title: 1999 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimas dėl principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio tikslų ir sąlygų, išdėstytų Stojimo partnerystės su Rumunija programoje

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999D0852

Oficialusis leidinys L 335 , 28/12/1999 p. 0015 - 0021

		Tarybos sprendimas1999 m. gruodžio 6 d.dėl principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio tikslų ir sąlygų, išdėstytų Stojimo partnerystės su Rumunija programoje(1999/852/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1998 m. kovo 16 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 622/98 dėl pagalbos valstybėms kandidatėms pagal pasirengimo narystei strategiją, visų pirma dėl Stojimo partnerystės programų nustatymo [1], ypač į jo 2 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Europos Vadovų Taryba susitikimo Liuksemburge metu pareiškė, kad Stojimo partnerystės programa yra naujas dokumentas ir svarbiausias sustiprintos pasirengimo narystei strategijos bruožas,(2) Reglamente (EB) Nr. 622/98 nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma priima sprendimą dėl atskirose Stojimo partnerystės programose įvardytų principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio tikslų ir sąlygų, kadangi jie turi būti pateikti kiekvienai paraišką pateikusiai valstybei, bei dėl vėlesnių jiems taikytinų žymesnių pakeitimų;(3) Bendrijos pagalbą sąlygoja pagrindinių elementų įgyvendinimas, ypač Europos susitarimuose nurodytų įsipareigojimų laikymasis ir pažanga, daroma įgyvendinant Kopenhagos kriterijus; kai trūksta tam tikro pagrindinio elemento, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali imtis tam tikrų žingsnių ryšium su pasirengimo narystei parama;(4) Europos Vadovų Taryba susitikimo Liuksemburge metu nusprendė, kad Stojimo partnerystės programų įgyvendinimas ir acquis patvirtinimo pažanga bus tikrinama Europos susitarimų organų;(5) 1999 m. Komisijos parengta reguliarioji ataskaita pateikė objektyvią Rumunijos pasirengimo narystei analizę ir nurodė prioritetines tolesnio darbo sritis;(6) siekdama pasirengti narystei Rumunija turėtų atnaujinti savo nacionalinę acquis patvirtinimo programą; ši programa turėtų nustatyti Stojimo partnerystės programoje apibrėžtų prioritetų ir laikinojo laikotarpio tikslų įgyvendinimo grafiką,NUSPRENDĖ:1 straipsnisVadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 622/98 2 straipsniu, Rumunijos Stojimo partnerystės programoje įvardyti principai, prioritetai, pereinamojo laikotarpio tikslai ir sąlygos yra išdėstyti priede, kuris yra neatskiriama šio sprendimo dalis.2 straipsnisStojimo partnerystės programos įgyvendinimą tikrina Europos susitarimų organai ir atitinkamos Tarybos institucijos, kurioms Komisija reguliariai teikia ataskaitas.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 1999 m. gruodžio 6 d.Tarybos varduPirmininkasT. Halonen[1] OL L 85, 1998 3 20, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASSTOJIMO PARTNERYSTĖ: RUMUNIJA, 19991. TIKSLAIStojimo partnerystės tikslas – nustatyti prioritetines tolesnių darbų sritis, nurodytas Komisijos 1999 m. reguliariojoje ataskaitoje apie Rumunijos pažangą siekiant narystės Europos Sąjungoje, finansines priemones, kurios gali būti panaudotos siekiant padėti Rumunijai įgyvendinti šiuos prioritetus, ir sąlygas, kurios bus keliamos teikiant tokią pagalbą. Ši Stojimo partnerystė suteikia pagrindą keliolikai politikos dokumentų, kuriais bus naudojamasi padedant valstybėms kandidatėms pasirengti narystei. Tarp jų inter alia yra peržiūrėta Nacionalinė acquis priėmimo programa, vidutinės trukmės ekonominės politikos prioritetų bendrojo vertinimo dokumentas, Paktas dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu, o taip pat Nacionalinės plėtros planai ir kiti sektorių planai, kurie būtini dalyvaujant struktūriniuose fonduose įstojus į ES ir prieš įstojimą – įgyvendinant ISPA bei Sapard programas. Visi šie dokumentai skiriasi savo pobūdžiu ir yra parengti pagal konkrečias procedūras. Jie nėra šios Stojimo partnerystės neatskiriama dalis, tačiau juose įvardyti prioritetai bus su ja derinami.2. PRINCIPAIKiekvienai valstybei kandidatei nurodytos prioritetinės sritys yra susijusios su jų gebėjimu laikytis Kopenhagos kriterijų, nustatančių, kad narystės siekianti valstybė privalo atitikti tokius reikalavimus:- institucijų, užtikrinančių valstybėje kandidatėje demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms ir mažumoms bei jų apsaugą, stabilumas,- veikianti rinkos ekonomika ir gebėjimas atlaikyti Sąjungos konkurencinį spaudimą bei rinkos jėgas,- gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus, įskaitant griežtą politinės, ekonominės ir pinigų sąjungos tikslų laikymąsi.Europos Vadovų Taryba savo susitikime Madride pažymėjo, kad valstybės kandidatės turi taip pakoreguoti savo administracines struktūras, kad tapus narėmis šios struktūros užtikrintų harmoningą Bendrijos politikos vykdymą, o susitikime Liuksemburge Europos Vadovų Taryba pažymėjo, kad acquis inkorporavimas į nacionalinę teisę yra būtina, tačiau nepakankama sąlyga; reikia užtikrinti faktišką acquis vykdymą.3. PRIORITETAI IR PEREINAMOJO LAIKOTARPIO TIKSLAIKomisijos reguliariosiose ataskaitose akcentuojamos pastangos, kurias tam tikrose srityse valstybėms kandidatėms rengiantis narystei reikia ir toliau dėti. Tokia padėtis reikalauja apibrėžti pereinamojo laikotarpio etapų prioritetines sritis, kiekviename jų kartu su konkrečia valstybe numatant konkrečius tikslus, kurių įgyvendinimas kai kurioms valstybėms nulems teikiamos paramos dydį ir derybų eigą, kitoms – naujų derybų pradžią. Peržiūrėtame Stojimo partnerystės dokumente prioritetai ir pereinamojo laikotarpio tikslai suskirstyti į dvi grupes: į trumpalaikius ir vidutinės trukmės tikslus. Trumpalaikiams priskirti tikslai pagrįstai parinkti tikintis, kad Rumunija realiai galės juos įgyvendinti arba padaryti didelę jų įgyvendinimo pažangą iki 2000 m. pabaigos. Vidutinės trukmės prioritetų įgyvendinimui gali prireikti daugiau nei vienerių metų, bet jei įmanoma jie turi būti pradėti įgyvendinti 2000 m. Rumunijos pažanga įgyvendinant 1989 m. Stojimo partnerystės prioritetus yra įvertinta 1999 m. reguliariojoje ataskaitoje. Šiuo įvertinimu buvo remiamasi formuluojant dabartinės partnerytės prioritetus.1999 m. birželio 14 d. Rumunija pateikė peržiūrėtą Nacionalinės acquis priėmimo programos (NAPP) variantą. Jame, remiantis pirmąja Stojimo partneryste, nustatytas prioritetų ir pereinamojo laikotarpio tikslų įvykdymo grafikas, taip pat numatytos reikalingos administracinės struktūros ir finansiniai ištekliai.Stojimo partnerystėje nurodomos prioritetinės Rumunijos pasirengimo narystei sritys. Tačiau Rumunijai vis tiek reikės spręsti visus Reguliariojoje ataskaitoje nurodytus klausimus. Taip pat svarbu, kad teisinio suderinimo įsipareigojimus ir acquis įgyvendinimą Rumunija vykdytų, vadovaudamasi Europos susitarimų numatytais įsipareigojimais, analitinio nagrinėjimo ir derybų proceso rezultatais. Reikėtų priminti, kad paties savaime acquis inkorporavimo į nacionalinę teisę neužtenka, reikia užtikrinti, kad acquis būtų faktiškai taikoma tiems standartams, kuriems taikoma Sąjungoje. Visose toliau išvardytos srityse būtina patikimai ir efektyviai įdiegti bei realizuoti acquis.Toliau išvardyti trumpalaikiai ir vidutinės trukmės laikotarpio prioritetai bei pereinamojo laikotarpio tikslai Rumunijai buvo nustatyti remiantis Komisijos reguliariosios ataskaitos analize.3.1. Trumpalaikiai tikslai (2000 m.)Politiniai kriterijai:- užtikrinti adekvačius biudžeto asignavimus globojamiems vaikams ir visiškai įgyvendinti vaikų globos sistemos reformą, taip pat garantuoti sergančių chroniškomis ligomis vaikų ir suaugusiųjų bei neįgaliųjų gydymą,- gerinti Vyriausybės ir Romų bendruomenės dialogą, siekiant sukurti ir įgyvendinti romų ekonominių ir socialinių sąlygų gerinimo strategiją bei suteikti atitinkamą finansinę paramą mažumų programoms.Ekonominiai kriterijai:- atkurti makroekonomikos stabilumą, ypač įgyvendinant struktūrinę reformą ir kuriant vidutinės trukmės laikotarpio strategiją; susitarti su Europos Komisija dėl bendro įvertinimo,- subalansuoti susitarimų, sudarytų su Tarptautiniu valiutos fondu, Pasaulio banku ir Europos Sąjunga, įgyvendinimą,- tęsti valstybės finansų restruktūrizavimą,- imtis priemonių, užtikrinančių žemės rinkos funkcionavimą ir valstybės žemės ir turto registro sukūrimą,- skatinti konkurenciją pertvarkant įmones (įskaitant smulkias ir vidutines įmones) rinkos pagrindais; imtis priemonių, skatinančių šalies ir užsienio investicijas, ypač supaprastinant teisines ir administracines procedūras, taisyklių, kuriomis vadovaujantis vykdoma privatizacija ir verslo veikla, stabilizavimą; įgyvendinti naujas bankroto procedūras,- patvirtinti plieno sektoriaus restruktūrizavimo planą, atitinkantį Europos Sąjungos reikalavimus.Vidaus rinka:- viešieji pirkimai: įgyvendinti viešųjų pirkimų teisės aktus,- intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisės: sureguliuoti ir vykdyti prekių ženklų, autorių teisių ir gretutinių teisių teisės aktus; tobulinti administracinius gebėjimus ir aktyvinti kovą su klastojimu, visų pirma stiprinant sienų kontrolę,- duomenų apsauga: priimti nacionalinės teisės aktus, įskaitant nepriklausomos priežiūros institucijos įsteigimą,- laisvas prekių judėjimas: priimti pamatinius teisės aktus, perkeliančius į nacionalinę teisę visus naujojo ir globalinio požiūrio principus ir sukurti suderintą administracinę infrastruktūrą; priimti pamatinius įstatymus dėl chemikalų ir maisto produktų; tęsti techninių taisyklių automobilių sektoriuje perkėlimą į nacionalinę teisę,- laisvas paslaugų judėjimas: priimti teisės aktus, perkeliančius į nacionalinę teisę (i) direktyvą dėl draudimo bendrovių ir draudimo priežiūros, (ii) direktyvas dėl vertybinių popierių ir reguliuojamų rinkų, (iii) direktyvas dėl bendrovių, užsiimančių kolektyviniu investavimu į perleidžiamus vertybinius popierius; stiprinti finansinio sektoriaus priežiūros agentūrų gebėjimus,- konkurencija: priimti antrinės teisės aktus siekiant toliau derinti pagrindinius konkurenciją ir valstybės paramą reglamentuojančius teisės aktus; gerinti konkurencijos tarybos ir konkurencijos institucijų veiklą, toliau teikti metines valstybės paramos ataskaitas; užbaigti kurti valstybės pagalbos registrą,- audiovizualinis sektorius: baigti derinti teisės aktus,- mokesčiai: derinti PVM ir akcizo mokesčių teisės aktus, ypač atkreipiant dėmesį į importuotų ir vietinių cigarečių diskriminacijos panaikinimą; užtikrintų naujųjų mokestinių priemonių suderinamumą su verslo apmokestinimo kodekso principais,- muitai: imtis kovos su klastojimu ir korupcija priemonių.