankams skirtoms paramos priemonėms dėl finansų krizės (2010 m. Pratęsimo komunikatas) (OL C 329, 2010 12 7, p. 7), Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2012 m. sausio 1 d. bankų priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (2011 m. Pratęsimo komunikatas) (OL C 356, 2011 12 6, p. 7); Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (2013 m. Bankų komunikatas). (OL C 216, 2013 7 30, p. 1).

         (25)  Reikia paminėti, kad tuo metu, kai buvo įgyvendinamos priemonės, galioję naštos pasidalijimo reikalavimai neapėmė subordinuotos skolos nurašymo ar konvertavimo – to imta reikalauti tik 2013 m. rugpjūčio 1 d. įsigaliojus 2013 m. Bankų komunikatui.

         (26)  Žr. Restruktūrizavimo komunikato 26 punktą.

         (27)  2012 m. birželio 13 d. Europos Komisijos Konkurencijos generalinio direktorato aiškinamasis raštas dėl bankų, gaunančių valstybės pagalbą, vykdomo mišrių vertybinių popierių atpirkimo.

         (28)  Banko paskolų ir indėlių santykis 2016 m. pabaigoje buvo 74 %, tikimasi, kad 2018 m. šis santykis bus apie 73 %

         (29)  Bendras žemės ūkio ir žuvininkystės portfelio vertės sumažėjimas 2014, 2015 ir 2016 m. atitinkamai sudarė 57, 68 ir 78 % viso bendro vertės sumažėjimo.

         (30)  Žr. https://ec.europa.eu/agriculture/markets-and-prices/medium-term-outlook_en.

         (31)  Nustatant šiuos skaičius atsižvelgta į planuojamą kapitalo padidėjimą 745 mln. DKK.

         (32)  Įmonė „Deloitte“ patikrino 135 banko paskolų susitarimus, sudarančius 25 % visų verslo paskolų susitarimų ir 40 % visų paskolų susitarimų, kai yra objektyvių įrodymų, kad vertė yra sumažėjusi. Bankas atliekant šį išsamų patikrinimą nustatytus faktus ekstrapoliavo ir remdamasis tam tikromis prielaidomis nustatė, kad visame jo portfelyje reikia papildomai sumažinti vertę.

         (33)  Šie tikslai privatiems klientams bus taikomi remiantis portfeliu, o verslo klientams – atsižvelgiant į santykius su konkrečiu klientu.

