title: 2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos (Bendrieji Reikalai) sprendimas, nustatantis Tarybos sudėčių sąrašą papildant Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 6 dalies antroje ir trečioje pastraipose nurodytas sudėtis

text:
2.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 315/46

      TARYBOS (BENDRIEJI REIKALAI) SPRENDIMAS

   2009 m. gruodžio 1 d.
   nustatantis Tarybos sudėčių sąrašą papildant Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 6 dalies antroje ir trečioje pastraipose nurodytas sudėtis
   (2009/878/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, ypač į jo 4 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Protokolo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 4 straipsnyje nustatyta, kad kol neįsigalioja Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 6 dalies pirmoje pastraipoje nurodytas Europos Vadovų Tarybos sprendimas dėl Tarybos sudėčių sąrašo, Tarybos sudėčių sąrašą, papildant Bendrųjų reikalų tarybos ir Užsienio reikalų tarybos sudėtis, paprasta balsų dauguma priimtu sprendimu turėtų nustatyti Bendrųjų reikalų taryba.

               (2)

               2002 m. liepos 22 d. Tarybos sudėčių sąrašą nustatė Taryba (Bendrieji reikalai), įtraukdama jį į Tarybos darbo tvarkos taisyklių I priedą ir remdamasi sąrašu, dėl kurio buvo susitarta 2002 m. birželio 21–22 d. Sevilijos Europos Vadovų Tarybos susitikime.

               (3)

               Siekiant laikytis Sutarčių nuostatų tikslinga iš dalies pakeisti šį sąrašą, kuris bus įtrauktas į Tarybos darbo tvarkos taisykles,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Protokolo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 4 straipsnyje nurodytas Tarybos sudėčių sąrašas pateikiamas priede.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 1 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. BILDT

      PRIEDAS

         TARYBOS SUDĖČIŲ SĄRAŠAS

                  1.

                  Bendrieji reikalai (1);

                  2.

                  Užsienio reikalai (2);

                  3.

                  Ekonomikos ir finansų reikalai (3);

                  4.

                  Teisingumo ir vidaus reikalai (4);

                  5.

                  Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalai;

                  6.

                  Konkurencingumas (vidaus rinka, pramonė ir moksliniai tyrimai) (5);

                  7.

                  Transportas, telekomunikacijos ir energetika;

                  8.

                  Žemės ūkis ir žuvininkystė;

                  9.

                  Aplinka;

                  10.

                  Švietimas, jaunimas ir kultūra (6).

         (1)  Ši sudėtis nustatyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 6 dalies antra pastraipa.

         (2)  Ši sudėtis nustatyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 6 dalies trečia pastraipa.

         (3)  Įskaitant biudžetą.

         (4)  Įskaitant civilinę saugą.

         (5)  Įskaitant turizmą.

         (6)  Įskaitant audiovizualinius klausimus.


title: 2003 m. vasario 6 d. Europos Parlamento ir tarybos Sprendimas Nr. 291/2003/EB dėl 2004 m. paskelbimo Europos švietimo per sportą metais