Žemės ūkis:- tęsti veterinarijos ir fitosanitarijos srities teisės aktų derinimą ir modernizuoti inspektavimo priemones, ypač ties būsimąja išorine Europos Sąjungos siena,- tęsti gyvulių identifikacijos nacionalinės sistemos kūrimą,- priimti įstatymą dėl pesticidų kontrolės žemės ūkyje ir pradėti kurti pesticidų likučių žemės ūkio produktuose kontrolės sistemą,- sukurti vynuogynų registrą ir stiprinti vynininkystės sektoriaus vadybos ir kontrolės sistemas.Transportas:- derinti teisės aktus, reglamentuojančius laivybos saugos standartus.Užimtumas ir socialiniai reikalai:- remti socialinių partnerių gebėjimų plėtojimo pastangas siekiant plėtoti ir įgyvendinti acquis, ypač plėtojant dvišalį socialinį dialogą,- remiantis Bendrosios užimtumo politikos peržiūra parengti nacionalinę užimtumo strategiją, atsižvelgiant į būsimą dalyvavimą įgyvendinant Europos užimtumo strategiją.Aplinkos apsauga:- sudarytį išsamias konkrečių direktyvų derinimo ir įgyvendinimo programas,- perkelti į nacionalinę teisę informacijos prieinamumo, gamtos apsaugos ir radiacinės saugos teisės aktus,- rengti bendruosius teisės aktus oro, atliekų, vandens kokybės, pramoninės taršos (IPPC, didelės degiųjų atliekų gamyklos, Seveso II) srityse,- tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygiu stiprinti aplinkos apsaugos administravimą,- parengti investicijų finansavimo pagal konkrečias direktyvas planą, paremtą derinimo sąnaudų apskaičiavimais ir realiais kasmetinio valstybinio ir privataus finansavimo šaltiniais,- visiškai perkelti į nacionalinės teisės aktus ir įgyvendinti Poveikio aplinkai įvertinimo direktyvą.Teisingumas ir vidaus reikalai:- įgyvendinti Rumunijos valstybės sienų apsaugos įstatymą, įskaitant pasienio apsaugos tarnybos ir pasienio policijos tarnybos susijungimą; paspartinti Vidaus reikalų ministerijos subordinuojamų institucijų demilitarizavimą; stiprinti sienų kontrolę, kad būtų užkertamas kelias nelegaliai imigracijai ir sudaryti sąlygas pilnam dalyvavimui Šengeno informacinėje sistemoje,- modernizuoti teisėsaugos institucijas ir teismų sistemą tam, kad būtų tęsiama kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba narkotikais ir korupcija; užtikrinti geresnį teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimą,- priimti prevencijos ir kovos su korupcija įstatymą ir įsteigti nepriklausomą antikorupcinį departamentą; stiprinti kovos su pinigų plovimu pajėgumus; ratifikuoti Europos konvenciją dėl nusikalstamu būdu gautų lėšų plovimo ir Europos baudžiamosios teisės konvenciją dėl korupcijos; pasirašyti EBPO konvenciją dėl kyšininkavimo,- priimti įstatymą dėl užsieniečių ir įstatymą dėl pabėgėlių; didinti prieglobsčio suteikimo procedūros skaidrumą ir pagreitinti prašymų dėl prieglobsčio nagrinėjimo tvarką.Administracinių ir teisinių gebėjimų, įskaitant Europos Sąjungos lėšų administravimą ir kontrolę, stiprinimas:- priimti ir įgyvendinti Valstybės tarnybos įstatymą,- Phare [1], ISPA [2] ir Sapard [3]: toliau plėtoti Nacionalinės plėtros planą ir Kaimo plėtros planą; priimti bendrąsias teisines, administracines ir biudžeto nuostatas (audito vadovas ir audito kontrolė) tam, kad būtų galima planuoti ir administruoti ISPA ir Sapard programas, įskaitant sisteminio poveikio aplinkai įvertinimo mechanizmą ir viešųjų pirkimų taisykles, suderinamas su Europos Sąjungos reikalavimais, projektams, kurie yra iš dalies finansuojami Bendrijos lėšomis; įkurti funkcionuojančią Sapard mokėjimo agentūrą,- gerinti teismų sistemos funkcionavimą: (i) patvirtinant naują baudžiamąjį kodeksą, (ii) priimant baudžiamojo proceso įstatymą, (iii) apribojant galimybes taikyti ikiteisminį sulaikymą, (iv) palengvinant teisinių konsultacijų ir teisinio atstovavimo prieinamumą, (v) sudarant sąlygas visiems teismams naudotis teismų informacine sistema, (vi) gerinant civilinių bylų teismo sprendimų vykdymą,- pradėti diegti į programas orientuotą biudžeto valdymo sistemą, leidžiančią prisiimti daugiamečius įsipareigojimus, gerinti biudžeto vykdymo procesą, gerinti pajamų surinkimą ir fiskalinę mobilizaciją; stiprinti Viešųjų pirkimų departamentą prie Finansų ministeriją,- baigti rengti vidaus ir išorės finansų kontrolės teisinę struktūrą; stiprinti Finansų ministerijos centrinę vidaus struktūrą vidaus audito/kontrolės padalinių funkcijoms derinti išlaidų centruose, centro ir vietos lygiu užtikrinti vidaus kontrolierių/auditorių "funkcinę nepriklausomybę" ir ex-ante finansų kontrolę,- pradėti rengtis audito atlikimo ir audito metodologijos diegimui Audito Rūmuose,- vykdyti teisėtvarkos pareigūnų mokymus konkurencijos, intelektinės ir pramoninės nuosavybės ir vartotojų apsaugos klausimais.3.2. Vidutinės trukmės tikslaiPolitiniai kriterijai:- konsoliduoti reformą ir gerinti globojamų vaikų sąlygas,- toliau įgyvendinti strategiją, pagal kurią gerinamos ekonominės ir socialinės romų gyvenimo sąlygos; įgyvendinti kovos su diskriminacija priemones (įskaitant viešojo administravimo srityje); didinti užimtumo ir išsilavinimo prieinamumo galimybes,- užbaigti policijos ir Vidaus ministerijai pavaldžių tarnybų demilitarizavimą.Ekonominiai kriterijai:- bendrai kurti teisės aktus ir politiką, kuria siekiama atnaujinti tvarios ekonomikos augimą bei užbaigti privatizavimo procesą,- įdiegti metinės fiskalinės kontrolės procedūrą, kurios tikslas – sutvarkyti valstybės finansų, ypač fiskalinių pozicijų, atskaitomybę, monitoringą ir kontrolę derinant su Europos Sąjungos procedūromis,- toliau stengtis gerinti privačių įmonių steigimo ir plėtojimo sąlygas, ypatingą dėmesį skiriant smulkioms ir vidutinėms įmonėms,- įgyvendinti plieno sektoriaus restruktūrizavimo programą.Vidaus rinka:- intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisės: užbaigti derinimą ir sustiprinti įgyvendinimo struktūras,- laisvas prekių judėjimas: pradėti įgyvendinti naujo požiūrio direktyvas; priimti naujus farmacijos preparatų teisės aktus, pradėti derinti likusius tradicinius techninius teisės aktus; įdiegti rinkos priežiūros sistemą,- laisvas asmenų judėjimas: užbaigti abipusio diplomų pripažinimo derinimą,- konkurencija: užtikrinti kainų kontrolės praktikos suderinimą su konkurencijos taisyklėmis; stiprinti antimonopolines ir valstybės paramos institucijas,- vartotojų apsauga: tęsti derinimą ir stiprinti rinkos priežiūros bei kontrolės institucijas,- telekomunikacijos: garantuoti priežiūros tarnybos nepriklausomumą bei stiprinti jos gebėjimus,- mokesčiai: visiškas PVM ir akcizo mokesčių suderinimas; peržiūrėti egzistuojančius įstatymus ir užtikrinti jų suderinamumą su verslo apmokestinimo kodekso principais; stiprinti administracinį bendradarbiavimą ir didinti abipusę pagalbą; tobulinti mokesčių administravimo efektyvumą (organizavimas, žmonių ištekliai ir kompiuterizavimas),- muitai: taikyti supaprastintas procedūras; stiprinti administracinius ir operatyvinius veiklos gebėjimus, įskaitant sienos kontrolės; parengti integruotą tarifą.Žemės ūkis:- stiprinti bendros žemės ūkio politikos valdymo mechanizmus ir administravimo struktūras (vykdyti žemės ūkio rinkų monitoringą ir įgyvendinti struktūrines bei kaimo plėtros priemones, steigti tarnybas ir kurti kontrolės mechanizmus),- stiprinti maisto kontrolės administravimą ir tęsti žemės ūkio produktų sektoriaus restruktūrizaciją, kad jis atitiktų Europos Sąjungos higienos ir visuomenės sveikatos reikalavimus,- užbaigti rengti gyvūnų identifikavimo sistemą; įdiegti kokybės kontrolės sistemą (rizikos veiksmų analizė ir svarbieji valdymo taškai), gyvūninių atliekų tvarkymą, modernizuoti mėsos ir pieno įmonių atliekų tvarkymo ir zoonozės kontrolės programas; užbaigti inspektavimo sistemos diegimą ties būsimąja išorine siena.Žuvininkystė:- vystyti gebėjimus įgyvendinti ir realizuoti bendrąją žuvininkystės politiką.Energetika:- pasirengti energetikos vidaus rinkai, visų pirma priimant teisės aktus įgyvendinančius direktyvas dėl dujų ir elektros energijos,- derinti energijos kainas, gerinti energetikos efektyvumą ir kuro kokybės standartus; įgyvendinti naftos atsargų acquis,- toliau užtikrinti aukštą branduolinės saugos Černovodos atominėje elektrinėje lygį,- stiprinti branduolinės saugos ir radiacinės apsaugos priežiūros struktūras.Transportas:- derinti acquis, ypač jūrų transporto ir aviacijos (ypač oro transporto saugumo ir skrydžių valdymo), geležinkelių, krovinių gabenimo keliais (pavojingų krovinių gabenimo taisyklės, saugumo taisyklės ir mokesčiai) ir vidaus vandenų kelių (techniniai reikalavimai laivams) srityse.Užimtumas ir socialiniai reikalai:- perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti Europos Sąjungos teisės aktus darbuotojų sveikatos ir sagos (įskaitant pagrindų direktyvą), darbo teisės, vienodo požiūrio į vyrus ir moteris ir visuomenės sveikatos srityse; stiprinti susijusias ir socialinės apsaugos koordinavimui reikalingas administracines struktūras.- įsteigti nepriklausomą garantijų fondą darbuotojams darbdavio nemokumo atveju.Ekonominė ir socialinė sanglauda:- plėtoti nacionalinę ekonominės ir socialinės sanglaudos politiką; pasirengti regioninės plėtros programų įgyvendinimui ir Bendrijos iniciatyvoms; gerinti kelių ministerijų vykdomą struktūrinių fondų koordinavimą ir įdiegti biudžeto sistemą ir procedūras, leidžiančias vykdyti daugiamečius įsipareigojimus bei vykdyti šią biudžeto sistemą laikantis struktūrinių fondų standartų, įskaitant vertės nustatymą ir įvertinimą.Aplinkos apsauga:- toliau įgyvendinti derinimo programas, žymiai padidinti perkėlimo į nacionalinę teisę oro, atliekų ir vandens sektoriaus teisės aktų lygį, užbaigti triukšmo, chemikalų ir genetiškai modifikuotų organizmų srities teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę,- integruoti tvarios plėtros principus į visų kitų sektorių politikos apibrėžimą ir juos įgyvendinti,- plėtoti monitoringo ir įgyvendinimo gebėjimus, visų pirma decentralizuojant aplinkos apsaugos agentūras.Teisingumas ir vidaus reikalai:- toliau laipsniškai derinti vizų išdavimo teisės aktus ir praktiką su galiojančiais Europos Sąjungoje teisės aktais,- patvirtinti ir taikyti tarptautinius dokumentus, susijusius su kova su prekyba narkotikais, ypač Susitarimą dėl neteisėto pervežimo jūra, įgyvendinančio Jungtinių Tautų konvencijos dėl neteisėtos prekybos narkotiniais vaistais ir psichotropinėmis medžiagomis 17 straipsnį,- toliau stiprinti teismų sistemos nepriklausomumą, įdiegti objektyvius priėmimo į darbą ir kilimo karjeros laiptais kriterijus,- toliau kovoti su prekyba moterimis ir vaikais.Administracinių ir teisinių gebėjimų, įskaitant Europos Sąjungos lėšų administravimą ir kontrolę, stiprinimas:- įgyvendinti išsamią viešojo administravimo reformos programą, siekiant pagerinti viešojo administravimo gebėjimus tam, kad būtų įgyvendinama acquis,- užtikrinti prokurorų, teisėjų ir teisininkų mokymus Europos Sąjungos teisės srityje,- stiprinti valstybės finansų kontrolės funkcijas pasitelkiant tam atitinkamus darbuotojus, mokymą ir įrengimus,- stiprinti Rumunijos statistikos sistemą, siekiant, kad ji atitiktų Europos bendrijos normas ir standartus.4. PLANAVIMASPhare asignavimai 1995–1999 m. sudarė 649 milijonus eurų. Pagal Europos Vadovų Tarybos susitarimą, pasiektą Berlyne 1999 m. kovo 24–25 d., finansinė parama valstybėms kandidatėms 2000–2006 m. apims ir paramą tokioms pasirengimo narystei priemonėms: pasirengimo narystei instrumentą žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje Sapard (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1268/1999, OL L 161, 1999 6 26, p. 87) ir struktūrinį instrumentą ISPA (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1267/1999, OL L 161, 1999 6 26, p. 73), pagal kurį pasirengimo narystei laikotarpiu prioritetas bus teikiamas priemonėms, panašioms į sanglaudos fondą. Iš šių šaliai skiriamų lėšų Rumunija taip pat galės iš dalies finansuoti savo dalyvavimą Bendrijos programose, įskaitant penktąją Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros struktūrinę programą (OL L 26, 1999 2 1, p. 1). Be to, Rumunija galės naudotis finansavimu iš daugiašalių programų, tiesiogiai susijusių su acquis. Bendras su valstybėmis kandidatėmis finansavimas yra sisteminė visų investicinių projektų sąlyga. Nuo 1998 m. Komisija bendradarbiauja su Europos investicijų banku ir tarptautinėmis finansinėmis institucijomis, ypač su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku ir Pasaulio banku, siekdama palengvinti projektų, susijusių su pasirengimo narystei prioritetais, finansavimą.5. SĄLYGIŠKUMASBendrijos parama finansuojant projektus pagal tris pasirengimo narystei instrumentus – Phare, ISPA ir Sapard – priklauso nuo, kaip Rumunija laikysis savo įsipareigojimų pagal Europos susitarimą, nuo tolesnių veiksmų stengiantis laikytis Kopenhagos kriterijų ir ypač nuo pažangos 2000 m. įgyvendinant konkrečius šios Stojimo partnerystės prioritetus. Jeigu šių bendrų sąlygų nebus paisoma, Taryba gali priimti sprendimą dėl finansinės paramos teikimo sustabdymo remiantis Reglamento (EB) Nr. 622/98 4 straipsniu.6. MONITORINGASStojimo partnerystės įgyvendinimas yra kontroliuojamas pagal Europos susitarime nustatytas sąlygas. Kaip Liuksemburge pabrėžė Europos Vadovų Taryba, svarbu, kad acquis perėmimo procesą būtų galima analizuoti per Europos susitarime numatytas institucijas laikantis tų pačių procedūrų ir nepaisant to, ar derybos buvo pradėtos. Konkretūs Stojimo partnerystės skirsniai yra aptariami atitinkamuose pakomitečiuose. Asociacijos komitetas nagrinėja bendras tendencijas, pažangą ir problemas, susijusiais su prioritetų ir pereinamojo laikotarpio tikslų įgyvendinimu, taip pat svarsto konkrečius klausimus, kuriuos jam pateikia pakomitečiai.Phare programos vadybos komitetas užtikrina, kad finansavimo sprendimai pagal tris pasirengimo narystei instrumentus – Phare, ISPA ir Sapard – būtų suderinami tarpusavyje ir su stojimo partnerystėmis, kaip nustatyta Koordinavimo reglamente (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1266/99, (OL L 161, 1999 6 26, p. 68).Vadovaujantis Reglamento (EB) 622/98 2 straipsniu, Stojimo partnerystė prireikus bus toliau koreguojama.[1] Phare = Koordinuojamos paramos Lenkijai ir Vengrijai programa.[2] ISPA = Pasirengimo narystei struktūrinės politikos instrumentas.[3] Sapard = Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros programa.--------------------------------------------------