         PRIEDAS

            SĄLYGŲ DOKUMENTAS (BYLA SA.34720) DANIJA – BANKO „VESTJYSK BANK“ RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

         1.   PAGRINDINIAI FAKTAI
         Danijos Karalystė (toliau – Danija) užtikrina, kad bankas „Vestjysk Bank A/S“ (toliau – „Vestjysk“, arba bankas) įgyvendins 2017 m. birželio 14 d. pateiktą restruktūrizavimo planą.
         Šiuo dokumentu Danija prisiima toliau išvardijamus nuo minėto restruktūrizavimo plano neatsiejamus įsipareigojimus (toliau – įsipareigojimai).
         Įsipareigojimai įsigalioja nuo tos dienos, kai Europos Komisija (toliau – Komisija) priima sprendimą, kuriuo patvirtinamas restruktūrizavimo planas (toliau – sprendimas).
         Įsipareigojimų tekstas aiškinamas atsižvelgiant į sprendimą ir bendrąją Sąjungos teisės sistemą, taip pat remiantis Tarybos reglamentu (ES) 2015/1589 (1).
         Danija užtikrina, kad bankas „Vestjysk“ imtųsi priemonių, būtinų siekiant iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos tinkamai laikytis visų šių įsipareigojimų.
         2.   TERMINŲ APIBRĖŽTYS
         Šiame įsipareigojimų dokumente vartojamų terminų apibrėžtys:
         1.
               Pagrindinis regionas
            – Jutlandijos regionas.
         2.
               Sprendimas
            – [įrašyti datą] Komisijos sprendimas, kuriuo byloje SA.34720 leidžiama taikyti valstybės pagalbos priemonę ir patvirtinamas banko „Vestjysk“ restruktūrizavimo planas.
         3.
               Įsigaliojimo data
            – sprendimo priėmimo diena.
         4.
               Finansavimo rodiklis
            – skolinamų lėšų ir stabilių finansų, kurių forma – apyvartinis kapitalas, išskyrus obligacijas, kurių likutinis terminas trumpesnis nei metai, santykis.
         5.
               PLTR
            – padengimo likvidžiuoju turtu rodiklis.
         6.
               Už stebėseną atsakingas patikėtinis
            – vienas ar keli nuo banko „Vestjysk“ nepriklausomi fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriuos patvirtina Komisija ir skiria bankas „Vestjysk“ ir kurių užduotis yra stebėti, kaip bankas „Vestjysk“ vykdo įsipareigojimus.
         7.
               Restruktūrizavimo planas
            – sprendimu patvirtintas banko „Vestjysk“ restruktūrizavimo planas (atnaujintas ir Komisijai 2017 m. birželio mėn. pateiktas verslo planas).
         8.
               NVPG
            – nuosavybės vertybinių popierių grąža, atskaičius mokesčius.
         9.
               NVPG kliento lygmeniu
            – nuosavybės vertybinių popierių grąža neatskaičius mokesčių, pagrįsta santykiais su klientu ir apskaičiuota pagal lėšų perdavimo kainą, proporcingą finansavimo išlaidoms visą grąžinimo terminą, ir pakoreguota atsižvelgiant į su rizika susijusias išlaidas. Šis skaičiavimas apima visų vienam klientui suteiktų paskolų vidutinę svertinę kainą; taip pat galima atsižvelgti į kitas veiklos rinkliavas ar banko sandorius, turinčius įtakos santykių su šiuo klientu pelningumui, todėl naujos paskolos grąža gali būti ir mažesnė, jeigu tai kompensuojama kitų veiklos rinkliavų ar banko sandorių pajamomis.
         10.
               Valstybės mišrios priemonės
            – Danijos pasirašytos subordinuotosios obligacijos (dan. hybrid kernekapital udstedt under bankpakke II).
         Jeigu įsipareigojimų dokumente nenurodyta kitaip, jo tikslais vartojamų tų terminų vienaskaita taip pat reiškia daugiskaitą (ir atvirkščiai).
         3.   BENDRA INFORMACIJA

                     3.1.

                     Danija įsipareigoja užtikrinti, kad restruktūrizavimo laikotarpiu būtų visiškai laikomasi įsipareigojimų.

                     3.2.

                     Restruktūrizavimo laikotarpis baigiasi 2018 m. gruodžio 31 d., jeigu bankas „Vestjysk“ pasiekia [7–11] proc. nuosavybės vertybinių popierių grąžą ir tai nustatoma remiantis audituotomis 2018 m. galutinėmis metinėmis ataskaitomis, o jeigu nuosavybės vertybinių popierių grąža 2018 m. nepasiekiama, laikotarpis baigiasi 2019 m. gruodžio 31 d., remiantis už stebėseną atsakingo patikėtinio parengta galutine tų metų įsipareigojimų vykdymo ataskaita. Jeigu nenurodyta kitaip, įsipareigojimai vykdomi restruktūrizavimo laikotarpiu.

               4.   BANKO „VESTJYSK“ RESTRUKTŪRIZAVIMAS. KAPITALO DIDINIMAS IR PASKOLŲ PORTFELIO PERBALANSAVIMAS

                     4.1.

                     Bankas „Vestjysk“ visą restruktūrizavimo laikotarpį išlaiko kapitalą, bent lygiavertį didesniam iš šių rodiklių: i) 2 % savo bendros rizikos pozicijos sumos ir ii) 325 mln. DKK virš mokumo poreikio sumos ir jungtinio rezervo reikalavimo pagal taikytinus įstatymus ir kitus teisės aktus.