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D0291

Oficialusis leidinys L 043 , 18/02/2003 p. 0001 - 0005

		Europos Parlamento ir tarybos Sprendimas Nr. 291/2003/EB2003 m. vasario 6 d.dėl 2004 m. paskelbimo Europos švietimo per sportą metaisEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [3],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [4],kadangi:(1) Geros kokybės švietimo skatinimas yra vienas iš Europos bendrijos uždavinių.(2) 2000 m. gruodžio 7–9 d. Nicoje Europos Taryba pripažino mokomąją sporto naudą ir taip patvirtino ankstesnes deklaracijas, ypač prie Amsterdamo sutarties pridėtą 29 deklaraciją, kurioje sportas apibrėžiamas kaip žmogaus asmenybę stiprinantis reiškinys.(3) Europos Taryba Nicoje paragino Bendrijos institucijas, įgyvendinant įvairias Sutarties nuostatas, deramai atsižvelgti į sporto mokomąją vertę, ypač pabrėždama, kad valstybėms narėms svarbu, padedant Bendrijai, skatinti savanorišką veiklą.(4) 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos ir ministrų jaunimo reikalams posėdžio Rezoliucijoje dėl sportinės veiklos neformaliojo švietimo aspekto Europos bendrijos jaunimo programose [5] teigiama, kad sportinė veikla gali turėti pedagoginės vertės, padedančios stiprinti pilietinę visuomenę, o Komisija raginama, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, sukurti nuoseklią metodiką sporto mokomosioms galimybėms panaudoti.(5) Europos Parlamentas savo Rezoliucijoje dėl Komisijos ataskaitos apie esamų sporto struktūrų apsaugą ir sporto socialinės funkcijos išsaugojimą [6] pabrėžė sporto mokomąją ir socialinę vertę bei jo vaidmenį kovojant su rasizmu ir ksenofobija.(6) Europos Parlamentas savo 1997 m. birželio 13 d. Rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos vaidmens sporto srityje [7] paragino paskelbti Europos sporto metus.(7) Regionų komitetas savo nuomonėje dėl Komisijos konsultacinio dokumento "Europos sporto modelis" pažymėjo, koks svarbus yra sportas formuojant asmenybę.(8) Savo ataskaitoje apie sportą, pateiktoje Europos Tarybai Helsinkyje, Komisija, atsižvelgdama į sporto teikiamą naudą, išnagrinėjo sporto panaudojimo švietimui ir jaunimo reikalams pranašumus.(9) Nuolatinis mankštinimasis gerina psichologinę ir fizinę sveikatą bei gali teigiamai paveikti mokymosi eigą.(10) Jaunų sportininkų ir sportininkių švietimas neturėtų nukentėti dėl jų dalyvavimo konkurenciniame sporte.(11) Švietimas per sportą turi lavinti mergaičių ir berniukų asmenybę bei juos ugdyti.(12) Visų lygių švietimo ir mokymo įstaigos turėtų labiau išnaudoti sporto teikiamas tarptautinio judėjimo ir kultūrinių mainų galimybes.(13) 2004 m. vyksiančios olimpinės žaidynės ir kiti sporto renginiai padės išsamiau nušviesti sportą žiniasklaidoje ir geriau informuoti visuomenę apie jį. Tai puiki galimybė pabrėžti sporto mokomąją vertę.(14) Visuomenės informavimą apie mokomąją sporto vertę galima pagerinti daugiausia imantis veiksmų valstybėse narėse. Tuo tarpu Bendrija gali paremti ir stiprinti šiuos veiksmus, paskelbdama Europos švietimo per sportą metus.(15) Europos švietimo per sportą metai papildys ir sustiprins esamą Bendrijos veiklą, kuria siekiama skatinti švietimą ir mokymą bei socialiai nuskriaustų asmenų socialinę integraciją.(16) Europos švietimo per sportą metų veikloje turi būti leidžiama dalyvauti ELPA/EEE šalims, remiantis Europos ekonominės erdvės sutartyje (EEE) nustatytomis sąlygomis, bei asocijuotosioms Vidurio ir Rytų Europos šalims, vadovaujantis sąlygomis, nustatytomis pagal atitinkamas jų sudarytas Europos sutartis. Kipro dalyvavimas finansuojamas papildomais asignavimais, remiantis sudarytais susitarimais, o Maltos ir Turkijos – papildomais asignavimais, remiantis EB sutartimi.(17) Šis sprendimas nustato viso programos laikotarpio finansinę programą, kuri pagal 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros gerinimo 33 punktą yra pagrindinis atspirties taškas.(18) Valstybės narės pačios vienos negali pakankamai pasiekti siūlomos veiklos tikslų, kuriuos dėl jų masto ir ypač dėl daugiašalės partnerystės, tarptautinių informacijos mainų ir geros praktikos skleidimo visoje Bendrijoje poreikio būtų galima geriau pasiekti Bendrijos mastu, nes Bendrija gali numatyti priemones, remdamasi subsidiarumo principu, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. Remiantis proporcingumo principu, kaip nustatyta minėtame straipsnyje, šio sprendimo nuostatos aprėpia tik tai, kas reikalinga šiems tikslams pasiekti.(19) Šiam sprendimui priimti reikalingos priemonės tvirtinamos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [8],PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisEuropos švietimo per sportą metai2004 metai skelbiami "Europos švietimo per sportą metais".2 straipsnisTikslaiEuropos švietimo per sportą metų tikslai:a) padėti švietimo įstaigoms ir sporto organizacijoms suprasti, kad būtina bendradarbiauti siekiant plėtoti švietimą per sportą visos Europos mastu, atsižvelgiant į nepaprastai didelį jaunimo susidomėjimą įvairiomis sporto šakomis;b) pasinaudoti sporto teikiamomis vertybėmis įgyti žinioms ir įgūdžiams, padedantiems visų pirma jaunimui ugdyti fizinį meistriškumą, skatinti jo pasirengimą dėti asmenines pastangas bei plėtoti tokius socialinius gebėjimus kaip kolektyvinis darbas, solidarumas, tolerancija ir sąžiningumas daugiakultūrėje terpėje;c) geriau informuoti visuomenę apie savanoriškos veiklos teigiamą įtaką neformaliajam švietimui, ypač jaunimo;d) propaguoti besimokančiųjų judėjimo ir mainų, ypač daugiakultūrėje aplinkoje, mokykloms užmezgant sporto ir kultūrinius ryšius, mokomąją vertę;e) skatinti keistis pažangiąja patirtimi, susijusia su sporto įtaka švietimo sistemoms, siekiant gerinti socialiai nuskriaustų grupių socialinę integraciją;f) skatinant sportą mokyklose, pasiekti palankesnę protinės ir fizinės veiklos pusiausvyrą mokyklų gyvenime;g) spręsti problemas, susijusias su jaunų sportininkų ir sportininkių dalyvavimu konkurenciniame sporte.3 straipsnisPriemonių turinys1. Priemones, kurių reikia imtis 2 straipsnyje išdėstytiems tikslams pasiekti, sudaro šios veiklos organizavimas arba pagalba šiai veiklai 2004 metais:a) susitikimai, Europos švietimo konkursai ir renginiai, nušviečiantys pasiekimus ir patirtį Europos švietimo per sportą metų tema;b) savanoriška veikla Europos mastu per olimpines žaidynes ir kitus sporto renginius 2004 metais;c) informacinės ir skatinimo kampanijos, tarp jų bendradarbiavimas su žiniasklaida mokomajai sporto vertei skleisti;d) mokomąją sporto vertę propaguojantys renginiai, kuriuose pateikiama geros praktikos pavyzdžių;e) finansinė pagalba tarptautinėms, nacionalinėms, regioninėms ir vietinėms iniciatyvoms propaguoti Europos švietimo per sportą metų tikslus.2. Išsamus 1 dalyje nurodytų priemonių aprašas pateikiamas šio sprendimo priede.4 straipsnisĮgyvendinimas ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis1. Komisija atsakinga už tai, kad remiantis šiuo sprendimu priimtos Bendrijos priemonės būtų įgyvendinamos 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ir iki galo laikantis subsidiarumo principo.2. Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar kelias atitinkamas įstaigas, atsakingas už įsitraukimą į Europos švietimo per sportą metų veiklą ir šiuo sprendimu nustatytų priemonių koordinavimą bei įgyvendinimą atitinkamu mastu, inter alia, padedant atlikti 7 straipsnyje minimą atrankos procedūrą.5 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda Komitetas.2. Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.6 straipsnisFinansiniai susitarimai1. Iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto gali būti subsidijuojama iki 80 % visų sąnaudų visoje Bendrijoje taikomoms priemonėms, kaip apibrėžta priedo A dalyje.2. Iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto gali būti bendrai finansuojama iki 50 % visų sąnaudų vietinio, regioninio, nacionalinio arba tarptautinio pobūdžio priemonėms, kaip apibrėžta priedo B dalyje.7 straipsnisParaiškos ir atrankos tvarka1. Paraiškas dėl bendro priemonių finansavimo iš Bendrijos biudžeto 6 straipsnio 2 dalimi nustatyta tvarka Komisijai pateikia 4 straipsnio 2 dalyje minima įstaiga arba įstaigos. Paraiškoje pateikiama informacija, pagal kurią pagal objektyvius kriterijus galima būtų įvertinti rezultatus. Komisija labiausiai atsižvelgia į atitinkamų įstaigų pateiktą vertinimą.2. Sprendimus dėl bendro priemonių finansavimo remiantis 6 straipsniu Komisija priima 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. Komisija užtikrina, kad finansavimas būtų tolygiai paskirstytas valstybėms narėms ir įvairioms veiklos rūšims.3. Komisija, pirmiausia per savo nacionalinius ir regioninius ryšių centrus, drauge su 4 straipsnio 2 dalyje minimomis įstaigomis užtikrina, kad kvietimas pateikti siūlymus būtų skelbiamas laiku ir kaip galima plačiau paskleidžiamas.8 straipsnisNuoseklumas ir papildomumas1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina, kad šiuo sprendimu nustatytos priemonės atitiktų kitą Bendrijos veiklą ir iniciatyvas.2. Komisija garantuoja, kad Europos švietimo per sportą metų programa kaip galima labiau papildys kitas esamas Bendrijos, nacionalines ir regionines iniciatyvas bei išteklius, jei jie gali prisidėti įgyvendinant Europos švietimo per sportą metų tikslus.9 straipsnisKai kurių trečiųjų šalių dalyvavimasEuropos švietimo per sportą metų veikloje gali dalyvauti:a) ELPA/EEE šalys, remiantis pagal EEE sutartį nustatytomis sąlygomis;b) asocijuotosios Vidurio ir Rytų Europos šalys, remiantis pagal atitinkamas jų sudarytas Europos sutartis nustatytomis sąlygomis;c) Kipras, kurio dalyvavimas finansuojamas iš papildomų asignavimų, remiantis su šia šalimi sutartomis sąlygomis;d) Malta ir Turkija, kurių dalyvavimas finansuojamas iš papildomų asignavimų, remiantis Sutarties nuostatomis.10 straipsnisBiudžetas1. Šio sprendimo įgyvendinimo finansinė bazė – 11,5 mln. eurų.2. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto įstaiga, atsižvelgdama į finansines perspektyvas.3. Komisijos iniciatyva lėšos 2004 metų laikotarpiui taip pat gali būti skiriamos sąnaudoms techninei ir administracinei pagalbai, skirtai gauti abipusę Komisijos ir priemonės gavėjų naudą, kuri nepriklauso šiuo metu įgyvendinamoms visuomeninėms užduotims ir yra susijusi su priemonių nustatymu, rengimu, valdymu, vertinimu, auditu bei stebėjimu.11 straipsnisTarptautinis bendradarbiavimasKomisija Europos švietimo per sportą metų tikslais gali 5 straipsnio 2 dalimi numatyta tvarka bendradarbiauti su Europos Taryba ir kitomis atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis.12 straipsnisStebėjimas ir vertinimasKomisija iki 2005 m. gruodžio 31 d. pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ataskaitą apie šiuo sprendimu nustatytų priemonių įgyvendinimą, rezultatus ir bendrą vertinimą.13 straipsnisĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 2003 m. vasario 6 d.Europos Parlamento varduPirmininkasP. CoxTarybos varduPirmininkasP. Efthymiou[1] OL C 25 E, 2002 1 29, p. 531.[2] OL C 149, 2002 6 21, p. 17.[3] OL C 278, 2002 11 14, p. 21.[4] 2002 m. gegužės 14 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2002 m. spalio 14 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 275 E, 2002 11 12, 70 p.) ir 2002 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento sprendimas.[5] OL C 8, 2000 1 12, p. 5.[6] OL C 135, 2001 5 7, p. 274.[7] OL C 200, 1997 6 30, p. 252.[8] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.--------------------------------------------------PRIEDAS3 STRAIPSNYJE MINIMOS PRIEMONĖSA. Veikla Bendrijos mastu1. Susitikimai ir renginiai:a) susitikimų organizavimas;b) visuomenės informavimą apie švietimą per sportą gerinančių renginių, tarp jų Europos švietimo per sportą metų atidarymo ir uždarymo konferencijų, organizavimas;c) savanoriška veikla per olimpines žaidynes ir kitus sporto renginius 2004 metais.2. Informacinės ir skatinimo kampanijos, kurias sudaro:a) Europos švietimo per sportą metų identifikavimo ženklo ir šūkių, skirtų bet kuriai su šiais metais susijusiai veiklai, kūrimas;b) informacinė kampanija;c) priemonių ir reikmenų, kuriomis žmonės galėtų naudotis visoje Bendrijoje, gamyba;d) deramos švietimo įstaigų ir sporto organizacijų iniciatyvos, skirtos skleisti informaciją apie Europos švietimo per sportą metus.e) Europos švietimo konkursų, nušviečiančių pasiekimus ir patirtį Europos švietimo per sportą metų temomis, organizavimas.3. Kita veikla:a) naudojantis turimais ištekliais, sukurti operatyviąją duomenų bazę kaip priemonę skleisti gerą praktiką visose valstybėse narėse, kad sportas būtų pasitelkiamas švietimui, ir ypač socialiai nuskriaustų grupių socialinei integracijai skatinti;b) Europos švietimo per sportą metų įvertinimo tyrimai ir studijos.4. Ši veikla gali būti finansuojama:a) atviruoju ir (arba) ribotuoju konkursu tiesiogiai įsigyjant prekes ir paslaugas, ypač ryšių, tyrimų ir studijų srityse, kaip minima 3 punkto b papunktyje;b) skiriant subsidijas specialių renginių, skirtų nušviesti Europos švietimo per sportą metus ir geriau apie juos informuoti, sąnaudoms dengti; šis finansavimas neturi viršyti 80 % visų sąnaudų.B. Veikla nacionaliniu mastuSiūlomai vietinei, regioninei, nacionalinei ir tarptautinei veiklai, atsižvelgiant į jos pobūdį ir turinį, gali būti skiriama Bendrijos pagalba, aprėpianti iki 50 % visų jos sąnaudų. Ši veikla gali būti, pavyzdžiui:1) renginiai, susiję su Europos švietimo per sportą metų tikslais, tarp jų metų atidarymo renginys;2) informacinės kampanijos ir priemonės geros praktikos pavyzdžiams skleisti, išskyrus minimas A dalyje;3) švietimo per sportą svarbą pabrėžiančių apdovanojimo ceremonijų arba varžybų organizavimas;4) tyrimai ir studijos, išskyrus minimas A dalyje.C. Veikla, kuriai Bendrijos finansinė pagalba neskiriamaBendrija siūlo moralinę pagalbą, įskaitant rašytinį leidimą valstybinių ir privačių organizacijų iniciatyvoms naudoti identifikavimo ženklą ir kitą su Europos švietimo per sportą metais susijusią medžiagą, jei šios organizacijos įrodo Komisijai, kad atitinkamų iniciatyvų buvo arba bus imtasi 2004 metais ir kad jos tikriausiai ženkliai padės siekti vieno ar kelių Europos švietimo per sportą metų tikslų.--------------------------------------------------


title: 2009/58/EB: 2008 m. gruodžio 15 d. Europos centrinio banko sprendimas, nustatantis nedalyvaujantiems nacionaliniams centriniams bankams Europos centrinio banko kapitalui apmokėti būtinas priemones (ECB/2008/28)

text:
24.1.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 21/81

      EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS

   2008 m. gruodžio 15 d.
   nustatantis nedalyvaujantiems nacionaliniams centriniams bankams Europos centrinio banko kapitalui apmokėti būtinas priemones
   (ECB/2008/28)
   (2009/58/EB)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO BENDROJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 48 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. gruodžio 18 d. Sprendimas ECB/2006/26, nustatantis nedalyvaujantiems nacionaliniams centriniams bankams Europos centrinio banko kapitalui apmokėti būtinas priemones (1), nustatė pasirašyto Europos centrinio banko (ECB) kapitalo procentą, kurį valstybių narių, kurios nebus įsivedusios euro 2007 m. sausio 1 d., nacionaliniai centriniai bankai (NCB) privalėjo 2007 m. sausio 1 d. sumokėti kaip įnašą, skirtą ECB veiklos išlaidoms padengti.

               (2)

               2008 m. gruodžio 12 d. Sprendimas ECB/2008/23 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo rakte (2) numato ECB kapitalo pasirašymo rakto (toliau – kapitalo raktas) koregavimą pagal ECBS statuto 29 straipsnio 3 dalį ir nustato kiekvienam NCB nuo 2009 m. sausio 1 d. skiriamus naujus indeksus pakoreguotame kapitalo rakte (toliau – indeksai kapitalo rakte).

               (3)

               Pasirašytas ECB kapitalas yra 5 760 652 402,58 EUR.