title: 2014/283/ES: 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas dėl Biologinės įvairovės konvencijos Nagojos protokolo dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo sudarymo Europos Sąjungos vardu  Tekstas svarbus EEE

text:
20.5.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 150/231

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. balandžio 14 d.
   dėl Biologinės įvairovės konvencijos Nagojos protokolo dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo sudarymo Europos Sąjungos vardu
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2014/283/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),
   kadangi:

               (1)

               2010 m. spalio 29 d. Sąjunga ir jos valstybės narės buvo viena iš 193 Biologinės įvairovės konvencijos (2) šalių, kurios bendru sutarimu priėmė Biologinės įvairovės konvencijos Nagojos protokolą dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo (toliau – Nagojos protokolas);

               (2)

               vadovaudamasi 2011 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimu (3) Sąjunga pasirašė Nagojos protokolą su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau. Dauguma valstybių narių pasirašė Nagojos protokolą;

               (3)

               Sąjunga yra pasiryžusi greitai įgyvendinti ir ratifikuoti Nagojos protokolą;

               (4)

               remiantis Biologinės įvairovės konvencijos 34 straipsniu, bet kuris iš Biologinės įvairovės konvencijos protokolų valstybių ir ekonominės integracijos regioninių organizacijų turi būti ratifikuotas, priimtas arba jam pritarta;

               (5)

               Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų siekti, kiek tai įmanoma, savo Nagojos protokolo ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentus deponuoti tuo pačiu metu;

               (6)

               todėl Nagojos protokolas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Biologinės įvairovės konvencijos Nagojos protokolas dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo.
   Nagojos protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu, kiek tai susiję su Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais, deponuoti Nagojos protokolo 33 straipsnyje numatytą patvirtinimo dokumentą (4). Tuo pačiu metu toks (-ie) asmuo (-enys) pagal Biologinės įvairovės konvencijos 34 straipsnio 3 dalį deponuoja šio sprendimo priede pateiktą deklaraciją.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2014 m. balandžio 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. TSAFTARIS

      (1)  Dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

      (2)  OL L 309, 1993 12 13, p. 3.

      (3)  Dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

      (4)  Tarybos Generalinis sekretoriatas paskelbs Nagojos protokolo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      PRIEDAS

         Europos sąjungos deklaracija pagal biologinės įvairovės konvencijos 34 straipsnio 3 dalį

      „Europos Sąjunga pareiškia, kad pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač pagal jos 191 straipsnį, ji yra kompetentinga sudaryti tarptautinius susitarimus ir įgyvendinti dėl jų atsirandančius įsipareigojimus, kuriais padedama siekti šių tikslų:

                  —

                  išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę,

                  —

                  saugoti žmonių sveikatą,

                  —

                  apdairiai ir racionaliai naudoti gamtos išteklius,

                  —

                  remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti, visų pirma kovoti su klimato kaita.