                     4.2.

                     Per visą restruktūrizavimo laikotarpį bankas „Vestjysk“ laikosi šių likvidumo reikalavimų:

                                 —

                                 bankas „Vestjysk“ užtikrina, kad PLTR būtų bent 100 %, vertinant pagal taikytinus įstatymus ir kitus teisės aktus;

                                 —

                                 bankas „Vestjysk“ užtikrina, kad perviršinis padengimas likvidžiuoju turtu sudarytų bent 50 % padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo, nustatyto taikytinuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose;

                                 —

                                 bankas „Vestjysk“ užtikrina, kad finansavimo rodiklis būtų ne didesnis kaip 1, vertinant pagal taikytinus įstatymus ir kitus teisės aktus.

                     4.3.

                     Banko „Vestjysk“ 2017 m. balansas neturi būti didesnis už 2016 m., be to, 2018 m. jis negali viršyti 20 300 mln. DKK, 2019 m. (jeigu taikytina) – 21 000 mln. DKK.

                     4.4.

                     Bankas „Vestjysk“ savo skolinimą restruktūrizavimo plane perbalansuoja taip:

                                 —

                                 grynasis skolinimas, įskaitant garantijas nekilnojamojo turto sektoriui, neturi sudaryti daugiau kaip 25 % bendro grynojo skolinimo (paskolų klientams), įskaitant bet kuriuo konkrečiu metu suteiktas garantijas.

                     4.5.

                     Grynasis skolinimas, vertinamas kaip metinis vidutinis grynasis skolinimas žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žvejybos sektoriams, bet kurių konkrečių metų gruodžio 31 d. neturi viršyti 2016 m. gruodžio 31 d. jam tenkančios bendro grynojo skolinimo dalies (t. y. 20 % visų paskolų klientams, kaip nustatyta pirmiau), jeigu ir tiek, kiek toks perteklinis grynasis skolinimas yra skolinimo naujiems klientams arba tokio skolinimo didinimo esamiems klientams rezultatas.

                     4.6.

                     Bankas „Vestjysk“ neteikia naujo finansavimo klientams, nesantiems pagrindiniame regione, išskyrus atvejus, kai kliento nuosavas finansavimas sudaro bent [35–45] proc. ir paskola užtikrinama įkaitu. Bankas „Vestjysk“ ne Danijoje neteikia naujo su turtu susijusio finansavimo.

                     4.7.

                     Didelė rizika
                     Bankas „Vestjysk“ negali prisiimti kredito rizikos dėl naujų klientų, kai vien tokia rizika konkrečiu metu sudaro daugiau kaip 10 % bendro kapitalo.

               5.   ELGSENOS PRIEMONĖS IR ĮMONĖS VALDYMAS

                     5.1.

                     Draudimas įsigyti. Bankas „Vestjysk“ neįsigyja jokios įmonės kapitalo dalies, pirkdamas turtą arba akcijas. Tas draudimas įsigyti apima ir įmones, kurių teisinė forma – bendrovė, ir bet kokį turto paketą, kuris sudaro įmonę.

                                 i)

                                    Išimtis. Bankas „Vestjysk“ gali įsigyti įmonių kapitalo dalis, jeigu:

                                             a)

                                             banko „Vestjysk“ už bet kokią įsigytą kapitalo dalį sumokėta pirkimo kaina yra mažesnė nei 0,01 % banko „Vestjysk“ balanso dydžio (2) įsipareigojimų įsigaliojimo dieną (3);

                                             b)

                                             už visą nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos įsigytą kapitalo dalį banko „Vestjysk“ sumokėta bendroji pirkimo kaina yra mažesnė nei 0,025 % banko „Vestjysk“ balanso sumos įsipareigojimų įsigaliojimo dieną;

                                             c)

                                             įsigijimas tiesiogiai susijęs su anksčiau (iki šio sprendimo) prisiimtais sutartiniais įsipareigojimais trečiosioms šalims arba teisės aktais nustatytais įsipareigojimais arba jo reikalaujama galutiniu ir privalomu valdžios institucijos sprendimu dėl banko „Vestjysk“.