               (4)

               Dėl pakoreguoto kapitalo rakto turi būti priimtas naujas ECB sprendimas, nuo 2009 m. sausio 1 d. panaikinantis Sprendimą ECB/2006/26 ir nustatantis pasirašyto ECB kapitalo procentą, kurį valstybių narių, kurios iki 2009 m. sausio 1 d. nebus įsivedusios euro, NCB (toliau – nedalyvaujantys NCB) privalo apmokėti nuo 2009 m. sausio 1 d.,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Kapitalo apmokėjimo apimtis ir forma
   Kiekvienas nedalyvaujantis NCB apmoka 7 % savo pasirašyto ECB kapitalo dalies nuo 2009 m. sausio 1 d. Kiekvienas nedalyvaujantis NCB, atsižvelgdamas į Sprendimo ECB/2008/23 2 straipsnyje nustatytus indeksus kapitalo rakte, nuo 2009 m. sausio 1 d. sumoka sumą, nurodytą šalia jo pavadinimo šioje lentelėje:

               Nedalyvaujantis NCB

               (EUR)

               Българска народна банка (Bulgarijos nacionalinis bankas)

               3 502 591,87

               Česká národní banka

               5 835 771,31

               Danmarks Nationalbank

               5 982 149,49

               Eesti Pank

               721 809,75

               Latvijas Banka

               1 144 007,96

               Lietuvos bankas

               1 716 213,56

               Magyar Nemzeti Bank

               5 587 371,98

               Narodowy Bank Polski

               19 740 488,44

               Banca Națională a României

               9 937 989,49

               Sveriges Riksbank

               9 106 093,68

               Bank of England

               58 539 980,14

         2 straipsnis
   Apmokėto kapitalo pakoregavimas
   1.   Kadangi kiekvienas nedalyvaujantis NCB jau apmokėjo 7 % savo pasirašyto ECB kapitalo dalies, kaip taikoma iki 2008 m. gruodžio 31 d. pagal Sprendimą ECB/2006/26, kiekvienas iš jų, atitinkamai, arba perveda papildomą sumą į ECB, arba iš ECB atgauna grąžintiną sumą, kad būtų gautos sumos, nurodytos 1 straipsnyje pateiktoje lentelėje.
   2.   Visi pervedimai pagal šį straipsnį atliekami vadovaujantis 2008 m. gruodžio 12 d. Sprendimu ECB/2008/25, nustatančiu Europos centrinio banko kapitalo dalių tarpusavio pervedimų tarp nacionalinių centrinių bankų ir apmokėto kapitalo pakoregavimo sąlygas (3).
   3 straipsnis
   Baigiamosios nuostatos
   1.   Šis sprendimas įsigalioja 2009 m. sausio 1 d.
   2.   Sprendimas ECB/2006/26 panaikinamas nuo 2009 m. sausio 1 d.
   3.   Nuorodos į Sprendimą ECB/2006/26 laikomos nuorodomis į šį sprendimą.

      Priimta Frankfurte prie Maino, 2008 m. gruodžio 15 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OL L 24, 2007 1 31, p. 15.

      (2)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 66.

      (3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 71.


title: 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2008 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
25.9.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/119

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2010 m. gegužės 5 d.
   dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2008 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2010/508/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2008 finansinių metų galutines metines ataskaitas,
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2008 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Centro atsakymais (1),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2010 m. vasario 16 d. rekomendaciją (5827/2010 – C7–0061/2010),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir Sutarties dėl ES veikimo 319 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2965/94, įsteigiantį Europos Sąjungos įstaigų vertimo centrą (3), ypač į jo 14 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje (4), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7–0071/2010),

               1.

               suteikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro direktoriui patvirtinimą, kad Centro 2008 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro direktoriui, Tarybai, Komisijai bei Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Jerzy BUZEK

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 304, 2009 12 15, p. 107.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 314, 1994 12 7, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/120

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2010 m. gegužės 5 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą Parlamento sprendimo dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2008 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2008 finansinių metų galutines metines ataskaitas,
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro 2008 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Centro atsakymais (1),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2010 m. vasario 16 d. rekomendaciją (5827/2010 – C7-0061/2010),
   atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir Sutarties dėl ES veikimo 319 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2965/94, įsteigiantį Europos Sąjungos įstaigų vertimo centrą (3), ypač į jo 14 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje (4), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0071/2010),

               A.

               kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog 2008 finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir pagal jas atliktos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos;

               B.

               kadangi Parlamentas 2009 m. balandžio 23 d. priėmė sprendimą dėl Europos Sąjungos įstaigų vertimo centro direktoriui suteikiamo patvirtinimo, kad Centro 2007 finansinių metų biudžetas įvykdytas (5), ir prie biudžeto įvykdymo patvirtinimo pridėtoje savo rezoliucijoje Parlamentas, be kita ko:

                           —

                           atkreipė dėmesį į 2006 m. Audito Rūmų ataskaitoje pateiktą jų pastabą, kad 2006 m. buvo sukauptas 16 900 000 eurų biudžeto perviršis ir kad 2007 m. Centras 9 300 000 eurų grąžins savo klientams; pritarė Audito Rūmams, jog atsižvelgiant į šį sukauptą perviršį galima daryti išvadą, kad Centro naudojama jo vertimų kainos apskaičiavimo metodika nebuvo pakankamai tiksli,

                           —

                           ragino Komisiją ir Centrą dėti pastangas siekiant greitai išspręsti nesutarimus dėl įmokų į darbuotojų pensijų sistemą,

      Veikla

               1.

               sveikina Centrą sukūrus efektyvią IT priemonę FLOSYSWEB, kurią klientai naudoja vertimo užsakymams siųsti ir kurią taikant klientai gali pasirinkti įvairias formato alternatyvas ir gauti vertimą naudodami tą pačią sistemą;

      Reglamento, kuriuo įsteigtas centras, nuostatų neatitinkantis biudžeto perviršis

               2.

               atkreipia dėmesį į tai, kad ne vienerius metus Centras, pažeisdamas Reglamentą (EB) Nr. 2965/94, kaupia biudžeto perviršį, kuris 2008 m. sudarė 26 700 000 eurų (2006 m. jis buvo 16 900 000 eurų, 2005 m. – 10 500 000 eurų ir 2004 m. – 3 500 000 eurų); nurodo, kad ši perviršis iš esmės kyla dėl netikslių užsakovų pateiktų vertimo užsakymų skaičiaus prognozių; ragina Centrą imtis veiksmingesnių priemonių šiam nuolatiniam jo biudžeto perviršio augimui sustabdyti;

               3.

               pastebi, kad 2009 m. Centras 11 450 000 eurų grąžino savo klientams; taip pat pabrėžia, kad 2007 m. Centras 9 300 000 eurų jau grąžino savo klientams;

               4.

               atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. Centro įplaukos iš palūkanų sudarė 1 580 984,34 EUR; atsižvelgdamas į finansines ataskaitas ir į palūkanų dydį, daro išvadą, kad Centras nuolat turi itin didelį grynųjų pinigų kiekį; pažymi, kad 2008 m. gruodžio 31 d. Centro grynieji pinigai sudarė 48 405 006,88 EUR; prašo Komisijos, vadovaujantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 15 straipsnio 5 dalimi, išnagrinėti galimybes, kaip galima padėti užtikrinti, jog grynieji pinigai būtų valdomi atsižvelgiant vien į poreikius, ir kaip reikėtų keisti strategiją, kad Centras nuolat turėtų kuo mažiau grynųjų pinigų; ragina Centrą ateityje teikti savo klientams paslaugas tokia kaina, kuri padengtų sąnaudas;

      Darbuotojų pensijų įmokos

               5.

               labai apgailestauja, kad, nepaisant daugelį metų rezoliucijose dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo pateikiamų pastabų dėl šios problemos, iki šiol neišspręsti Centro ir Komisijos nesutarimai dėl darbdavio įmokų į darbuotojų pensijų sistemą;

               6.

               susirūpinęs pažymi, kad šis nesibaigiantis konfliktas su Komisija Centrui jau kainavo kelis milijonus eurų; be kita ko, atkreipia dėmesį į tai, kad Centras 2008 m. sudarė 15 300 000 eurų rezervą šio konflikto pasekmėms spręsti; todėl reikalauja, kad Centras informuotų biudžeto įvykdymo patvirtinimo instituciją apie derybų eigą ir personalui skirtas sąnaudas (laiko ir išlaidų), susijusias su šiuo konfliktu;

      Vidaus auditas

               7.

               atkreipia dėmesį į tai, kad Centras 2006 m. įsteigė vidaus auditoriaus pareigybę ir kad ši pareigybė užimta nuo 2008 m. vasario mėn.;

               8.

               pripažįsta, kad jau įgyvendinta daugelis rekomendacijų, kurias pateikė Vidaus audito tarnyba (VAT); mano, kad Centrui labai svarbu visapusiškai įgyvendinti vadinamųjų pažeidžiamų pareigybių ir darbuotojų judumo politiką;

      Žmogiškieji ištekliai

               9.

               pažymi, kad 2008 m. gruodžio mėn. tik 81 % numatytų pareigybių užėmė pareigūnai ir laikinieji darbuotojai; atsižvelgia į tai, kad Centras pateisino šį nepatenkinamą rezultatą darbo patalpų trūkumo problema, dėl kurios nepavyko užpildyti personalo plane numatytų darbo vietų; tačiau mano, kad Centras turi tikroviškiau ir efektyviau planuoti savo įdarbinimo procedūras, siekiant laikytis terminų ir patenkinti visus su Centro darbuotojų skaičiaus augimu susijusius poreikius;

               10.

               ragina Centrą parengti išsamias mokymų schemas, paremtas darbuotojų įgūdžių ir gebėjimų poreikiu, siekiant išlaikyti jo darbuotojų aukšto lygio kompetenciją; be to, remia Centro pastangas veiksmingai kontroliuoti jo mokymo kursų kokybę;

               11.

               pažymi, kad kitos su sprendimu dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo susijusios pastabos, kurios yra horizontaliojo pobūdžio, pateikiamos 2010 m. gegužės 5 d. rezoliucijoje (6) dėl ES agentūrų veiklos, finansų valdymo ir kontrolės.

      (1)  OL C 304, 2009 12 15, p. 107.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 314, 1994 12 7, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (5)  OL L 255, 2009 9 26, p. 145.

      (6)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0139 (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 241).


title: 2008/513/EB: 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/99

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2007 m. balandžio 24 d.
   dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2008/513/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro 2005 finansinių metų galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro 2005 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Centro atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į 2007 m. vasario mėn. 27 d. Tarybos rekomendaciją (5711/2007 – C6-0080/2007),
   atsižvelgdamas į EB sutartį, o ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 302/93 dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro įsteigimo (4), ypač į jo 11a straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A6-0100/2007),

               1.

               suteikia patvirtinimą Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro direktoriui, kad Centro 2005 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL C 266, 2006 10 31, p. 43.