            Be to, Europos Sąjunga patvirtina Sąjungos lygio priemones, kuriomis kuriama Europos mokslinių tyrimų erdvė ir užtikrinamas tinkamas bendrosios rinkos veikimas.
      Sąjungos naudojimasis savo kompetencija iš esmės nuolat kinta. Siekdama laikytis savo įsipareigojimų pagal Biologinės įvairovės konvencijos Nagojos protokolo dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo 14 straipsnio 2 dalies a punktą, Sąjunga nuolat atnaujins teisinių priemonių sąrašą, kuris turi būti perduotas galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos pasidalijimo tarpininkavimo centrui.
      Europos Sąjunga atsako už tų dėl šio Protokolo atsirandančių įsipareigojimų, kuriems taikoma galiojanti Sąjungos teisė, vykdymą.“


title: 2002 m. lapkričio 28 d. Tarybos sprendimas dėl europinio valstybės ir visuomenės veikėjų apsaugos tinklo sukūrimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32002D0956

Oficialusis leidinys L 333 , 10/12/2002 p. 0001 - 0002

		Tarybos sprendimas2002 m. lapkričio 28 d.dėl europinio valstybės ir visuomenės veikėjų apsaugos tinklo sukūrimo(2002/956/TVR)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30 straipsnio 1 dalies a ir c punktus ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą,atsižvelgdama į Ispanijos Karalystės iniciatyvą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],kadangi:(1) Išskyrus 2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos rekomendaciją, nustatančią grėsmės, kylančios valstybės ir visuomenės veikėjams, jiems lankantis Europos Sąjungoje, įvertinimo bendrąją skalę [3], nėra jokių kitų bendro pobūdžio Sąjungos teisės aktų, standartų ar instrukcijų, reglamentuojančių valstybės ir visuomenės veikėjų apsaugą, nepriklausomai nuo to, ar jie yra nacionaliniai, Bendrijos ar užsienio valstybės ir visuomenės veikėjai.(2) Negalima atmesti užpuolimų ar išpuolių prieš šiuos veikėjus tikimybės.(3) Už valstybės ir visuomenės veikėjų apsaugą atsako priimančioji valstybė narė. Priimančios valstybės narės apsaugos priemonės remiasi tik toje valstybėje narėje galiojančiomis teisės nuostatomis ir atitinkamais tarptautiniais susitarimais.(4) Dėl išaugusio valstybės ir visuomenės veikėjų kelionių skaičiaus Sąjungoje reikalinga formali komunikacijos ir konsultacijų tarp nacionalinių valdžios įstaigų procedūra,NUSPRENDĖ:1 straipsnis1. Sukuriamas europinis valstybės ir visuomenės veikėjų apsaugos tinklas (toliau – "tinklas").2. Į šį tinklą įeina nacionalinės policijos tarnybos ir kitos už valstybės ir visuomenės veikėjų apsaugą atsakingos tarnybos. Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ryšių palaikymo instituciją. Informacija apie paskirtąsias ryšių palaikymo institucijas, įskaitant vėlesnius jos pakeitimus, perduodama Tarybos Generaliniam sekretoriatui, kuris ją paskelbia Oficialiajame leidinyje.2 straipsnisŠiame sprendime "valstybės ir visuomenės veikėjas" – bet kuris asmuo, kuriam pagal valstybės narės nacionalinius teisės aktus ar tarptautinės ar supranacionalinės organizacijos ar institucijos teisės nuostatas skirta apsauga.3 straipsnis1. Tinklo veikla rūpinasi Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė.2. Ryšių palaikymo institucijas taip pat gali paskirti šalys kandidatės ir Europolas, šios institucijos įtraukiamos į tinklo veiklą.Pirmininkaujančioji valstybė narė kiekvienu konkrečiu atveju apsvarsto, ar 4 straipsnio a, b, c ir d punktuose nurodytoje tinklo veikloje turėtų dalyvauti Komisija ir Tarybos Generalinis sekretoriatas.4 straipsnisTinklui keliami šie tikslai:a) skatinti keitimąsi informacija tarp tinklui priklausančių institucijų, ypač- bendrąja ir dalykine informacija ir patirtimi valstybės ir visuomenės veikėjų apsaugos srityje,- informacija apie tinkamiausius kriterijus pasirenkant ir apmokant tinkamus už visuomenės ir valstybės veikėjų apsaugą atsakingų tarnybų darbuotojus;b) skatinti geriausios tinklui priklausančių institucijų atliekamos operatyvinės veiklos praktinės patirties įsisavinimą;c) skatinti abipusį pasikeitimą komandiruojamais tinklui priklausančių institucijų pareigūnais;d) sudaryti tinklui priklausančioms institucijoms galimybę keistis informacija, bendradarbiauti ir formuoti bendras pozicijas dėl- procedūrų ir prašymų priimančios valstybės narės leidimui prašančiosios valstybės narės valstybės ar visuomenės veikėją lydintiems apsaugos pareigūnams būti priimančiosios valstybės narės teritorijoje gauti,- bendros veiklos metodų siekiant užkirsti kelią užpuolimams ir išpuoliams, įskaitant ir pareigūnų bei resursų dislokavimo tvarką,- protokolų dėl saugomam valstybės ir visuomenės veikėjui skiriamo prioriteto delegacijoms keičiant buvimo vietą,- bendradarbiavimo su atitinkamomis teisėsaugos tarnybomis ir kitomis valstybės įstaigomis,- rekomendacijų dėl žiniasklaidos;e) laikantis nacionalinės teisės aktų, skatinti keitimąsi darbine informacija apie saugumo užtikrinimą per ryšių palaikymo institucijas arba tiesiogiai tarp atsakingų tarnybų tuomet, kai valstybės ir visuomenės veikėjo apsauga turi būti užtikrinta dviejose ar daugiau valstybių narių.5 straipsnisTinklas pateikia Tarybai metinę vykdomos veiklos ataskaitą. Taryba vertina tinklo veiklą kas treji metai.6 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo patvirtinimo Taryboje.Priimta Briuselyje, 2002 m. lapkričio 28 d.Tarybos varduPirmininkasB. Haarder[1] OL C 42, 2002 2 15, p. 14.[2] Nuomonė pateikta 2002 m. gegužės 30 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[3] OL C 356, 2001 12 14, p. 1.--------------------------------------------------


title: 2006/853/BUSP 2006 m. lapkričio 21 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUPOL COPPS/2/2006 dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) vadovo-policijos komisaro skyrimo

text:
29.11.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 331/21

      POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUPOL COPPS/2/2006
   2006 m. lapkričio 21 d.
   dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) vadovo-policijos komisaro skyrimo
   (2006/853/BUSP)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2005/797/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (1), ypač į jų 11 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Bendrųjų veiksmų 2005/797/BUSP 11 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Taryba įgalioja Politinį ir saugumo komitetą priimti atitinkamus sprendimus pagal Sutarties 25 straipsnį, įskaitant sprendimą generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio siūlymu paskirti misijos vadovą-policijos komisarą.

               (2)

               Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė skirti Colin SMITH,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Colin SMITH skiriamas Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) vadovu-policijos komisaru nuo 2007 m. sausio 1 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas iki 2007 m. gruodžio 31 d.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. lapkričio 21 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         T. TANNER

      (1)  OL L 300, 2005 11 17, p. 65.


title: 2011 m. rugsėjo 12 d. Tarybos sprendimas 2011/536/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) ir pratęsiamas jo galiojimas

text:
13.9.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 236/7

         TARYBOS SPRENDIMAS 2011/536/BUSP
   2011 m. rugsėjo 12 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) ir pratęsiamas jo galiojimas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2008 m. rugsėjo 15 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/736/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) (1). Tie Bendrieji veiksmai, vėliau iš dalies pakeisti ir pratęsti, baigė galioti 2010 m. rugsėjo 14 d.;

               (2)

               2010 m. rugpjūčio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/452/BUSP (2), kuriuo misijos EUMM Georgia galiojimas buvo pratęstas dar 12 mėnesių iki 2011 m. rugsėjo 14 d.;

               (3)

               2011 m. birželio 28 d. Politinis ir saugumo komitetas (PSK) patvirtino rekomendacijas dėl EUMM Georgia ateities strateginės peržiūros;

               (4)

               EUMM Georgia galiojimas turėtų būti dar kartą pratęstas nuo 2011 m. rugsėjo 15 d. iki 2012 m. rugsėjo 14 d. remiantis dabartiniais jos įgaliojimais;

               (5)

               be to, reikia nustatyti orientacinę finansavimo sumą, skirtą su EUMM Georgia susijusioms išlaidoms padengti 2011 m. rugsėjo 15 d.–2012 m. rugsėjo 14 d. laikotarpiu;

               (6)

               misija bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Tarybos sprendimas 2010/452/BUSP iš dalies keičiamas taip:

               1.

               14 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
               „Orientacinė finansavimo suma, skirta su misija susijusioms išlaidoms padengti nuo 2011 m. rugsėjo 15 d. iki 2012 m. rugsėjo 14 d., yra 23 900 000 EUR.“

               2.

               18 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
               „Jis nustoja galioti 2012 m. rugsėjo 14 d.“

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. rugsėjo 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OL L 248, 2008 9 17, p. 26.

      (2)  OL L 213, 2010 8 13, p. 43.


title: 2010/279/CFSP: 2010 m. gegužės 18 d. Tarybos sprendimas 2010/279/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN)

text:
19.5.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 123/4

         TARYBOS SPRENDIMAS 2010/279/BUSP
   2010 m. gegužės 18 d.
   dėl Europos Sąjungos policijos misijos Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. gegužės 30 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2007/369/BUSP (1), įkuriančius Europos Sąjungos policijos misiją Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN). Šie bendrieji veiksmai netenka galios 2010 m. gegužės 30 d.

               (2)

               2010 m. kovo 8 d. Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) rekomendavo EUPOL AFGHANISTAN pratęsti trejų metų laikotarpiui.

               (3)

               EUPOL AFGHANISTAN pavaldumo ir kontrolės struktūra neturėtų daryti poveikio misijos vadovo sutartiniams įsipareigojimams Europos Komisijai dėl biudžeto vykdymo.