                                 ii)

                                    Veikla, kuriai netaikomas draudimas įsigyti. Draudimas įsigyti netaikomas, kai kapitalo dalis įsigyjama i) vykdant įprastą bankininkystės veiklą, susijusią su gautų reikalavimų sunkumų patiriančioms įmonėms valdymu, įskaitant turimos skolos konvertavimą į nuosavybę, arba ii) vykdant įprastinę iždo veiklą.

                     5.2.

                     Reklama. Bankas „Vestjysk“ suteiktų pagalbos priemonių ar dėl jų gaunamo pranašumo negali naudoti reklamos tikslais.

               6.   BANKO „VESTJYSK“ RIZIKOS VALDYMO RESTRUKTŪRIZAVIMAS

                     6.1.

                     Bankas „Vestjysk“ dar labiau gerins ir centralizuos savo pagrindinių klientų rizikos valdymą – tam bus įsteigtas centralizuotas verslo bankininkystės departamentas.

                     6.2.

                     Bendros periodinės banko „Vestjysk“ veiklos išlaidos (išlaidos darbuotojams, filialų, administracinės ir kitos veiklos išlaidos) ir amortizacijos išlaidos neturi viršyti [435–475] mln. DKK 2017 m., [420–460] mln. DKK 2018 m. ir [405–445] mln. DKK 2019 m. (jeigu taikytina) (šie skaičiai turi būti didinami bet kokia suma, atsirandančia dėl bankui „Vestjysk“ pagal taikytinus įstatymus ir kitus teisės aktus nustatomų papildomų reikalavimų, įskaitant darbo užmokesčio fondo mokestį, bet juo neapsiribojant (dan. lønsumsafgift)).

               7.   GRĄŽINIMAS VALSTYBEI

                     7.1.

                     Bankas „Vestjysk“ per 6 mėnesius nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos turi apmokėti turimas valstybės mišrias priemones nominaliąja verte kartu su susikaupusiomis palūkanomis, kaip nustatyta taikytinuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose.

               8.   ĮSIPAREIGOJIMAI DĖL KREDITO IR KAINODAROS POLITIKOS

                     8.1.

                     Bankas „Vestjysk“:

                                 8.1.1.

                                 2017, 2018 ir (jeigu taikytina) 2019 m. už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikia prie šio sprendimo pridedamos formos ataskaitą, iš kurios, vertinant pagal banko verslo klientus (įskaitant visas MVĮ), būtų matyti nuosavo kapitalo grąža, neatskaičius mokesčių, ir, vertinant pagal privačius klientus, vidutinis bendrasis uždarbis, nurodant 8.1.6 skirsnyje nustatytą kredito kokybės lygį.

                                 8.1.2.

                                 2018 ir, jeigu taikytina, 2019 m. parengia strategiją, iš kurios būtų matyti, kaip bus didinamas banko ryšių su klientais pelningumas. Šioje strategijoje privalo būti pakankamai išsamiai, be kitų dalykų, paaiškinti tiksliniai klientų segmentai ir siūlomos pajamų didinimo priemonės (įskaitant galimybę nutraukti netenkinančius santykius su klientais).

                                 8.1.3.

                                 2018 m. kiekvienos naujos paskolos (nauja paskola laikant bet kokią naują veiklą, nesusijusia su esamu sandoriu) kainą nustato taikydamas tinkamą vidaus kainodaros priemonę arba, kai tai privataus kliento pozicijos, remdamasis atitinkamomis vidaus kainodaros gairėmis ir centralizuotu įrodymu, kad kainodaros gairėmis pagrindžiamos bent [2 800–3 300] DKK bendrosios vidutinės pajamos nuo kiekvieno kliento, pagal standartizuotą modelio grupę. Naujų paskolų verslo klientams kainodara bus laikoma tinkama, jeigu naujomis paskolomis bus padedama 2018 m. klientų lygmeniu pasiekti bent [8–12] proc., neatskaičius mokesčių, pozityviąją nuosavybės vertybinių popierių grąžą.