      (2)  OL C 312, 2006 12 19, p. 86.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

      (4)  OL L 36, 1993 2 12, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1651/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 30).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/100

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
   2007 m. balandžio 24 d.
   su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro 2005 finansinių metų galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro 2005 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Centro atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į 2007 m. vasario mėn. 27 d. Tarybos rekomendaciją (5711/2007 – C6-0080/2007),
   atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 302/93 dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro įsteigimo (4), ypač į jo 11a straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A6-0100/2007),

               A.

               kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas tinkamas patvirtinimas, kad metinės 2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų sąskaitos yra patikimos ir visos atliktos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos,

               B.

               kadangi 2006 m. balandžio 27 d. Parlamentas Centro direktoriui suteikė patvirtinimą, kad Centro 2004 finansinių metų biudžetas įvykdytas (6) ir prie sprendimo dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo pridėtoje rezoliucijoje Parlamentas, inter alia, pažymėjo, kad:

                           —

                           apgailestauja dėl labai didelio asignavimų perkėlimų skaičiaus; ragina centrą geriau laikytis biudžetą valdančios institucijos nustatyto biudžeto;

         Bendros pastabos dėl daugumos ES agentūrų, kurioms reikia atskiro biudžeto įvykdymo patvirtinimo

               1.

               mano, kad vis didėjantis Bendrijos agentūrų skaičius ir kai kurių agentūrų veikla nėra susijusi su bendrąja politikos struktūra, kad kai kurių agentūrų funkcijos ne visada atspindi tikruosius Sąjungos poreikius ir jų piliečių lūkesčius, ir pažymi, kad, apskritai, ne visada agentūros turi gerą įvaizdį ar apie jas atsiliepiama gerai spaudoje;

               2.

               dėl šios priežasties ragina Komisiją apibrėžti bendrąją politikos struktūrą dėl naujų Bendrijos agentūrų kūrimo ir prieš steigiant bet kokią naują agentūrą pateikti išlaidų ir galimos naudos tyrimą užtikrinant, kad nebūtų agentūrų veiklos dubliavimosi ar funkcijų dubliavimosi su kitomis Europos organizacijomis;

               3.

               ragina Audito Rūmus pateikti nuomonę apie išlaidų ir galimos naudos analizę prieš Parlamentui priimant savo sprendimą;

               4.

               ragina Komisiją kas penkerius metus pateikti tyrimą apie kiekvienos veikiančios agentūros teikiamą naudą; jei agentūros teikiamos naudos įvertinimas būtų neigiamas, prašo visų susijusių institucijų imtis būtinų veiksmų ir performuluoti tos agentūros įgaliojimus ar ją uždaryti;

               5.

               atsižvelgdamas į tai, jog daugėja reguliavimo agentūrų, apgailestauja, kad derybos dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl šių agentūrų veiklos sistemos projekto dar nesibaigė, ir ragina atsakingas Komisijos tarnybas, konsultuojantis su Audito Rūmais, imtis visų priemonių, kad būtų kuo greičiau sudarytas šis susitarimas;

               6.

               pažymi, kad, atsižvelgiant į Komisijos atsakomybę biudžeto srityje, būtina glaudžiau susieti agentūras su Komisija; ragina Komisiją ir Tarybą imtis visų būtinų priemonių, kad iki 2007 m gruodžio 31 d. reguliavimo agentūrų priežiūros organuose Komisijai būtų suteiktos blokuojančios mažumos teisės, o steigiant naujas agentūras šios teisės būtų numatomos iš anksto;

               7.

               ragina Audito Rūmus į savo metinę ataskaitą įtraukti papildomą skyrių, skirtą visoms agentūroms, kurių biudžeto įvykdymą reikia patvirtinti kartu su Komisijos finansine atskaitomybe, siekiant geriau suprasti, kaip agentūros naudoja ES lėšas;

               8.

               primena principą, pagal kurį Parlamentas tvirtina visų ES agentūrų, nesvarbu, subsidijuojamų, ar ne, biudžeto įvykdymą, net ir tais atvejais, kai agentūros steigimo dokumente nurodyta kita jos biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija;

               9.

               ragina Audito Rūmus atlikti visų agentūrų veiklos auditą ir pranešti apie tai atsakingiems Parlamento komitetams, įskaitant Biudžeto kontrolės komitetą;

               10.

               pažymi, kad agentūrų skaičius nuolat didėja ir kad pagal Komisijos politinę atsakomybę dėl agentūrų veiklos, kuri apima daug daugiau nei paprastą logistinę paramą, Komisijos generaliniams direktoratams, kurie atsako už agentūrų steigimą ir stebėseną, dar labiau reikia nustatyti bendrą požiūrį į agentūras; mano, kad struktūros, panašios į agentūrų sukurtą struktūrą, skirtą veiklos koordinavimui su atitinkamais generaliniais direktoratais, sukūrimas būtų pragmatiškas žingsnis siekiant nustatyti bendrą su Komisija požiūrį į visus klausimus, susijusius su agentūromis;

               11.

               ragina Komisiją pagerinti administracinę ir techninę paramą agentūroms atsižvelgiant į didėjantį Bendrijos administracinių taisyklių ir techninių problemų sudėtingumą;

               12.

               pažymi, kad jokioje Bendrijos agentūroje nėra priežiūros organo, ir ragina Komisiją imtis būtinų priemonių, kad kuo greičiau būtų sukurtas toks mechanizmas;

               13.

               džiaugiasi, kad gerokai patobulėjo Europos Sąjungos agentūrų darbo koordinavimas ir jos gali spręsti vis kylančias problemas ir padidinti bendradarbiavimo su Komisija ir Parlamentu veiksmingumą;

               14.

               mano, kad kelių agentūrų bendros paramos tarnybos, kurios paskirtis – suderinti finansinio valdymo informacines sistemas su Komisijos informacinėmis sistemomis, sukūrimas – tai priemonė, kurią reikėtų tęsti ir plėtoti;

               15.

               ragina agentūras tobulinti bendradarbiavimą su atitinkamų sričių veikėjais, taip pat tobulinti bendrų su jais tikslų nustatymą; skatina Komisiją priimti, jos manymu, būtinas priemones, kurios padėtų agentūroms pagerinti jų įvaizdį ir sustiprinti jų veiklos matomumą;

               16.

               ragina Komisiją pateikti pasiūlymą suderinti kasmetinių agentūrų ataskaitų formatą ir sukurti veiklos rodiklius, pagal kuriuos būtų galima palyginti jų efektyvumą;

               17.

               ragina agentūras kiekvienų metų pradžioje pateikti veiklos rodiklius, pagal kuriuos galėtų būti vertinama šių agentūrų veikla;

               18.

               ragina agentūras vis labiau siekti SMART (konkrečių, įvertinamų, pasiekiamų, tinkamų, laiku pasiekiamų) tikslų, nes tai padėtų realiau planuoti ir pasiekti tikslus;

               19.

               pritaria Audito Rūmams, kad Komisijai taip pat tenka atsakomybė už agentūrų (finansinį) valdymą; taigi ragina Komisiją kontroliuoti įvairias agentūras, jei reikia, teikti joms nurodymus ir padėti jas valdyti, visų pirma turint mintyje tinkamą konkurso procedūrų taikymą, įdarbinimo procedūrų skaidrumą, patikimą finansų valdymą (per mažas išlaidas ir pernelyg didelių sumų numatymą biudžete) ir, svarbiausia, tinkamą taisyklių, susijusių su vidaus kontrolės sistema, taikymą;

               20.

               mano, kad agentūrų darbo programose turėtų atsispindėti pamatuojamas jų indėlis atsižvelgiant į vykdomą veiklą ir kad turėtų būti skiriamas reikiamas dėmesys Komisijos vidaus kontrolės standartams;

         Specialios pastabos

               21.

               pažymi, kad įsipareigojimų asignavimų panaudojimo lygis siekia daugiau kaip 90 %, o mokėjimų asignavimų – tik 85 %; taip pat pastebi, kad perkelta daug administracinėms išlaidoms skirtų asignavimų (beveik 40 %); ragina Centrą geriau koordinuoti savo viešųjų pirkimų politiką, kad būtų išvengta asignavimų perkėlimo, nes tai labai apsunkina valdymą;

               22.

               džiaugiasi tuo, kad valdymo tikslais Centras parengė veikla pagrįstą biudžetą; ragina Centrą toliau plėtoti šią iniciatyvą ir siekti geresnės darbo rezultatų kontrolės bei jų efektyvumo vertinimo įvedant analitinę apskaitą, kad būtų galima patikrinti įvairių Centro veiklos sričių sąnaudas;

               23.

               ragina Centrą įtraukti pastovaus turto inventorizacijos sistemas į bendrąją apskaitą, kadangi neturint patikimos ženklinimo sistemos negalima užtikrinti į turto aprašą įtraukto turto atsekamumo;

               24.

               pažymi, kad buvo rasta darbuotojų įdarbinimo tvarkos trūkumų; ragina Centrą tinkamai taikyti įdarbinimo tvarką;

               25.

               pažymi, kad 2004 m. pabaigoje vienas darbuotojas buvo išsiųstas į ilgalaikę (dvejų metų) komandiruotę į Briuselį; ragina Centrą išaiškinti šią procedūrą; prašo Centro ir Komisijos ištirti šį atvejį ir imtis priemonių, kad tokių atvejų ateityje nesikartotų;

               26.

               pažymi, kad tikrinant buvo rasta keletas nukrypimų, susijusių su viešųjų pirkimų ir sutarčių sudarymo procedūromis; ragina Centrą griežtais laikytis pirkimų ir sutarčių sudarymo procedūrų, kad nepasikartotų panaši situacija kaip 2005 metais.

      (1)  OL C 266, 2006 10 31, p. 43.

      (2)  OL C 312, 2006 12 19, p. 86.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

      (4)  OL L 36, 1993 2 12, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1651/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 30).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  OL L 340, 2006 12 6, p. 85.


12.2.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 55/135

         P7_TA(2013)0207
   Žodiniai pakeitimai ir kitos žodinės pataisos (Darbo tvarkos taisyklių 156 straipsnio 6 dalies išaiškinimas)
   2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento sprendimas dėl žodinių pakeitimų ir kitų žodinių pataisų (Darbo tvarkos taisyklių 156 staripsnio 6 dalies išaiškinimas)
   (2016/C 055/26)

      Europos Parlamentas,

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 24 d. Konstitucinių reikalų komiteto pirmininko laišką,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 straipsnį,

               1.

               nusprendžia prie Darbo tvarkos taisyklių 156 straipsnio 6 dalies pridėti tokį išaiškinimą:
               „Pirmininko siūlymu žodinis pakeitimas ar bet kokia kita žodinė pataisa laikoma pakeitimu, neišdalytu visomis oficialiomis kalbomis. Jei Pirmininkas laiko jį priimtinu remiantis 157 straipsnio 3 dalimi ir nesant prieštaravimų pagal 156 straipsnio 6 dalį, jis teikiamas balsuoti pagal nustatytą balsavimo tvarką.
               Komitete reikiamas balsų skaičius prieštarauti dėl tokio pakeitimo ar tokios pataisos teikimo balsuoti nustatomas remiantis 196 straipsniu ir yra proporcingas skaičiui, taikomam per plenarinį posėdį, suapvalintam iki artimiausio sveiko skaičiaus, jei reikia.“

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.


title: 2004/613/EB: 2004 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos sprendimas, dėl maisto grandinės ir gyvūnų bei augalų sveikatos patariamosios grupės sukūrimo

text:
25.8.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 275/17

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2004 m. rugpjūčio 6 d.
   dėl maisto grandinės ir gyvūnų bei augalų sveikatos patariamosios grupės sukūrimo
   (2004/613/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   kadangi:

               (1)

               Europos valdymo baltojoje knygoje, patvirtintoje 2001 m. liepos 25 d. (1), Komisija įsipareigojo praplėsti Europos Sąjungos politikos kūrimo procesą, siekdama užtikrinti aktyvesnį piliečių ir organizacijų dalyvavimą kuriant ir įgyvendinant jos koncepciją.