               (4)

               Siekiant vykdyti EUPOL AFGHANISTAN, savo veiklą pradeda budėjimo pajėgumai.

               (5)

               EUPOL AFGHANISTAN bus vykdoma sąlygomis, kai padėtis gali pablogėti ir galėtų pakenkti bendros užsienio ir saugumo politikos tikslams, nustatytiems Sutarties 21 straipsnyje,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Paskirtis
   1.   Europos Sąjungos policijos misija Afganistane (toliau – EUPOL AFGHANISTAN arba misija), įkurta Bendraisiais veiksmais 2007/369/BUSP, pratęsiama nuo 2010 m. gegužės 31 d. iki 2013 m. gegužės 31 d.
   2.   EUPOL AFGHANISTAN veikia laikydamasi 2 straipsnyje išdėstytų tikslų ir vykdo 3 straipsnyje nustatytas užduotis.
   2 straipsnis
   Tikslai
   EUPOL AFGHANISTAN svariai prisideda kuriant tvarias ir veiksmingas Afganistano civilines viešosios tvarkos palaikymo priemones, kuriomis bus užtikrinta tinkama sąveika su platesne baudžiamojo teisingumo sistema, remiantis Sąjungos, valstybių narių ir kitų tarptautinių subjektų vykdoma politinio konsultavimo ir institucijų stiprinimo veikla. Be to, misija rems reformų procesą siekiant sukurti policijos tarnybą, kuria būtų pasitikima, kuri būtų veiksminga ir kuri savo darbe laikytųsi tarptautinių standartų, vadovaudamasi teisinės valstybės principais bei gerbdama žmogaus teises.
   3 straipsnis
   Užduotys
   1.   Siekdama 2 straipsnyje išdėstytų tikslų EUPOL AFGHANISTAN:

               a)

               padeda Afganistano Vyriausybei nuosekliai įgyvendinti jos tvarių ir veiksmingų civilinių viešosios tvarkos palaikymo priemonių kūrimo strategiją, visų pirma susijusią su Afganistano civiline policija ir Afganistano kriminalistine policija, kaip išdėstyta Nacionalinėje policijos strategijoje;

               b)

               gerina tarptautinių subjektų veiklos nuoseklumą ir koordinavimą;

               c)

               dirba strategijos rengimo srityje, akcentuodama darbą siekiant nustatyti tarptautinės bendruomenės jungtinę bendrą strategiją policijos reformos srityje, ir stiprina bendradarbiavimą su pagrindiniais partneriais policijos reformos ir mokymo srityje, įskaitant NATO vadovaujamą misiją ISAF, NATO mokymo misiją ir kitus paramos teikėjus;

               d)

               remia policijos ir platesnių teisinės valstybės principų sąsajas.
               Šios užduotys toliau bus plėtojamos operacijos plane (toliau – OPLAN). Misija vykdo savo užduotis, be kita ko, vykdydama stebėseną, patardama, konsultuodama ir mokydama.

         2.   EUPOL AFGHANISTAN yra vykdymo įgaliojimų neturinti misija.
   3.   EUPOL AFGHANISTAN turi projektų grupę, kurios uždavinys – projektų nustatymas ir įgyvendinimas. EUPOL AFGHANISTAN prireikus koordinuoja valstybių narių ir trečiųjų valstybių pagal jų įgaliojimus įgyvendinamus projektus, vykdomus su misija susijusiose srityse, kuriais remiami jos tikslai, ir sudaro geresnes jų įgyvendinimo sąlygas bei teikia konsultacijas.
   4 straipsnis
   Misijos struktūra
   1.   Misijos būstinė bus Kabule. Misiją sudaro:

               i)

               misijos vadovas ir jo biuras, įskaitant vyresnįjį už misijos saugumą atsakingą pareigūną;

               ii)

               policijos padalinys;

               iii)

               už teisinės valstybės klausimus atsakingas padalinys;

               iv)

               mokymo pajėgumai;

               v)

               misijos paramos padalinys;

               vi)

               biurai vietose už Kabulo ribų;

               vii)

               paramos padalinys Briuselyje.