                                 8.1.4.

                                 Nuo 2019 m. (jeigu taikytina) užtikrina, kad, tiek, kiek galima pagal įstatymus, kiekvienas santykis su klientu (tai pasakytina ne tik apie naujas paskolas) būtų įkainotas pagal šio dokumento 8.1.3 skirsnį. Kliento lygmeniu neįrodžius, kad individualių santykių su verslo klientais, kurių pozicijos viršija [2,2–2,7] mln. DKK, pozityvioji nuosavybės vertybinių popierių grąža, neatėmus mokesčių, yra bent [8–12] proc., kredito bylos turės būti teikiamos valdančiajai tarybai ir turės būti gautas jos oficialus patvirtinimas, suteikiamas motyvuotu sprendimu.
                                 Jeigu bendra visiems minėto minimalaus pelningumo koeficiento neatitinkantiems santykiams su verslo klientais, neatsižvelgiant į jų dydį, taikomų išimčių suma finansiniais metais viršija [2–3] proc. banko audito patikrintos grynosios paskolų pozicijos (kiekvienų finansinių metų pabaigoje), bankas „Vestjysk“ turi tiek, kiek pagal įstatymus galima, i) verslo klientų atžvilgiu užtikrinti, kad [18–25] procentais, palyginti su ankstesniais finansiniais metais, būtų sumažinta minėto minimalaus pelningumo koeficiento neatitinkanti grynoji paskolų pozicija verslo klientams ir ii) privačių klientų atžvilgiu užtikrinti, kad vidutinis bendras užmokestis būtų padidintas [4–8] proc. nuo dabartinio [2 800–3 300] DKK lygio iki minimalaus [2 800–3 300] DKK lygio.

                                 8.1.5.

                                 Atliekant šiuos su verslo klientais susijusius skaičiavimus, naujos paskolos turės kredito dokumentus, kuriuose bus parodyta iki sandorio apskaičiuota tos konkrečios paskolos, arba kitos aktyvios to vieno kliento pozicijos, įskaitant veiklos rinkliavas arba banko sandorius, NVPG kliento lygmeniu. Pirmiau paminėtos naujos paskolos turi turėti kredito dokumentus, kuriuose bus parodyta ši kliento lygmeniu iki sandorio apskaičiuota NVPG tuo metu, kai buvo priimamas sprendimas dėl kredito, ir bet kuriais vėlesniais finansiniais metais.

                                 8.1.6.

                                 Kreditavimo sutartys, kurioms ši kainodaros politikos tvarka netaikoma: restruktūrizavimo atvejais (kai kredito kokybė (dan. udlånsbonitet) yra 1 ir 2c rango pagal DFSA bendrąją klientų klasifikavimo sistemą), dėl kurių parengtas restruktūrizavimo arba gaivinimo planas (dan. kredithandlingsplan), ir sudarant visus pinigų rinkos sandorius.

               9.   KOREGAVIMO MECHANIZMAS

                     9.1.

                     Jeigu 4.3 skirsnyje paminėti tikslai tam tikrais metais nepasiekiami dėl nenumatytų atvejų, kurių bankas negali kontroliuoti, ir jeigu faktinių rezultatų ir tikslų skirtumas didesnis nei 7 %, Danija Komisijai pateikia pasiūlymą, kuriame išdėstomas pagrindimas ir taisomosios priemonės, kad būtų užtikrinta, jog toliau laikomasi tikslų, arba tai tinkamai kompensuojama, arba pasiūlomi alternatyvūs veiksmai, kuriais siekiama tokių pat, ko buvo siekiama iš pradžių nustatytais tikslais, kurių pasiekti nepavyko.