               (2)

               2002 m. gruodžio 11 d. (2) Komisija paskelbė pranešimą „Dėl bendrųjų principų ir taisyklių, taikytinų Komisijos konsultacijoms su suinteresuotomis šalimis“, kad būtų užtikrintas nuoseklesnis Komisijos tarnybų dalyvavimas konsultavimo procese ir didesnis konsultacijų skaidrumas.

               (3)

               Komisija turi konsultuoti ir informuoti vartotojus bei atitinkamus socialinius ir ekonominius sluoksnius su maisto produktų ir gyvulių pašarų ženklinimu ir pateikimu, maisto produktų ir gyvulių pašarų sauga, žmonių mityba pagal maisto produktų įstatymus, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata susijusiais klausimais.

               (4)

               2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (3), numato, kad rengiant, vertinant arba iš naujo nagrinėjant maisto produktus reglamentuojančius įstatymus, išskyrus tuos atvejus, kai minėtas darbas yra labai skubus, visuomenė yra atvirai ir skaidriai konsultuojama tiesiogiai arba per atstovaujančias organizacijas.

               (5)

               2000 m. sausio 12 d. Komisijos patvirtintoje Maisto saugos baltojoje knygoje (4) numatyta pertvarkius esančius patariamuosius komitetus įkurti Maisto saugos patariamąją grupę (81 veiksmų punktas).

               (6)

               Maisto produktų patariamasis komitetas buvo įsteigtas Komisijos sprendimu 80/1073/EEB (5).

               (7)

               Kiti patariamieji komitetai bendros žemės ūkio politikos srityje buvo įsteigti Komisijos sprendimu 98/235/EEB (6).

               (8)

               Remiantis įgyta patirtimi, iškilo būtinybė perskirstyti ir pertvarkyti įvairius patariamuosius komitetus, susijusius su maisto grandine ir gyvūnų bei augalų sveikata, ir taip pagerinti jų veikimą.

               (9)

               Ypač svarbu sukurti nuolatinę visuomenės konsultavimo sistemą Europos lygiu rengiant, vertinant arba iš naujo nagrinėjant maisto produktus reglamentuojančius Bendrijos įstatymus.

               (10)

               Atsižvelgiant į poreikį nustatyti bendrą maisto grandinės ir gyvūnų bei augalų sveikatos metodą, kad būtų užtikrinta vartotojų sauga, yra svarbu į konsultavimo sistemą įtraukti grupę klausimų, susijusių su maisto produktus reglamentuojančiais įstatymais, apimančiais maisto produktų ir gyvulių pašarų ženklinimą ir pateikimą, maisto produktų ir gyvulių pašarų saugą, žmonių mitybą, susijusią su maisto produktų įstatymais, gyvūnų sveikatą, taip pat aspektus, susijusius su gyvūnų gerove ir įvairiomis augalų sveikatos sritimis, būtent: augalų apsauga, augalų apsaugos produktai ir jų atliekos, taip pat sėklų ir dauginimo įrangos prekybos sąlygos, įskaitant biologinę įvairovę ir jai priklausančias pramoninės nuosavybės sritis.

               (11)

               Atsižvelgiant į konsultavimo mastą ir į suinteresuotų šalių gausumą, siekiant, kad nuolatinės konsultacinės sistemos būtų veiksmingos, visuomenę numatoma konsultuoti per maisto grandinės ir gyvūnų bei augalų sveikatos interesams Europos lygiu atstovaujančias organizacijas, nors visuomet turi būti įmanomas tiesioginis visuomenės konsultavimas.

               (12)

               Susiję socialiniai ir profesiniai sluoksniai, įskaitant ir valstybių narių vartotojų asociacijas, susibūrė į Europos lygio organizacijas, turinčias tikslą užtikrinti interesų, susijusių su maisto grandine ir augalų bei gyvūnų sveikata, atstovavimą Europos mastu.

               (13)

               Konsultacinėse sistemose yra numatyta, kad Komisija patariamųjų grupių struktūriniuose susirinkimuose dėl Komisijos darbo programos maisto srityje keisis nuomonėmis su Europos lygiu atstovaujančiomis organizacijomis.

               (14)

               Praktiniais susirinkimų organizavimo tikslais patariamosios grupės sudėtis neturėtų būti per didelė, tačiau atitinkamas atstovavimas maisto grandinės ir gyvūnų bei augalų sveikatos interesams turėtų būti užtikrinamas. Kadangi su grupe dažniausiai bus tariamasi dėl Komisijos darbo programos, jos pagrindą sudarys atstovaujančios organizacijos, geriausiai sugebančios Europos lygiu apginti bendrus su maisto grandine ir gyvūnų bei augalų sveikata susijusius interesus.

               (15)

               Siekiant užtikrinti grupės darbų veiksmingumą ir skaidrumą, pagal savo darbo pobūdį grupė turės teisę kviesti darbo grupės susirinkimus, kuriuose prireikus galės dalyvauti ir kiti asmenys bei suinteresuotos organizacijos.

               (16)

               Aiškumo tikslais Sprendimas 80/1073/EEB turėtų būti panaikintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Prie Komisijos įsteigiama Maisto grandinės ir gyvūnų bei augalų sveikatos patariamoji grupė (toliau – grupė).
   2 straipsnis
   Uždaviniai
   1.   Komisija konsultuojasi su grupe dėl savo darbo programos šiose srityse:

               —

               maisto produktų ir gyvulių pašarų sauga,

               —

               maisto produktų ir gyvulių pašarų ženklinimas ir pateikimas,

               —

               žmonių mityba, susijusi su maisto produktų įstatymais,

               —

               gyvūnų sveikata ir gerovė,

               —

               klausimai, susiję su augalų apsauga, augalų apsaugos produktai ir jų atliekos, taip pat sėklų ir dauginimo įrangos prekybos sąlygos, įskaitant bioįvairovę ir jai priklausančias pramoninės nuosavybės sritis.

         2.   Be to, Komisija gali konsultuotis su grupe dėl visų priemonių, kurias ji turi patvirtinti arba nori pasiūlyti šiose srityse.
   3 straipsnis
   Grupės sudėtis
   1.   Grupė sudaryta iš atstovų, kurių negali būti daugiau kaip 45, ir iš Europos lygiu atstovaujančių organizacijų. Šios organizacijos turi turėti tikslą ginti interesus, susijusius su 2 straipsnio 1 dalyje išvardytomis sritimis, ir atitikti šiuos kriterijus: bendrų ginamų interesų ypatumų, plataus atstovavimo visose arba daugumoje valstybių narių ir nuolatinio buvimo Bendrijoje, leidžiančio turėti tiesioginį ryšį su ekspertais, galinčiais koordinuotai ir skubiai pateikti vertinimus.
   2.   Per mėnesį nuo šio sprendimo priėmimo dienos Komisija sušaukia grupėje norinčias dalyvauti organizacijas, kad per mėnesį jos pagrįstų savo suinteresuotumą ir įrodytų, kad atitinka pirmiau išvardytus kriterijus.
   3.   Komisija atrenka labiausiai minėtus kriterijus atitinkančias organizacijas ir jų sąrašą paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   4.   Kiekviena atrinkta organizacija privalo užtikrinti, kad joje bus koordinuojama konsultacijų ir informacijos veikla, kad galėtų pateikti kuo tikslesnę nuomonę dėl savo atstovaujamų interesų.
   4 straipsnis
   Organizavimo pobūdis
   1.   Grupė paprastai susirenka 2 kartus per metus Komisijos būstinėje ir tuomet, kai, Komisijos manymu, to reikia.
   2.   Prireikus arba atsižvelgus į grupės suteiktus įgaliojimus konkretiems klausimams tirti gali būti sukurtos darbo grupės.
   3.   Kai tai yra naudinga ir reikalinga, Komisija gali kviestis ekspertus arba stebėtojus, įskaitant ir atstovaujančias organizacijas iš trečiųjų šalių, dalyvauti grupės arba darbo grupių veikloje.
   4.   Grupė, kaip ir darbo grupės, renkasi pagal aplinkybes ir Komisijos nustatytą darbotvarkę. Susirinkimui pirmininkauja Komisija.
   5.   Pagal Komisijos pateiktą projektą grupė priima savo darbo tvarkos taisykles. Susirinkimams ir darbams, įskaitant darbo grupių veiklą, sekretoriauja Komisijos tarnybos.
   6.   Komisija pasirūpina grupės darbų viešumu.
   5 straipsnis
   Slaptumas
   Grupės nariai, nenuolatiniai ekspertai ir visi kiti į grupės susirinkimus stebėtojų teisėmis pakviesti asmenys neturi teisės atskleisti informacijos, kurią jie sužino dalyvaudami grupės ir darbo grupių veikloje, jei Komisija nurodė, kad ši informacija yra slapta. Tokiais atvejais Komisija gali nuspręsti, kad tik grupės nariai gauna šią informaciją ir dalyvauja susirinkimuose.
   6 straipsnis
   Baigiamoji nuostata
   Komisijos sprendimas 80/1073/EEB, patvirtinantis Maisto produktų patariamojo komiteto naująjį statutą, yra panaikinamas.
   7 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. rugpjūčio 6 d.

            Komisijos vardu

         David BYRNE

            Komisijos narys

      (1)  KOM (2001) 428 galutinis.

      (2)  KOM (2002) 704 galutinis.

      (3)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais reglamentu (EB) Nr. 1642/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 4).

      (4)  KOM (1999) 719 galutinis.

      (5)  OL L 318, 1980 11 26, p. 28.