         2.   Misijos personalas dislokuojamas centriniu, regionų ir provincijų lygiais, ir prireikus įgyvendindamas įgaliojimus gali dirbti rajonų lygiu, atsižvelgiant į saugumo įvertinimą ir kai yra tam reikalingi veiksniai, pvz., atitinkama logistinė parama ir saugumo priemonės. Su ISAF ir regioninėms vadavietėms bei provincijų atstatymo grupėms vadovaujančiomis šalimis bus siekiama sudaryti techninius susitarimus dėl keitimosi informacija, medicininės, saugumo ir logistinės paramos, įskaitant regioninių vadaviečių ir provincijų atstatymo grupių patalpas.
   3.   Be to, tam tikra misijos personalo dalis prireikus dislokuojama siekiant gerinti strateginį veiklos koordinavimą policijos reformos srityje Afganistane, ir visų pirma Tarptautinės policijos koordinavimo tarybos (toliau – TPKT) sekretoriate Kabule. TPKT sekretoriatas atitinkamai turi įsikurti EUPOL AFGHANISTAN būstinėje.
   5 straipsnis
   Civilinis operacijos vadas
   1.   Civilinių planavimo ir vykdymo pajėgumų (CPVP) direktorius yra EUPOL AFGHANISTAN civilinis operacijos vadas.
   2.   Civilinis operacijos vadas, kurio politinę kontrolę vykdo ir kurio veiklos strategiją nustato PSK bendrai vadovaujant Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis), strateginiu lygiu vadovauja EUPOL AFGHANISTAN ir vykdo jos kontrolę.
   3.   Civilinis operacijos vadas užtikrina tinkamą ir veiksmingą Tarybos sprendimų ir PSK sprendimų įgyvendinimą, be kita ko, prireikus duodamas strateginius nurodymus misijos vadovui.
   4.   Visi komandiruoti darbuotojai lieka visiškai pavaldūs siunčiančiosios valstybės nacionalinėms institucijoms ar ES institucijai. Nacionalinės institucijos perduoda savo personalo, grupių ir padalinių operatyvinį valdymą civiliniam operacijos vadui.
   5.   Civiliniam operacijos vadui tenka bendra atsakomybė užtikrinti, kad Sąjungos pareiga rūpintis savo personalu būtų tinkamai atlikta.
   6.   Civilinis operacijos vadas ir Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis (toliau – ES specialusis įgaliotinis) prireikus vienas su kitu konsultuojasi.
   6 straipsnis
   Misijos vadovas
   1.   Misijos vadovas yra atsakingas už misiją, jai vadovauja ir vykdo jos kontrolę veiksmų vietoje.
   2.   Misijos vadovas vadovauja civilinio operacijos vado paskirtiems prisidedančių valstybių personalui, grupėms ir padaliniams bei juos kontroliuoja, taip pat prisiima administracinę ir logistinę atsakomybę, įskaitant už misijai suteiktą turtą, išteklius ir informaciją.
   3.   Misijos vadovas duoda nurodymus visam misijos personalui, be kita ko, šiuo atveju paramos padaliniui Briuselyje, susijusius su veiksmingu EUPOL AFGHANISTAN vykdymu veiksmų vietoje, yra atsakingas už jos koordinavimą ir kasdienį valdymą, vykdydamas civilinio operacijos vado strateginius nurodymus.
   4.   Misijos vadovas yra atsakingas už misijos biudžeto vykdymą. Šiuo tikslu misijos vadovas pasirašo sutartį su Komisija.
   5.   Misijos vadovas yra atsakingas už personalo drausmės kontrolę. Komandiruotam personalui drausmines priemones taiko atitinkama nacionalinė ar Sąjungos institucija.
   6.   Misijos vadovas atstovauja EUPOL AFGHANISTAN sprendžiant operacijų srities klausimus ir užtikrina tinkamą misijos matomumą.
   7.   Misijos vadovas atitinkamai koordinuoja savo veiklą su kitais ES subjektais veiksmų vietoje. Misijos vadovui, nedarant poveikio pavaldumo tvarkai, vietos politines gaires teikia ES specialusis įgaliotinis.
   8.   Misijos vadovas užtikrina, kad EUPOL AFGHANISTAN glaudžiai bendradarbiautų, savo veiklą koordinuotų ir sąveikautų su Afganistano Vyriausybe ir prireikus atitinkamais tarptautiniais subjektais, įskaitant NATO vadovaujamą misiją ISAF ir NATO mokymo misiją, šalimis, vadovaujančiomis provincijų atstatymo grupėms, Jungtinių Tautų pagalbos misija Afganistane (UNAMA) ir trečiosiomis valstybėmis, šiuo metu dalyvaujančiomis Afganistano policijos reformoje.
   7 straipsnis
   Personalas
   1.   EUPOL AFGHANISTAN personalo narių skaičius ir kompetencija turi atitikti 2 straipsnyje išdėstytus misijos tikslus, 3 straipsnyje nustatytas misijos užduotis ir 4 straipsnyje nustatytą misijos struktūrą.
   2.   EUPOL AFGHANISTAN personalą sudaro pagrindinai valstybių narių ar ES institucijų komandiruoti darbuotojai.
   3.   Kiekviena valstybė narė ar ES institucija padengia išlaidas, susijusias su jų komandiruotu personalu, įskaitant kelionės į dislokavimo vietą bei grįžimo iš jos išlaidas, atlyginimus, sveikatos draudimą, išmokas, išskyrus taikomus dienpinigius, išmokas dėl sunkumų ir išmokas dėl rizikos.
   4.   Jeigu valstybių narių komandiruoti darbuotojai reikiamų funkcijų įvykdyti negali, prireikus EUPOL AFGHANISTAN pagal sutartį taip pat gali įdarbinti tarptautinius civilius darbuotojus ir vietos darbuotojus. Išskirtiniais atvejais, kai tai deramai pagrįsta, nesant tinkamų pareiškimų iš valstybių narių, prireikus pagal sutartį gali būti įdarbinami dalyvaujančiųjų trečiųjų valstybių piliečiai.
   5.   Visi personalo nariai atlieka pareigas bei veikia vadovaudamiesi misijos interesais. Visi personalo nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimu 2001/264/EB dėl Tarybos saugumo nuostatų patvirtinimo (2).
   8 straipsnis
   EUPOL AFGHANISTAN personalo statusas
   1.   EUPOL AFGHANISTAN personalo Afganistane statusas, įskaitant atitinkamais atvejais privilegijas, imunitetus ir kitas garantijas, būtinas EUPOL AFGHANISTAN vykdyti ir sklandžiam jos funkcionavimui, nustatomas susitarime, kuris turi būti sudarytas pagal Sutarties 37 straipsnį.
   2.   Personalo narį komandiravusi valstybė ar ES institucija nagrinėja visas su komandiruote susijusias personalo nario pretenzijas arba pretenzijas dėl jo. Atitinkama valstybė ar ES institucija yra atsakinga už ieškinio komandiruotam asmeniui iškėlimą.
   3.   Tarptautinio bei vietos civilio personalo įdarbinimo sąlygos ir teisės bei pareigos nustatomos misijos vadovo ir personalo narių sudarytose sutartyse.
   9 straipsnis
   Pavaldumo tvarka
   1.   EUPOL AFGHANISTAN, kaip krizių valdymo operacijai, nustatoma viena pavaldumo tvarka.
   2.   PSK Tarybos ir vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe vykdo EUPOL AFGHANISTAN politinę kontrolę ir strateginį vadovavimą jai.
   3.   Civilinis operacijos vadas, kurio politinę kontrolę vykdo ir kurio veiklos strategiją nustato PSK bendrai vadovaujant vyriausiajam įgaliotiniui, yra EUPOL AFGHANISTAN vadas strateginiu lygiu ir vykdydamas šias pareigas duoda nurodymus misijos vadovui, teikia jam konsultacijas ir techninę paramą.
   4.   Civilinis operacijos vadas atsiskaito Tarybai per vyriausiąjį įgaliotinį.
   5.   Misijos vadovas vadovauja EUPOL AFGHANISTAN ir vykdo jos kontrolę veiksmų vietoje bei yra tiesiogiai pavaldus civiliniam operacijos vadui.
   10 straipsnis
   Politinė priežiūra ir strateginis vadovavimas
   1.   Misijos politinė kontrolė ir strateginis vadovavimas Tarybos ir vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe pavedami PSK. Taryba įgalioja PSK šiuo tikslu priimti atitinkamus sprendimus pagal Sutarties 38 straipsnio trečią pastraipą. Šis įgaliojimas apima įgaliojimus vyriausiojo įgaliotinio siūlymu skirti misijos vadovą bei iš dalies keisti Operacijų koncepciją (CONOPS) ir OPLAN. Tarybai paliekami įgaliojimai spręsti dėl misijos tikslų ir jos nutraukimo.
   2.   PSK reguliariai atsiskaito Tarybai.
   3.   PSK reguliariai ir prireikus gauna civilinio operacijos vado ir misijos vadovo ataskaitas jų atsakomybei priskiriamais klausimais.
   11 straipsnis
   Saugumas
   1.   Civilinis operacijos vadas vadovauja misijos vadovo vykdomam saugumo priemonių planavimui ir užtikrina tinkamą bei veiksmingą EUPOL AFGHANISTAN įgyvendinimą pagal 5 ir 9 straipsnius, koordinuodamas savo veiklą su Tarybos Saugumo tarnyba.
   2.   Misijos vadovas yra atsakingas už operacijos saugumą ir užtikrinimą, kad būtų įvykdyti operacijai taikytini būtiniausi saugumo reikalavimai pagal Sąjungos politiką dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmų pagal Sutarties V antraštinę dalį ir ją papildančius dokumentus, saugumo.
   3.   Misijos vadovui padeda vyresnysis už misijos saugumą atsakingas pareigūnas, kuris bus atskaitingas misijos vadovui ir taip pat palaikys glaudžius santykius su Tarybos Saugumo tarnyba.
   4.   Misijos vadovas misijos buvimo vietose provincijų ir regionų lygiu skirs už saugumą atsakingus pareigūnus, kurie, prižiūrimi vyresniojo už misijos saugumą atsakingo pareigūno, bus atsakingi už atitinkamų misijos dalių visų saugumo aspektų kasdienį administravimą.
   5.   EUPOL AFGHANISTAN personalo nariai, prieš pradėdami atlikti pareigas, dalyvauja privalomame mokyme saugumo klausimais, vadovaujantis OPLAN. Jie taip pat reguliariai dalyvauja kvalifikacijos kėlimo mokymuose misijos vietoje, organizuojamuose vyresniojo už misijos saugumą atsakingo pareigūno.
   12 straipsnis
   Trečiųjų valstybių dalyvavimas
   1.   Nedarant poveikio Sąjungos sprendimų priėmimo autonomijai ir jos bendrai institucinei struktūrai, šalys kandidatės ir kitos trečiosios valstybės gali būti kviečiamos prisidėti prie EUPOL AFGHANISTAN tuo pagrindu, kad jos padengia savo komandiruotų policijos ekspertų ir (arba) civilio personalo siuntimo išlaidas, įskaitant atlyginimus, išmokas, sveikatos draudimą, didelės rizikos draudimą ir kelionės į Afganistaną ir atgal išlaidas, bei prireikus prisideda prie EUPOL AFGHANISTAN einamųjų išlaidų padengimo.
   2.   Taryba įgalioja PSK priimti atitinkamus sprendimus dėl siūlomų įnašų priėmimo.
   3.   Trečiosios valstybės, prisidedančios prie EUPOL AFGHANISTAN išlaidų padengimo, turi tas pačias teises ir pareigas kasdienio operacijos administravimo požiūriu kaip ir šioje operacijoje dalyvaujančios valstybės narės.
   4.   PSK imasi atitinkamų veiksmų dėl dalyvavimo susitarimų ir prireikus pateikia pasiūlymą Tarybai, įskaitant susitarimus dėl galimo trečiųjų valstybių finansinio dalyvavimo arba įnašų natūra.
   5.   Išsamūs susitarimai dėl trečiųjų valstybių dalyvavimo įforminami susitarimais pagal Sutarties 37 straipsnį ir prireikus papildomais techniniais susitarimais. Jei Sąjunga ir trečioji valstybė yra sudariusios susitarimą, kuriuo nustatomos šios trečiosios valstybės dalyvavimo ES krizių valdymo operacijose sąlygos, vykdant šią operaciją taikomos tokio susitarimo nuostatos.
   13 straipsnis
   Finansinės nuostatos
   1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta išlaidoms, susijusioms su EUPOL AFGHANISTAN iki 2011 m. gegužės 31 d. padengti, yra 54 600 000 EUR.
   2.   Sprendimą dėl orientacinės finansavimo sumos, skiriamos EUPOL AFGHANISTAN paskesniais laikotarpiais, priima Taryba.
   3.   Visos išlaidos tvarkomos pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas taisykles ir procedūras.
   4.   Vykdydamas savo sudarytą sutartį misijos vadovas už veiklą yra visiškai atskaitingas Komisijai ir veikia jai prižiūrint.
   5.   Trečiųjų valstybių nacionaliniams subjektams leidžiama dalyvauti konkursuose dėl sutarčių sudarymo. Komisijai pritarus, misijos vadovas gali sudaryti techninius susitarimus su regioninėmis vadavietėmis ir provincijų atstatymo grupėms vadovaujančiomis šalimis ir tarptautiniais subjektais, dislokuotais Afganistane, dėl įrangos tiekimo, paslaugų ir patalpų teikimo misijai, pirmiausia kai tai būtina dėl saugumo sąlygų.
   6.   Finansinės priemonės turi atitikti EUPOL AFGHANISTAN veiklos reikalavimus, įskaitant įrangos suderinamumą ir jos grupių sąveiką, ir jose turi būti atsižvelgiama į personalo dislokavimą regioninėse vadavietėse ir provincijų atstatymo grupėse.
   7.   Išlaidos padengiamos nuo šio sprendimo priėmimo dienos.
   14 straipsnis
   Įslaptintos informacijos teikimas
   1.   Vadovaujantis Tarybos saugumo nuostatais, vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama teikti NATO/ISAF įslaptintą ES informaciją ir dokumentus, parengtus misijos tikslais. Siekiant palengvinti šį procesą, sudaromi vietiniai techniniai susitarimai.
   2.   Vadovaujantis Tarybos saugumo nuostatais, vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama, atitinkamais atvejais ir pagal misijos reikmes, teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėms iki „CONFIDENTIEL UE“ lygio įslaptintą ES informaciją ir dokumentus, parengtus misijos tikslais.
   3.   Vadovaujantis Tarybos saugumo nuostatais, vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama, atitinkamais atvejais ir pagal misijos veiklos reikmes, teikti UNAMA iki „RESTREINT UE“ lygio įslaptintą ES informaciją ir dokumentus, parengtus misijos tikslais. Šiuo tikslu sudaromi vietiniai susitarimai.
   4.   Vadovaujantis Tarybos saugumo nuostatais, iškilus konkrečiai ir neatidėliotinai būtinybei, vyriausiajam įgaliotiniui taip pat leidžiama teikti priimančiai valstybei iki „RESTREINT UE“ lygio įslaptintą ES informaciją ir dokumentus, parengtus misijos tikslais. Visais kitais atvejais tokia informacija ir dokumentai priimančiai valstybei pateikiami laikantis priimančios valstybės ir Sąjungos bendradarbiavimo procedūrų.
   5.   Vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėms ES neįslaptintus dokumentus, susijusius su Tarybos svarstymais dėl misijos, kuriems taikomas profesinės paslapties reikalavimas pagal Tarybos darbo tvarkos taisyklių (3) 6 straipsnio 1 dalį.
   15 straipsnis
   Budėjimas
   Siekiant vykdyti EUPOL AFGHANISTAN, savo veiklą pradeda budėjimo pajėgumai.
   16 straipsnis
   Peržiūra
   1.   Šis sprendimas peržiūrimas kas šešis mėnesius, kad prireikus būtų patikslintas misijos dydis ir veiklos sritis.
   2.   Ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki šio sprendimo galiojimo pabaigos jis peržiūrimas siekiant nuspręsti, ar misiją reikėtų tęsti.
   17 straipsnis
   Įsigaliojimas ir trukmė
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2010 m. gegužės 31 d. iki 2013 m. gegužės 31 d.

      Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. SALGADO

      (1)  OL L 139, 2007 5 31, p. 33.

      (2)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.