               10.   ATASKAITŲ TEIKIMAS

                     10.1.

                     Danija užtikrina, jog bus nuolat stebima, kad restruktūrizavimo planas ir visi šiame sąlygų dokumente nurodyti įsipareigojimai būtų įgyvendinami visapusiškai ir teisingai.

                     10.2.

                     Kas pusę metų iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos už stebėseną atsakingas patikėtinis Komisijai teikia restruktūrizavimo plano įgyvendinimo ir pirmiau minėtų įsipareigojimų įgyvendinimo raidos ataskaitas. Ataskaitinės kas pusę metų teikiamų ataskaitų teikimo datos yra gruodžio 31 d. ir birželio 30 d. Restruktūrizavimo laikotarpiu kas pusę metų teikiamos ataskaitos kasmet atsiunčiamos per 2 mėnesius nuo ataskaitinės datos. Galutinė ataskaitinės datos, kuri yra 2019 m. gruodžio 31 d. (jei taikytina), ataskaita apima visus 2019 m.

               11.   UŽ STEBĖSENĄ ATSAKINGAS PATIKĖTINIS

                     11.1.

                     Danija paskira už stebėseną atsakingą patikėtinį, ir šis įgaliojamas Komisijai teikti ataskaitas apie tai, kaip Danija ir bankas laikosi įsipareigojimų.

                     11.2.

                     Už stebėseną atsakingas patikėtinis turi būti nepriklausomas nuo banko, turi turėti būtiną kvalifikaciją savo įgaliojimams vykdyti, pavyzdžiui, kaip investicijų bankas, konsultantas ar auditorius; per visą savo įgaliojimų vykdymo laiką jis negali turėti interesų konflikto.

                     11.3.

                     Patikėtiniui atlyginimą moka bankas taip, kad nebūtų trukdoma nepriklausomam ir veiksmingam patikėtinio įgaliojimų vykdymui.

            Už stebėseną atsakingo patikėtinio paskyrimas

                     11.4.

                     Ne vėliau kaip per keturias savaites nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos Danija Komisijai tvirtinti pateikia dviejų ar daugiau asmenų, kuriuos Danija siūlo paskirti už stebėseną atsakingais patikėtiniais, sąrašą ir nurodo, ką pirmiausia rinktųsi. Pasiūlyme turi būti pateikta pakankamai informacijos, kad Komisija galėtų patikrinti, ar patikėtinis atitinka pirmiau nustatytus reikalavimus, ir nurodoma:

                                 i)

                                 išsamios siūlomų įgaliojimų sąlygos, įskaitant visas nuostatas, kurios būtinos, kad patikėtinis galėtų vykdyti savo užduotis pagal šiuos įsipareigojimus;

                                 ii)

                                 darbo plano metmenys, kuriuose apibūdinama, kaip už stebėseną atsakingas patikėtinis ketina vykdyti jam pavestas užduotis.

                     11.5.

                     Komisija gali savo nuožiūra patvirtinti arba atmesti siūlomas patikėtinio kandidatūras, o siūlomus įgaliojimus patvirtinti su pakeitimais, kuriuos ji laiko būtinais, kad patikėtinis galėtų vykdyti savo pareigas. Jeigu patvirtinama tik viena kandidatūra, Danija paskiria arba nurodo paskirti tą asmenį arba įstaigą patikėtiniu pagal Komisijos patvirtintus įgaliojimus. Jeigu patvirtinama daugiau nei viena kandidatūra, Danija pati gali nuspręsti, kurią iš patvirtintų kandidatūrų skirti patikėtiniu. Patikėtinis paskiriamas per savaitę nuo Komisijos patvirtinimo pagal Komisijos patvirtintus įgaliojimus.

                     11.6.

                     Jeigu atmetami visi siūlomi patikėtiniai, Danija per savaitę nuo pranešimo apie atmetimą pateikia bent dviejų kitų asmenų arba įstaigų kandidatūras.