      (6)  OL L 88, 1998 3 24, p. 59.


title: 2001 m. sausio 22 d. Tarybos Sprendimas dėl Europos Sąjungos karinio štabo įsteigimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32001D0080

Oficialusis leidinys L 027 , 30/01/2001 p. 0007 - 0011

		Tarybos sprendimas2001 m. sausio 22 d.dėl Europos Sąjungos karinio štabo įsteigimo(2001/80/BUSP)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį,kadangi:(1) Stiprinant bendrąją užsienio ir saugumo politiką (BUSP), ypač bendrąją Europos saugumo ir gynybos politiką, numatytą Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnyje, Europos Vadovų Taryba 2000 m. gruodžio 7–11 d. Nicoje susitarė dėl Europos Sąjungos karinio štabo įsteigimo bei nustatė jo misiją ir funkcijas.(2) Laikantis Europos Vadovų Tarybos parengtų gairių, karinis štabas turi būti pasirengęs pradėti dirbti,NUSPRENDĖ:1 straipsnis1. Karinis personalas bus komandiruojamas iš valstybių narių į Tarybos Generalinį sekretoriatą siekiant suformuoti Europos Sąjungos karinį štabą (EUMS).2. Karinis štabas bus Tarybos Generalinio sekretoriato dalis.2 straipsnisKarinio štabo misija ir funkcijos apibrėžiamos pirmininkaujančios valstybės ataskaitos, patvirtintos Nicos Europos Vadovų Tarybos, V priede, kuris pateiktas šio sprendimo priede.3 straipsnisVisi karinio štabai nariai yra Europos Sąjungos valstybių narių piliečiai.4 straipsnis1. Karinio štabo nariai laikosi taisyklių, kurios bus nustatytos Tarybos sprendimu.2. Iki šio straipsnio 1 dalyje minimo sprendimo įsigaliojimo lieka galioti 2000 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2000/178/BUSP dėl taisyklių, taikomų nacionaliniams karo srities ekspertams, komandiruotiems į Tarybos Generalinį sekretoriatą pereinamuoju laikotarpiu [1].5 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.Jis taikomas nuo datos, kurią nustato Generalinis Sekretorius Aukštasis atstovas, pasitaręs su PSK ir iMB/Kariniu komitetu, ir iš esmės ne vėliau kaip nuo 2001 m. birželio pabaigos.Iki šio sprendimo taikymo pradžios karinio štabo generalinis direktorius (DGEUMS), kuris pradės eiti savo pareigas nuo 2001 m. kovo 1 d. [2], bus karo ekspertų, kuriuos valstybės narės komandiruoja į Tarybos sekretoriatą, vadovas [3].6 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 2001 m. sausio 22 d.Tarybos varduPirmininkėA. Lindh[1] OL L 57, 2000 3 2, p. 1.[2] 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas.[3] 2000 m. vasario 14 d. Tarybos sprendimas 2000/145/BUSP dėl nacionalinių karo srities ekspertų komandiravimo į Tarybos Generalinį sekretoriatą pereinamuoju laikotarpiu (OL L 49, 2000 2 22, p. 3).--------------------------------------------------PRIEDASEUROPOS SĄJUNGOS KARINIO ŠTABO (EUMS) FORMAVIMAS1. ĮžangaHelsinkyje ES valstybės narės susitarė Taryboje įkurti naujas nuolatines politines ir karines institucijas, kad ES galėtų imtis atsakomybės vykdant visas konfliktų prevencijos ir krizių valdymo užduotis, apibrėžtas ES sutartyje, t. y. Petersbergo užduotis. Kaip numatyta Helsinkio ataskaitoje, EUMS "Tarybos struktūrose teikia karinę kompetenciją ir paramą bendrojoje Europos saugumo ir gynybos politikoje, įskaitant ES vadovaujamų karinių krizių valdymo operacijų vykdymą".Šiuo tikslu nustatomos tokios Europos Sąjungos karinio štabo (EUMS) užduotys:2. MisijaKarinis štabas atlieka "išankstinį perspėjimą, situacijos vertinimą ir strateginį planavimą Petersbergo užduotims, įskaitant Europos nacionalinių ir daugiašalių pajėgų identifikavimą", bei įgyvendina politikas ir sprendimus, kaip nurodo Europos Sąjungos karinis komitetas (ESKK).3. Vaidmuo ir užduotys- Štabas yra ES karinės kompetencijos šaltinis.- Štabas užtikrina ryšį tarp ESKK ir ES prieinamų karinių išteklių, teikia karinę kompetenciją ES institucijoms kaip nurodo ESKK.- Štabas teikia išankstinio perspėjimo galimybę. Jis planuoja, vertina ir teikia rekomendacijas dėl krizių valdymo koncepcijos ir bendros karinės strategijos bei įgyvendina ESKK sprendimus ir nurodymus.Štabas prisideda prie ESKK atliekamo strateginio planavimo situacijos vertinimo ir kariniais aspektais [1] visame Petersbergo užduočių diapazone, visose ES vadovaujamose operacijose, nepaisant to, ar ES remiasi NATO ištekliais ir pajėgumais.Štabas dalyvauja pajėgumų užduočių kūrimo, vertinimo ir peržiūros procese, atsižvelgdamas į suinteresuotų valstybių narių poreikį užtikrinti atitikimą NATO gynybos planavimo procesui (GPP) ir partnerystės taikai (PT) planavimo ir peržiūros procesui (PPP) laikantis sutartų procedūrų.Štabas privalo tikrinti, vertinti ir teikti rekomendacijas dėl pajėgų ir galios, kuriuos ES pateikia valstybės narės, mokymo, pratybų ir sąveikos.4. Funkcijos- Štabas atlieka tris pagrindines funkcijas: išankstinio perspėjimo, situacijos vertinimo ir strateginio planavimo.- Vadovaujant ESKK, teikia karinę kompetenciją ES institucijoms ir ypač Generaliniam sekretoriui Aukštajam atstovui.- Stebi galimas krizes, remdamasis atitinkamomis nacionalinės ar daugiašalės žvalgybos galimybėmis.- Teikia Krizių centrui karinę informaciją ir gauną jos įvertinimą.- Kariniu aspektu prisideda prie strateginio išankstinio planavimo Petersbergo misijoms.- Nustato ir išvardija Europos nacionalines ir daugiašales pajėgas ES vadovaujamoms operacijoms, koordinuojamoms su NATO.- Prisideda prie nacionalinių ir daugiašalių pajėgų, kurias ES pateikia valstybės narės, kūrimo ir rengimo (įskaitant mokymą ir pratybas). Santykių su NATO ribos apibrėžiamos atitinkamuose dokumentuose.- Organizuoja ir koordinuoja procedūras su nacionalinėmis ir daugiašalėmis būstinėmis, įskaitant ES prieinamą NATO būstinę, kiek įmanoma užtikrindamas suderinamumą su NATO procedūromis.- Kariniu aspektu programuoja, planuoja, vykdo ir vertina ES krizių valdymo procedūras, įskaitant ES/NATO procedūras.- Dalyvauja finansiškai vertinant operacijas ir pratybas.- Palaiko ryšį su nacionalinėmis būstinėmis ir daugiašalėmis daugiašalių pajėgų būstinėmis.- Užmezga nuolatinius ryšius su NATO pagal "ES ir NATO nuolatinius susitarimus" bei atitinkamus ryšius, susitarus, su nustatytais korespondentais JT ir OSCE.a) Papildomos funkcijos krizių valdymo situacijose- Prašo iš žvalgybos organizacijų specialios informacijos ir ją apdoroja, gauna kitą reikiamą informaciją iš visų turimų šaltinių.- Remia ESKK jo indėlyje į Politinio ir saugumo komiteto (PSK) Pradinio planavimo gaires ir Planavimo direktyvas.- Nurodydamas prioritetus, kuria karines strateginius pasiūlymus, kuriuos ESKK naudoja kaip pagrindą PSK teikiamuose kariniuose patarimuose:- plačiai apibrėždamas pirminius pasiūlymus,- pasinaudodamas, kai reikia, išorinių šaltinių, kurie vėliau analizuoja ir toliau detalizuoja šiuos pasiūlymus, planavimo parama,- vertindamas išsamesnio darbo rezultatus ir skirdamas bet kokį reikiamą tolesnį darbą,- pateikdamas bendrą įvertinimą, kuriame nurodo tinkamus prioritetus ir rekomendacijas, ESKK.- Taip pat gali prisidėti prie karinio pasiūlymo nekarinių aspektų.- Identifikuoja, koordinuodamas su nacionaliniais planavimo štabais ir prireikus su NATO pajėgas, kurios galėtų dalyvauti galimose ES vadovaujamose operacijose.- Padeda operacijos vadui atliekant techninius pasikeitimus su trečiosiomis šalimis, siūlančiomis karinį indėlį ES vadovaujamoje operacijoje, ir ruošiant pajėgų kūrimo pasitarimus.- Toliau kontroliuoja krizines situacijas.b) Papildomos funkcijos operacijų metu- EUMS, veikdamas pagal ESKK nurodymus, nuolat kontroliuoja operacijas visais kariniais aspektais. Jis kartu su paskirtu operacijos vadu vykdo strateginę analizę taip remdamas ESKK patariamąjį vaidmenį PSK, kuris atsakingas už strateginį vadovavimą.- Atsižvelgdamas į politinę ir operacinę raidą, pateikia ESKK naujus pasiūlymus, kurie yra pagrindas karinio patarimo, kurį ESKK siūlo PSK.5. Veiklos organizavimas- Štabo darbui vadovauja karinė ESKK vadovybė, kuriai štabas teikia ataskaitas.- EUMS yra Tarybos sekretoriato skyrius, tiesiogiai priskirtas Generaliniam sekretoriui Aukštajam atstovui; štabą sudaro personalas, komandiruotas valstybių narių, jis turi tarptautinį veiksnumą pagal statutą, kurį nustatys Taryba.- EUMS vadovauja EUMS generalinis direktorius, trijų žvaigždučių admirolas, jis dirba vadovaujamas ESKK.- Siekiant atlikti visas Petersbergo užduotis, nepaisant to, ar ES remiasi NATO ištekliais, EUMS organizuojamas kaip nurodyta A priede.- Krizių valdymo situacijose arba pratybose EUMS gali įkurti Krizių veiksmų komandas (KVK), kurios remiasi savo pačių žiniomis, darbuotojais ir infrastruktūra. Be to, prireikus jis gali naudotis išoriniais darbuotojais, kurių ESKK prašo iš ES valstybių narių.6. Santykiai su trečiosiomis valstybėmis- EUMS ir ES nepriklausančių Europos valstybių NATO narių bei kitų valstybių, kurios yra šalys kandidatės stoti į ES, santykiai bus apibrėžti dokumente dėl ES santykių su trečiosiomis valstybėmis.[1] Pirminiai apibrėžimai:- strateginis planavimas: planuojamoji veikla, kuri prasideda vos iškilus krizei ir baigiasi, kai ES politinės institucijos patvirtina karinį strateginį pasiūlymą arba karinių strateginių pasiūlymų komplektą. Strateginis procesas apima karinį situacijos vertinimą, POL/MIL struktūros apibrėžimą ir karinių strateginių pasiūlymų kūrimą;- karinis strateginis pasiūlymas: galimas karinis veiksmas, skirtas POL/MIL tikslams, apibrėžtiems POL/MIL struktūroje, pasiekti. Kariniame strateginiame pasiūlyme bendrais bruožais aprašomas karinis sprendimas, reikiami ištekliai bei apribojimai ir rekomendacijos dėl operacijos vado ir operacijos būstinės pasirinkimo.--------------------------------------------------A PRIEDASSCHEMINĖ EUMS STRUKTŪRA+++++ TIFF +++++SANTRUMPOSAADMIN | Administracinis skyrius |CCEUMC | Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininkas |CIO | CIMIC ir Informacijos operacijų skyrius |CIS | Ryšių ir informacinių sistemų padalinys |CMC SPT | Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininko parama |CON | Koncepcijų skyrius |CRM/COP | Krizių valdymo arba Vykdomų operacijų skyrius |DDDG/COS | Generalinio direktoriaus pavaduotojas ir Europos Sąjungos karinio štabo vadas |DGEUMS | Europos Sąjungos karinio štabo Generalinis direktorius |EEUMC | Europos Sąjungos karinis komitetas |EUMS | Europos Sąjungos karinis štabas |EXE | Pratybų skyrius |EX OFFICE | Vykdomoji tarnyba |FFOR | Pajėgų pasiruošimo skyrius |IINT | Žvalgybos skyrius |INT POL | Žvalgybos politikos skyrius |ITS | Informacinių technologijų ir saugumo skyrius |LLEGAL | Teisinis patarėjas |LOG | Logistikos skyrius |LOG/RES | Logistikos ir išteklių padalinys |OOPS/EXE | Operacijų ir pratybų padalinys |PPERS | Personalo padalinys |POL | Politikos skyrius |POL/PLS | Politikos ir planavimo skyrius |POL/REQ | Politikos ir reikalavimų skyrius |PRD | Gamybos skyrius |RREQ | Reikalavimų skyrius |RES/SPT | Išteklių paramos skyrius |--------------------------------------------------


title: 2004/752/EB, Euratomas: 2004 m. lapkričio 2 d. Tarybos sprendimas,įsteigiantis Europos Sąjungos tarnautojų teismą

text:
9.11.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 333/7

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2004 m. lapkričio 2 d.
   įsteigiantis Europos Sąjungos tarnautojų teismą
   (2004/752/EB, Euratomas)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 225a ir 245 straipsnius,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 140b ir 160 straipsnius,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,
   atsižvelgdama į Teisingumo Teismo nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               EB sutarties 225a straipsnyje ir EAEB sutarties 140b straipsnyje Tarybai suteikiamos galios konkrečiose srityse iškeltoms tam tikrų kategorijų byloms pirmąja instancija nagrinėti ir spręsti sudaryti teisėjų kolegijas bei nustatyti kolegijos organizavimo taisykles ir jai suteikiamos jurisdikcijos mastą.

               (2)

               Įsteigus konkrečią teisėjų kolegiją kaip pirmąją instanciją Europos tarnautojų ginčams, kurie šiuo metu priklauso Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo jurisdikcijai, spręsti, pagerėtų Bendrijos teismų sistemos veikimas. Tai – atsakas į Deklaracijoje Nr. 16 dėl EB sutarties 225a straipsnio (1), priimtoje 2001 m. vasario 26 d. pasirašant Nicos sutartį, esantį raginimą.

               (3)

               Teisėjų kolegija atitinkamai turėtų būti įsteigta prie Pirmosios instancijos teismo ir instituciniais bei organizaciniais tikslais būti neatskiriama Teisingumo Teismo dalis, kurios nariai turėtų tokį patį statusą kaip ir Pirmosios instancijos teismo nariai.

               (4)

               Naujajai teisėjų kolegijai turėtų būti suteiktas pavadinimas, pagal kurį jos teisminio nagrinėjimo sudėtis būtų galima atskirti nuo Pirmosios instancijos teisminio nagrinėjimo sudėčių.

               (5)

               Kad teismų sistemą iš esmės būtų lengviau suprasti, Teisingumo Teismo statuto priede reikėtų nustatyti teisėjų kolegijos jurisdikciją, sudėtį, organizavimą ir procedūrą reglamentuojančias nuostatas.

               (6)

               Teisėjų kolegiją sudarančių teisėjų skaičius turėtų atitikti jai tenkantį bylų krūvį. Siekiant palengvinti Tarybos sprendimų priėmimą skiriant teisėjus, reikėtų numatyti, kad Taryba sudarytų nepriklausomą Patariamąjį komitetą, kuris tikrintų, ar gautos paraiškos atitinka susijusias sąlygas.

               (7)

               Teisėjų kolegija turėtų nagrinėti bylas laikydamasi procedūros, atitinkančios konkrečius ginčų, kurie turi būti jai perduoti, požymius apsvarstydama draugiško ginčų sprendimo galimybes visose bylos stadijose.

               (8)

               Pagal EB sutarties 225a straipsnio trečią pastraipą ir EAEB sutarties 140b straipsnio trečią pastraipą apeliaciniai skundai dėl teisėjų kolegijos priimtų sprendimų Pirmosios instancijos teismui gali būti paduodami tik teisės klausimais tomis pačiomis sąlygomis, kokios numatytos Teisingumo Teismui paduodamiems apeliaciniams skundams dėl Pirmosios instancijos teismo sprendimų. Atitinkamos Teisingumo Teismo statuto nuostatos pateikiamos Statuto priede dėl teisėjų kolegijų, kad būtų išvengta nereikalingų nuorodų, dėl kurių bendrą nuostatų išdėstymą būtų sunku skaityti.

               (9)

               Šiame sprendime reikėtų numatyti atitinkamas pereinamojo laikotarpio nuostatas, kad įsteigus teisėjų kolegiją ji iškart galėtų vykdyti savo funkcijas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Prie Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo įsteigiama teisėjų kolegija Europos Sąjungos tarnautojų ginčams nagrinėti, vadinama „Europos Sąjungos tarnautojų teismu“. Europos Sąjungos tarnautojų teismo būstinė įkuriama Pirmosios instancijos teisme.
   2 straipsnis
   Protokolas dėl Teisingumo Teismo statuto iš dalies keičiamas taip:

               1)

               Įterpiama tokia antraštinė dalis:
               „IVa   ANTRAŠTINĖ DALIS
               TEISĖJŲ KOLEGIJOS
               62a straipsnis
               Nuostatos dėl pagal EB sutarties 225a straipsnį ir EAEB sutarties 140b straipsnį įsteigtų teisėjų kolegijų jurisdikcijos, sudėties, organizavimo ir procedūros pateikiamos šio Statuto priede.“

               2)

               Papildoma I priedu, pateikiamu šio sprendimo priede.

         3 straipsnis
   1.   Europos Sąjungos tarnautojų teismo pirmasis pirmininkas skiriamas trejiems metams tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir teisėjai, nebent Taryba nuspręstų, kad turi būti taikoma Teisingumo Teismo statuto I priedo 4 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka, išdėstyta šio sprendimo priede.
   2.   Visiems Europos Sąjungos tarnautojų teismo teisėjams prisiekus, Tarybos pirmininkas nedelsdamas burtų keliu išrenka tris teismo teisėjus, kurių kadencija, nukrypstant nuo Teismo statuto I priedo 2 straipsnio antros pastraipos pirmojo sakinio, turi baigtis pirmųjų trejų metų pabaigoje.
   3.   Teisingumo Teismo statuto I priedo 1 straipsnyje minėtos bylos, kurios to straipsnio įsigaliojimo dieną yra perduotos Pirmosios instancijos teismui, tačiau kuriose nėra užbaigta Pirmosios instancijos teismo darbo reglamento 52 straipsnyje numatyta rašytinė procedūra, perduodamos Europos Sąjungos tarnautojų teismui.
   4.   Kol įsigalios jo darbo reglamentas, Europos Sąjungos tarnautojų teismas taiko mutatis mutandis Pirmosios instancijos teismo darbo reglamentą, išskyrus nuostatas dėl vieno teisėjo.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, išskyrus Teisingumo Teismo statuto I priedo 1 straipsnį, išdėstytą šio sprendimo priede.
   Teisingumo Teismo statuto I priedo 1 straipsnis įsigalioja Teisingumo Teismo pirmininko sprendimo, įregistruojančio Europos Sąjungos tarnautojų teismo įkūrimą pagal teisės aktus, paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. lapkričio 2 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         B. R. BOT

      (1)  OL C 80, 2001 3 10, p. 80.