                     11.7.

                     Jeigu Komisija atmes visus kitus pasiūlytus patikėtinius, Komisija paskirs patikėtinį, kurį Danija turės paskirti arba turės pasirūpinti, kad jis būtų paskirtas pagal patikėtinio mandatą, kurį patvirtina Komisija.

            Už stebėseną atsakingo patikėtinio pareigos ir prievolės

                     11.8.

                     Patikėtinis imasi nurodytų pareigų siekdamas užtikrinti, kad būtų vykdomi įsipareigojimai. Komisija pati arba patikėtinio ar Danijos prašymu patikėtiniui gali duoti nurodymus ar paliepimus, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti prie sprendimo pridėti įsipareigojimai. Bankas ir Danija neturi teisės patys duoti nurodymų patikėtiniui.

                     11.9.

                     Už stebėseną atsakingas patikėtinis:

                                 i)

                                 Komisijai pasiūlo išsamų darbo planą, nurodydamas, kaip ketina stebėti prie galutinio sprendimo pridėtų įsipareigojimų vykdymą. Ataskaita turėtų būti pateikta vėliausiai 2017 m. gruodžio 31 d.;

                                 ii)

                                 stebi, kaip vykdomi įsipareigojimai, ir rengia ketvirčio ataskaitas;

                                 iii)

                                 siūlo tokias priemones, kurias už stebėseną atsakingas patikėtinis laiko būtinomis siekiant užtikrinti, kad Danija ir bankas vykdytų įsipareigojimus.

            Danijos ir banko užduotys ir pareigos

                     11.10.

                     Bankas visapusiškai bendradarbiauja su už stebėseną atsakingu patikėtiniu, teikia visą paramą ir informaciją, kurios už stebėseną atsakingam patikėtiniui gali pagrįstai reikėti užduotims atlikti, ir to reikalauja iš savo konsultantų.

            Patikėtinio pakeitimas, atleidimas ir pakartotinis paskyrimas

                     11.11.

                     Jeigu patikėtinis nustoja vykdyti savo funkcijas pagal įsipareigojimus arba yra kita svarbi priežastis, įskaitant patikėtinio interesų konfliktą:

                     11.12.

                     Komisija, išklausiusi už stebėseną atsakingą patikėtinį, gali reikalauti, kad Danija už stebėseną atsakingą patikėtinį pakeistų, arba

                     11.13.

                     patikėtinį pakeisti gali Danija, gavusi išankstinį Komisijos pritarimą.

                     11.14.

                     Jeigu patikėtinis nušalinamas, patikėtinio gali būti prašoma toliau eiti šias pareigas tol, kol jas perims naujas patikėtinis, kuriam patikėtinis perduoda visą svarbią informaciją. Naujasis už stebėseną atsakingas patikėtinis skiriamas 11.4–11.7 dalyse nurodyta tvarka.

                     11.15.

                     Išskyrus nušalinimą, už stebėseną atsakingo patikėtinio veikla baigiasi tik tada, kai Komisija atleidžia jį iš pareigų, kai yra įgyvendinti visi patikėtiniui pavesti įsipareigojimai. Tačiau vėliau paaiškėjus, kad atitinkamos taisomosios priemonės įgyvendintos nevisiškai ir netinkamai, Komisija bet kuriuo metu gali reikalauti patikėtinį vėl paskirti.

            (1)  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

            (2)  Aiškumo dėlei patikslinama, kad šio įsipareigojimo vykdymo tikslu balansas yra lygus bendrai banko „Vestjysk“ turto sumai.

            (3)  Aiškumo dėlei patikslinama, kad tuo atveju, jeigu gaunamas Komisijos pritarimas panaikinti draudimą įsigyti, apskaičiuojant banko „Vestjysk“ balansą įsipareigojimų įsigaliojimo dieną taip pat įtraukiamas įsigytų įmonių turtas arba įsigytas turtas įsigijimo dieną.