      PRIEDAS

            „I PRIEDAS
            EUROPOS SĄJUNGOS TARNAUTOJŲ TEISMAS
            1 straipsnis
            Europos Sąjungos tarnautojų teismo (toliau – Tarnautojų teismas) jurisdikcijai priklauso pirmąja instancija nagrinėti Bendrijų ir jų tarnautojų ginčus, nurodytus EB sutarties 236 straipsnyje ir EAEB sutarties 152 straipsnyje, įskaitant visų organų bei tarnybų ir jų tarnautojų ginčus, kurių atžvilgiu jurisdikcija suteikiama Teisingumo Teismui.
            2 straipsnis
            Tarnautojų teismą sudaro septyni teisėjai. Teisingumo Teismo prašymu Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali padidinti teisėjų skaičių.
            Teisėjai skiriami šešerių metų laikotarpiui. Baigę kadenciją teisėjai gali būti paskiriami kitai kadencijai.
            Į kiekvieną laisvą teisėjo vietą šešerių metų laikotarpiui skiriamas kitas teisėjas.
            3 straipsnis
            1.   Teisėjus skiria Taryba, laikydamasi EB sutarties 225a straipsnio ketvirtos pastraipos ir EAEB sutarties 140b straipsnio ketvirtos pastraipos, pasikonsultavusi su šiame straipsnyje numatytu komitetu. Skirdama teisėjus, Taryba užtikrina subalansuotą teismo narių sudėtį, parinkdama juos iš valstybių narių piliečių iš kuo platesnės geografinės teritorijos ir atsižvelgdama į atstovaujamas nacionalines teisines sistemas.
            2.   Paraišką gali pateikti kiekvienas asmuo, kuris yra Sąjungos pilietis ir atitinka EB sutarties 225a straipsnio ketvirtoje pastraipoje ir EAEB sutarties 140b straipsnio ketvirtoje pastraipoje nustatytas sąlygas. Taryba, remdamasi Teismo rekomendacija, kvalifikuota balsų dauguma nustato tokių paraiškų pateikimo ir tvarkymo sąlygas bei tvarką.
            3.   Įkuriamas komitetas, kurį sudaro septyni asmenys, parenkami iš buvusių Teisingumo Teismo bei Pirmosios instancijos teismo narių ir pripažintos kompetencijos teisininkų. Taryba, remdamasi Teisingumo Teismo pirmininko rekomendacija, kvalifikuota balsų dauguma skiria komiteto narius ir nustato jo veiklos taisykles.
            4.   Komitetas pareiškia nuomonę apie kandidatų tinkamumą eiti Tarnautojų teismo teisėjų pareigas. Prie savo nuomonės komitetas prideda tinkamiausią aukšto lygio patirtį turinčių kandidatų sąrašą. Tokiame sąraše pavardžių turi būti bent dukart daugiau nei Taryba turi paskirti teisėjų.
            4 straipsnis
            1.   Tarnautojų teismo pirmininką teisėjai renka iš savo narių trejų metų kadencijai. Jis gali būti perrenkamas kitai kadencijai.
            2.   Tarnautojų teismas posėdžiauja iš trijų teisėjų susidedančiose kolegijose. Tam tikrais jo darbo reglamente nustatytais atvejais jis gali posėdžiauti visos sudėties arba penkių ar vieno teisėjo kolegijose.
            3.   Tarnautojų teismo pirmininkas pirmininkauja visos sudėties teismo ir penkių teisėjų kolegijos posėdžiams. Trijų teisėjų kolegijų pirmininkai skiriami kaip numatyta 1 dalyje. Jei Tarnautojų teismo pirmininkas paskiriamas į trijų teisėjų kolegiją, jis tai kolegijai pirmininkauja.
            4.   Visos sudėties teismo jurisdikciją ir kvorumą, taip pat kolegijų sudėtį ir bylų paskirstymą joms reglamentuoja darbo reglamentas.
            5 straipsnis
            Tarnautojų teismui ir jo nariams taikomi Teisingumo Teismo statuto 2–6, 14 ir 15 straipsniai, 17 straipsnio pirma, antra bei penkta pastraipos ir 18 straipsnis.
            Statuto 2 straipsnyje nurodyta priesaika duodama Teisingumo Teisme, o Statuto 3, 4 ir 6 straipsniuose nurodytus sprendimus priima Teisingumo Teismas, pasikonsultavęs su Tarnautojų teismu.
            6 straipsnis
            1.   Tarnautojų teismą aptarnauja Teisingumo Teismo ir Pirmosios instancijos teismo administraciniai padaliniai. Teisingumo Teismo pirmininkas arba tam tikrais atvejais Pirmosios instancijos teismo pirmininkas ir Tarnautojų teismo pirmininkas bendru sutarimu nustato sąlygas, kuriomis Teisingumo Teismui arba Pirmosios instancijos teismui priskirti pareigūnai ir kiti tarnautojai teikia savo paslaugas Tarnautojų teismui, kad šis galėtų veikti. Tam tikri pareigūnai ar kiti tarnautojai yra atskaitingi Tarnautojų teismo sekretoriui, kuris yra pavaldus to teismo pirmininkui.
            2.   Tarnautojų teismas skiria savo sekretorių ir nustato jo tarnybą reglamentuojančias taisykles. Šio teismo sekretoriui taikomi Teisingumo Teismo statuto 3 straipsnio ketvirta pastraipa ir 10, 11 bei 14 straipsniai.
            7 straipsnis
            1.   Tarnautojų teismo procesą reglamentuoja Teisingumo Teismo statuto III antraštinė dalis, išskyrus 22 ir 23 straipsnius. Reikiamos papildomos ir išsamesnės nuostatos nustatomos darbo reglamente.
            2.   Tarnautojų teismui taikomos nuostatos dėl kalbų vartojimo Pirmosios instancijos teisme.
            3.   Proceso rašytinį etapą sudaro ieškininio pareiškimo ir gynybos pareiškimo pateikimas, nebent Tarnautojų teismas nuspręstų, kad būtina antrą kartą pasikeisti rašytiniais pareiškimais. Jei antrą kartą pasikeičiama pareiškimais, Tarnautojų teismas, gavęs šalių sutikimą, gali nuspręsti priimti sprendimą be žodinio proceso.
            4.   Visose bylos stadijose, taip pat ieškininio pareiškimo pateikimo metu, Tarnautojų teismas gali apsvarstyti draugiško ginčo sprendimo galimybes ir dėti visas pastangas tokiam sprendimui palengvinti.
            5.   Tarnautojų teismas priima sprendimą dėl bylos išlaidų. Atsižvelgiant į konkrečias darbo reglamento nuostatas, pralaimėjusiai šaliai priteisiama atlyginti išlaidas, jei teismas taip nusprendžia.
            8 straipsnis
            1.   Tais atvejais, kai pareiškimas ar kiti procesiniai dokumentai, skirti Tarnautojų teismui, per klaidą pateikiami Teisingumo Teismo arba Pirmosios instancijos teismo sekretoriui, tas sekretorius nedelsdamas juos perduoda Tarnautojų teismo sekretoriui; taip pat tais atvejais, kai pareiškimas ar kiti procesiniai dokumentai, skirti Teisingumo Teismui arba Pirmosios instancijos teismui, per klaidą pateikiami Tarnautojų teismo sekretoriui, tas sekretorius nedelsdamas juos perduoda Teisingumo Teismo arba Pirmosios instancijos teismo sekretoriui.
            2.   Tais atvejais, kai Tarnautojų teismas nustato, kad bylos nagrinėjimas ir sprendimas priklauso ne jo, o Teisingumo Teismo arba Pirmosios instancijos teismo jurisdikcijai, tą bylą jis perduoda Teisingumo Teismui arba Pirmosios instancijos teismui; taip pat tais atvejais, kai Teisingumo Teismas arba Pirmosios instancijos teismas nustato, kad byla priklauso Tarnautojų teismo jurisdikcijai, atitinkamas teismas perduoda tą bylą Tarnautojų teismui, o tas teismas negali atsisakyti jurisdikcijos.
            3.   Tais atvejais, kai Tarnautojų teismo ir Pirmosios instancijos teismo žinion patenka bylos, kuriose keliamas tas pats išaiškinimo klausimas arba ginčijamas to paties akto galiojimas, Tarnautojų teismas, išklausęs bylos šalis, gali sustabdyti bylą, kol Pirmosios instancijos teismas paskelbs sprendimą.
            Tais atvejais, kai Tarnautojų teismo ir Pirmosios instancijos teismo žinion patenka bylos, kuriose siekiama to paties reikalavimo patenkinimo, Tarnautojų teismas atsisako jurisdikcijos, kad sprendimus dėl tų bylų priimtų Pirmosios instancijos teismas.
            9 straipsnis
            Apeliacinį skundą Pirmosios instancijos teismui galima paduoti per du mėnesius nuo apskundžiamo sprendimo pranešimo dėl Tarnautojų teismo galutinių sprendimų ir to Teismo sprendimų, tik iš dalies išsprendžiančių esminius klausimus arba išsprendžiančių procesinius klausimus, susijusius su paaiškinimu, kuris grindžiamas kompetencijos trūkumu ar nepriimtinumu.
            Tokį apeliacinį skundą gali paduoti bet kuri pagal visus savo pareiškimus arba jų dalį bylą pralaimėjusi šalis. Tačiau įstojusios į bylą šalys, išskyrus valstybes nares ir Bendrijų institucijas, apeliacinį skundą gali paduoti tik tais atvejais, kai Tarnautojų teismo sprendimas joms turi tiesioginės įtakos.
            10 straipsnis
            1.   Kiekvienas asmuo, kurio pareiškimą įstoti į bylą Tarnautojų teismas atmetė, per dvi savaites nuo pranešimo apie pareiškimą atmetantį sprendimą gali paduoti apeliacinį skundą Pirmosios instancijos teismui.
            2.   Bylos šalys bet kurį Tarnautojų teismo sprendimą, priimtą vadovaujantis EB sutarties 242 ar 243 straipsniu arba 256 straipsnio ketvirta pastraipa, arba EAEB sutarties 157 straipsniu ar 158 straipsniu, arba 164 straipsnio trečia pastraipa, Pirmosios instancijos teismui gali apskųsti per du mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.
            3.   Pirmosios instancijos teismo pirmininkas šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus apeliacinius skundus gali nagrinėti sumarine bylos nagrinėjimo tvarka, kuri nustatoma Pirmosios instancijos teismo darbo reglamentu ir kuri tiek, kiek būtina, gali skirtis nuo kai kurių šio priedo taisyklių.
            11 straipsnis
            1.   Apeliacinis skundas Pirmosios instancijos teismui paduodamas tik teisės klausimais. Jis gali būti paduodamas dėl Tarnautojų teismo kompetencijos trūkumo, dėl jo padaryto teismo proceso tvarkos pažeidimo, neigiamai paveikusio apelianto interesus, taip pat dėl teismo padaryto Bendrijos teisės pažeidimo.
            2.   Apeliacinis skundas negali būti paduotas vien dėl teismo išlaidų dydžio ar šalies, kuriai buvo priteista jas atlyginti.
            12 straipsnis
            1.   Nepažeidžiant EB sutarties 242 bei 243 straipsnių ir EAEB sutarties 157 bei 158 straipsnių, sprendimo vykdymas dėl apeliacinio skundo Pirmosios instancijos teisme nesustabdomas.
            2.   Tais atvejais, kai paduodamas apeliacinis skundas dėl Tarnautojų teismo sprendimo, procesas Pirmosios instancijos teisme susideda iš rašytinės ir žodinės dalių. Darbo reglamente nustatytomis sąlygomis Pirmosios instancijos teismas, išklausęs bylos šalis, gali atsisakyti žodinio proceso.
            13 straipsnis
            1.   Jei apeliacinis skundas yra pagrįstas, Pirmosios instancijos teismas Tarnautojų teismo sprendimą panaikina ir pats sprendžia bylą. Tuo atveju, jei sprendimas negali būti priimtas toje stadijoje, jis grąžina bylą Tarnautojų teismui, kad šis priimtų sprendimą.
            2.   Grąžinus bylą Tarnautojų teismui, Pirmosios instancijos teismo sprendimas teisės klausimais tam teismui yra privalomas.“


title: 2007/666/EB: 2007 m. spalio 9 d. Komisijos sprendimas dėl Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės vieno nario paskyrimo trečiam įgaliojimų laikotarpiui

text:
16.10.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 271/15

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2007 m. spalio 9 d.
   dėl Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės vieno nario paskyrimo trečiam įgaliojimų laikotarpiui
   (2007/666/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2005 m. gegužės 11 d. Komisijos sprendimą 2005/383/EB (1) dėl Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės įgaliojimų pratęsimo,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. liepos 12 d. raštu Carlo CASINI atsistatydino iš Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės (EEG) nario pareigų, nes tapo Europos Parlamento (EP) nariu.

               (2)

               2007 m. kovo 15 d. Komisija paskelbė kvietimą teikti paraiškas naujam Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės nariui atrinkti, o vertinimo komisija, sudaryta iš vyresniųjų Komisijos pareigūnų, įvertino gautas paraiškas ir Komisijos sprendimui parengė trumpą sąrašą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Francesco D. BUSNELLI skiriamas EEG nariu esamos sudėties EEG kadencijos laikotarpiu (2005–2009 m.) ir pakeičia buvusįjį EEG narį Carlo CASINI.
   2 straipsnis
   Naujo EEG nario įgaliojimai įsigalioja šio sprendimo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2007 m. spalio 9 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 127, 2005 5 20, p. 17.