      (3)  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 325, 2009 12 11, p. 35).


title: 2004 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas, nustatantis Bendrijos veiksmų programą aktyviam europiniam pilietiškumui (piliečių dalyvavimui) skatinti

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32004D0100

Oficialusis leidinys L 030 , 04/02/2004 p. 0006 - 0014

		Tarybos sprendimas2004 m. sausio 26 d.nustatantis Bendrijos veiksmų programą aktyviam europiniam pilietiškumui (piliečių dalyvavimui) skatinti(2004/100/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],kadangi:(1) Sutartimi nustatoma Sąjungos pilietybė, kuri papildo ir nepanaikina nacionalinės pilietybės ir kuri turi būti skatinama tinkamai atsižvelgiant į subsidiarumą.(2) Bendrijos ir valstybių narių tikslai yra užimtumo skatinimas, geresnės gyvenimo ir darbo sąlygos, tinkama socialinė apsauga, žmogiškųjų išteklių plėtra siekiant ilgalaikio aukšto užimtumo ir kova su atskirtimi.(3) Veiksmingas ir vienodas Bendrijos teisės aktų taikymas yra naujas prioritetas, būtinas tinkamam vidaus rinkos veikimui. 1999 m. spalio 15–16 d. Tamperės Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė turėtų būti grindžiama skaidrumo ir demokratiškos kontrolės principais, vedant atvirą dialogą su piliečių visuomene apie tokios erdvės tikslus ir principus. Europos Sąjungos valstybinių ir aukščiausiųjų administracinių teisminių institucijų tarybų asociacija skatina keistis požiūriais ir patirtimi, susijusiais su šiais klausimais, ir derina bei pateikia visuomenei valstybės tarybų teismo sprendimus, susijusius su Bendrijos teise.(4) Europos Parlamento 1988 m. balandžio 15 d. rezoliucijoje [2] nuspręsta dėti didesnes pastangas stiprinant ryšius tarp skirtingų valstybių narių piliečių ir konstatuota, kad būtų protinga ir pageidautina teikti konkrečią Bendrijos institucijų pagalbą plėtojant bendradarbiavimo projektus tarp skirtingų valstybių narių bendruomenių arba miestų.(5) Europos Vadovų Tarybos Nicoje 2000 m. gruodžio mėn. priimtoje 23 deklaracijoje pripažįstama būtinybė stiprinti ir kontroliuoti Sąjungos ir jos institucijų demokratinį teisėtumą ir skaidrumą, siekiant jas priartinti prie valstybių narių piliečių. Nicoje patvirtinta socialinės politikos darbotvarkė remiasi naujos formos vadovavimu, pabrėžiančiu pilietinį dialogą kaip esminį veiksnį skatinant bendradarbiavimą su pilietine visuomene. Darbotvarkė numato, kad nevyriausybinės organizacijos, pvz., Europos nevyriausybinių visuomeninių organizacijų programa, glaudžiai siejasi su įtraukties politikos ir lygių galimybių visiems plėtojimu.(6) Laekeno deklaracijoje, kuri pridedama prie 2001 m. gruodžio 14–15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų, teigiama, kad vienas iš pagrindinių uždavinių, kurį turi spręsti Europos Sąjunga, yra rasti būdus, kaip priartinti piliečius prie Sąjungos ir jos institucijų.(7) Europos Sąjungos 2003 m. ir ankstesnių finansinių metų bendrojo biudžeto A-321, A-3020, A-3021, A-3024, A-3026, A-3036 ir B3-305 eilutėse numatytos sumos buvo svarbios skatinant ilgalaikį dialogą apie Europos kūrimą su pilietinės visuomenės organizacijomis ir savivaldybėmis.(8) Taryba dar kartą patvirtina savo įsitikinimą, jog būtina tęsti miestų bendradarbiavimo programas, atsižvelgiant į jų svarbų vaidmenį skatinant Europos gyventojų pilietinį identitetą ir tarpusavio supratimą. Pabrėžiama, kad daugiametėje programoje turėtų būti numatytas atitinkamas biudžetas miestų bendradarbiavimo programoms ir jų skatinimui, kurio kasmet reikalavo Europos Parlamentas vykstant biudžeto sudarymo procedūrai. Be to, pabrėžiama, jog labai svarbu, kad miestų bendradarbiavimo programų taikymo tvarka ir jų administravimas būtų suprantami, o pačios programos kuo artimesnės piliečiams.(9) Asociacija "Mūsų Europa" – tai specialistų kolektyvas, kurį sudaro Europos visuomenę ir politinį, socialinį, ekonominį ir mokslinį pasaulius atstovaujančios asmenybės, realizuojančios glaudesnės Europos Sąjungos idėjas; ši asociacija siekia bendrus Europos interesus atitinkančių tikslų.(10) Žano Monė ir Roberto Šumano namai yra europiečių susitikimų vieta, kurioje diskutuojama apie Europos integracijos pradininkus ir novatorišką Europos integracijos veiklą tuo metu, kada gyveno ir darbavosi šie du Europos pradininkai, ir gaunama informacijos apie šiandienos ir rytdienos Europą; šios organizacijos siekia bendrus Europos interesus atitinkančių tikslų.(11) Europos Pabėgėlių ir tremtinių taryba atstovauja pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų organizacijoms Europos Sąjungoje skatindama laikytis principų ir politikos, prisidedančių prie Sutarties tikslų, susijusių su prieglobsčiu, ir kovos su socialine atskirtimi.(12) 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [3] (toliau – Finansinis reglamentas) remiasi pagrindiniu aktu, kuris turi būti priimtas ir taikomas šiems paramos veiksmams.(13) Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, tvirtinant Finansinį reglamentą, įsipareigojo siekti garantijų, kad šis pagrindinis aktas pradėtų galioti finansiniais 2004 metais. Komisija įsipareigojo atsižvelgti į pastabas dėl biudžeto, susijusias su įgyvendinimu.(14) 2003 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos priimta Tarpinstitucinė deklaracija dėl pagrindinių aktų, susijusių su dotacijomis, išimties tvarka numato pereinamojo laikotarpio sąlygas dėl išlaidų tinkamumo nustatymo laikotarpio, kuris turi būti įtrauktas į šią programą.(15) Ši institucijų deklaracija taip pat numato 2004 ir 2005 metais taikytinas pereinamojo laikotarpio priemones dotacijoms pagal programos 2 dalį.(16) Turėtų būti numatytos nuostatos dėl šios programos geografinės apimties, siekiant ją taikyti ir stojančiosioms valstybėms narėms, ir galbūt, atskirais atvejais, ELPA/EEE šalims ir šalims kandidatėms.(17) Finansinė orientacinė suma, kaip apibrėžta Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo [4] 34 punkte, įtraukiama į šį sprendimą visam programos galiojimo laikotarpiui, nedarant įtakos Sutartyje apibrėžtoms biudžeto valdymo institucijos galioms.(18) Bet kuris ne Bendrijos finansavimas iš valstybinių lėšų turi atitikti Sutarties 87 ir 88 straipsnius.(19) Ūkio subjektai, kurių veiksmai neatitinka Europos Sąjungos ir jos narių tikslų viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo srityse, šios programos teikiama nauda naudotis negali.(20) Bet kuri pagal šį sprendimą suteikta parama turėtų griežtai atitikti subsidiarumo ir proporcingumo principus,NUSPRENDĖ:1 straipsnisProgramos tikslas1. Šis sprendimas nustato Bendrijos veiksmų programą, skirtą paremti įstaigas, dirbančias aktyvaus europinio pilietiškumo srityje, ir skatinti veiksmus, susijusius su šia sritimi.Šia programa siekiama tokių tikslų:a) skatinti ir skleisti Europos Sąjungos vertybes ir tikslus;b) priartinti piliečius prie Europos Sąjungos ir jos institucijų ir paskatinti juos dažniau kreiptis į jos institucijas;c) įtraukti piliečius į svarstymus ir diskusijas apie Europos Sąjungos kūrimą;d) stiprinti ryšius ir mainus tarp šalių, dalyvaujančių programoje, piliečių, visų pirma miestų bendradarbiavimo susitarimais;e) skatinti institucijų, susijusių su aktyvaus ir bendradarbiaujančio pilietiškumo skatinimu, iniciatyvas.2. Vykdant veiklą, kuriai skiriama parama pagal šią programą, siekiama paremti įstaigų, kurios laikosi programos tikslų, funkcionavimą ir skatinti jų veiksmus pagal priede nustatytus kriterijus.3. Programa pradedama 2004 m. sausio 1 d. ir tęsiasi iki 2006 m. gruodžio 31 d.2 straipsnisPatekimas į programąĮstaigos, siekiančios gauti Bendrijos dotaciją kokiems nors veiksmams, turi atitikti priede nustatytus reikalavimus.Veiksmai turi atitikti pagrindinius Bendrijos veiklos, susijusios su aktyvaus pilietiškumo sritimi, principus.Siekdamos atitikti reikalavimus, pagal kuriuos veiklos dotacijos skiriamos nuolatinei darbų programai, kurią vykdanti įstaiga siekia bendrus Europos interesus atitinkančių tikslų aktyvaus pilietiškumo srityje arba tikslo, kuris yra Europos Sąjungos veiklos šioje srityje dalis, įstaigos atitinka šio priedo reikalavimus ir yra tokios struktūros, kuri leistų suderinti veiksmus, turinčius potencialų poveikį visoje Europos Sąjungoje.3 straipsnisStojančių valstybių, ELPA/EEE šalių ir narystės Europos Sąjungoje siekiančių šalių kandidačių patekimas į programąŠioje programoje numatytuose veiksmuose gali dalyvauti įstaigos, įsisteigusios:a) stojančiose valstybėse, kurios Stojimo sutartį pasirašė 2003 m. balandžio 16 d.;b) ELPA/EEE šalyse, pagal EEE susitarime nustatytas sąlygas;c) Rumunijoje ir Bulgarijoje, kurių dalyvavimo sąlygos turi būti nustatytos laikantis Europos sutarčių, jų papildomų protokolų ir atitinkamų asociacijų tarybų sprendimų;d) Turkijoje, kurių dalyvavimo sąlygos turi būti nustatytos pagal Europos bendrijos ir Turkijos Respublikos bendrąjį susitarimą dėl Turkijos Respublikos dalyvavimo Bendrijos programose bendrųjų principų [5].4 straipsnisParamos gavėjų parinkimas1. Veiklos dotacijos nuolatinei darbų programai, kurią vykdanti įstaiga siekia bendrus Europos interesus atitinkančių tikslų aktyvaus pilietiškumo srityje arba tikslo, kuris yra Europos Sąjungos veiklos šioje srityje dalis, skiriamos laikantis bendrų priede nustatytų kriterijų.2. Dotacijos programoje apibrėžtiems veiksmams finansuoti yra skiriamos laikantis bendrų priede nustatytų kriterijų. Veiksmai atrenkami konkurso būdu.5 straipsnisDotacijos skyrimasDotacijos įvairiems programos veiksmams finansuoti skiriamos laikantis atitinkamose priedo dalyse nustatytų nuostatų.6 straipsnisFinansinės nuostatosFinansinė orientacinė suma šiai programai įgyvendinti 2004–2006 m. laikotarpiu yra 72 milijonai eurų.Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės perspektyvos ribų.7 straipsnisPriežiūra ir vertinimasNe vėliau kaip 2007 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie programos tikslų įgyvendinimą. Tokia ataskaita, inter alia, remiasi nepriklausoma įvertinimo ataskaita, kuri turi būti pateikiama ne vėliau kaip iki 2006 m. pabaigos ir kurioje įvertinama bent jau bendras programos tinkamumas ir darnumas, jos įgyvendinimo veiksmingumas (veiksmų parengimas, parinkimas ir jų įgyvendinimas) ir įvairių veiksmų bendras bei individualus veiksmingumas siekiant 1 straipsnyje ir priede nustatytų tikslų.8 straipsnisBaigiamosios nuostatosJei dotacijos pagal priedo 1 ir 2 skirsnius buvo skirtos 2004 m., išlaidų tinkamumo nustatymas gali prasidėti 2004 m. sausio 1 d., jeigu išlaidos nebuvo patirtos iki dotacijos paraiškos pateikimo dienos arba iki biudžetinių dotacijos gavėjo metų pradžios.Tokioms dotacijoms gauti Finansinio reglamento 112 straipsnio 2 dalyje minimi susitarimai išimties tvarka gali būti pasirašomi ne vėliau kaip 2004 m. birželio 30 d.9 straipsnisĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Jis taikomas nuo 2004 m. sausio 1 d.Priimta Briuselyje, 2004 m. sausio 26 d.Tarybos varduPirmininkasB. Cowen[1] 2003 m. lapkričio 20 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[2] OL C 122, 1988 5 9, p. 38.[3] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.[4] OL C 172, 1999 6 18, p. 1. Susitarimas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2003/429/EB (OL L 147, 2003 6 14, p. 25).[5] OL L 61, 2002 3 2, p. 29.--------------------------------------------------PRIEDAS1. Remiama veikla1 straipsnyje nustatytas bendras tikslas – remti darbą aktyvaus europinio pilietiškumo srityje skatinant šioje srityje dirbančių įstaigų veiksmus ir funkcionavimą.Ši parama teikiama skiriant dviejų rūšių dotacijas:- veiklos dotacija, kuria bendrai finansuojamos išlaidos, susijusios su nuolatine darbų programa, kuria vykdančios įstaigos siekia bendrus Europos interesus atitinkančių tikslų aktyvaus europinio pilietiškumo srityje arba tikslo, kuris yra Europos Sąjungos veiklos šioje srityje dalis (1 ir 2 dalys),- arba dotacija, kuri skiriama bendrai finansuoti konkretų veiksmą šioje srityje (3 dalis).Pilietinės visuomenės įstaigų ir kitų struktūrų veiksmai, pvz., savivaldybių ir įstaigų, veikiančių Europoje aktyvaus pilietiškumo srityje, kurie gali prisidėti paremiant Bendrijos veiklą ir padaryti ją veiksmingesnę, visų pirma yra šie:- daugiašalio bendradarbiavimo veiksmai Europos lygiu,- piliečių susitikimai ir debatai Europai svarbiomis temomis, pavyzdžiui, Europos Sąjungos institucijos ir politika, jų vertybės, tikslai ir galios,- neformalūs svarstymų, švietimo ir mokymo projektai,- veiksmai, skatinantys piliečių dalyvavimą ir iniciatyvą,- mainai tarp piliečių ir jų organizacijų,- informacijos apie Bendrijos veiksmus skleidimas,- finansuojamų veiksmų rengimas, stiprinimas ir vertinimas.Pagrindinės Europos nevyriausybinių visuomeninių organizacijų (NVO) programos veiklos rūšys yra šios:- padėti savo nariams aiškinantis ES politiką bendrus interesus atitinkančiais klausimais, visų pirma apie socialines teises, ES socialinę politiką ir programas bei pilietinį dialogą,- informuoti savo narius apie jiems svarbios Bendrijos politikos plėtrą, tokiu būdu palengvinant jų dialogą ir konsultacijas su ES institucijomis ir per savo narius plečiant šią veiklą nacionaliniu mastu,- skatinti dialogą su kitomis grupuotėmis, užsiimančiomis bendrus interesus atitinkančiais klausimais (socialiniais partneriais, kitomis Europos NVO grupėmis, šalių kandidačių NVO ir pan.),- stiprinti visuomenines Europos Sąjungos ir šalių kandidačių NVO, pvz., šios programos dalyviams keičiantis patirtimi, praktika ir informacija.Pagrindinės Europos Pabėgėlių ir tremtinių tarybos veiklos sritys yra šios:- atstovauti pabėgėlių organizacijoms, prieglobsčio prašantiems ir perkeltiesiems asmenims Europos Sąjungoje,- derinti jų narių pozicijas Europos Sąjungos atžvilgiu,- teikti informaciją apie pabėgėlius, prieglobsčio prašančius ir perkeltuosius asmenis Europos institucijoms,- perduoti Europos Sąjungos informaciją nacionalinėms pabėgėlių taryboms ir nevyriausybinėms organizacijoms,- prisidėti keičiantis informacija ir gera praktika,- dalyvauti diskusijose ir svarstymuose apie pabėgėlius, prašančius prieglobsčio ir perkeltuosius asmenis Europoje ir apie Europos Sąjungos veiksmus siekiant padėti tokiems asmenims,- didinti Europos visuomenės informuotumą per organizacijų narių tinklą,- skatinti pabėgėlių, prašančių prieglobsčio ir perkeltųjų asmenų dalyvavimą ir iniciatyvą.Europos Sąjungos valstybinių ir aukščiausiųjų administracinių teisminių institucijų tarybų asociacijos tikslas yra palengvinti Europos Sąjungos valstybinių ir aukščiausiųjų administracinių teisminių institucijų tarybų sprendimų, susijusių su Bendrijos teise, derinimą ir jų pateikimą visuomenei ir palengvinti Europos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir jų įgyvendinimo metodų surinkimą nacionaliniu lygiu.Ši programa taip pat apima Komisijos veiksmus kuriant, skatinant ir vadovaujant specialistų kolektyvams, veikiantiems aktyvaus pilietiškumo ir Europos integracijos srityje, ir organizuojant susijusius renginius.2. Finansuojamų veiklos sričių įgyvendinimas2.1. Bendrijos finansavimo pagal šią programą reikalavimus atitinkančių įstaigų veiklą sudaro:2.1.1. 1 dalis: nuolatinės darbo programos, kurias vykdo toliau išvardytos įstaigos, siekiančios bendrus Europos interesus atitinkančio tikslo aktyvaus europinio pilietiškumo srityje:- asociacija "Mūsų Europa",- Žano Monė namai,- Roberto Šumano namai,- Europos nevyriausybinių visuomeninių organizacijų (NVO) programa,- Europos Pabėgėlių ir tremtinių taryba (ECRE),- Europos Sąjungos valstybinių ir aukščiausiųjų administracinių teisminių institucijų tarybų asociacija.2.1.2. 2 dalis: nuolatinė darbo programa, kurią vykdanti įstaiga siekia bendrus Europos interesus atitinkančio tikslo aktyvaus pilietiškumo srityje arba tikslo, kuris yra Europos Sąjungos politikos šioje srityje dalis.Tai gali būti susiję su:- ne pelno įstaiga, skirta padėti aktyviai šiose įstaigose dalyvaujantiems piliečiams,- ne pelno įstaigų, veikiančių valstybėse, kurios dalyvauja šioje programoje ir remia principus bei politiką, prisidedančius siekiant šios srities tikslų, kartotiniu tinklu Europoje,- įstaiga, siekiančia tikslo, kuris sudaro Europos Sąjungos politikos šioje srityje dalį.Kasmetinė veiklos dotacija gali būti skiriama paremti tokios įstaigos nuolatinės darbo programos tvarkymą.2.1.3. 3 dalis:a) veiksmai aktyvaus europinio pilietiškumo srityje, kurių imasi visų pirma nevyriausybinės organizacijos, Europos interesus atitinkančios asociacijos ir federacijos arba skirtingų pramonės šakų profesinės sąjungos; nukrypstant nuo Finansinio reglamento 114 straipsnio, skirtingų pramonės šakų profesinės sąjungos, dalyvaujančios Europos dialoge socialiniais klausimais, atitinka reikalavimus pagal šią dalį net ir tuo atveju, jei jos neturi juridinio asmens statuso;b) veiksmai, skirti skatinti miestų bendradarbiavimą, kurių imasi savivaldybės, vietos ir regioninės bendruomenės ir įstaigos, vietos ir regiono institucijos ir jų organizacijos.2.2. Priklausomai nuo finansavimo paraiškų skaičiaus ir kokybės, skirstant programos lėšas atsižvelgiama į tokias rekomendacijas:- lėšos, numatytos pagal 3a dalį, sudaro ne mažiau kaip 20 % kasmetinio šiai programai skirto biudžeto,- lėšos, numatytos pagal 3b dalį, sudaro ne mažiau kaip 40 % kasmetinio šiai programai skirto biudžeto.3. Paramos gavėjų parinkimas3.1. Veiklos dotacija gali būti skiriama tiesiogiai įstaigoms, veikiančioms aktyvaus europinio pilietiškumo srityje pagal šios programos 1 dalį patvirtinus atitinkamą darbo planą ir biudžetą.3.2. Dotacijoms pagal programos 2 dalį skirti Komisija skelbia konkursą.Tačiau 2004 m. ir 2005 m., nukrypstant nuo pirmos pastraipos, dotacijos gali būti skiriamos organizacijoms, kurios minimos priedėlyje.Bet kuriuo atveju taikomi visi Finansinio reglamento reikalavimai, jo įgyvendinimo taisyklės ir pagrindinis aktas.Skelbiant konkursą gali būti nurodomos veiklos, prisidedančios įgyvendinant pagrindinį programos tikslą, prioritetinės temos ir rūšys, taip pat nurodoma, ar veikla yra daugiametė.3.3. Įstaigos, turinčios teisę gauti dotaciją konkrečiam veiksmui pagal programos 3 dalį, bus parenkamos remiantis konkurso rezultatais. Komisija užtikrina, kad konkursas būtų palankus klientams ir nebūtų pernelyg biurokratiškas. Prireikus, organizuojamas dviejų etapų konkursas, pirmajame etape reikalaujant pateikti tik dokumentus, būtinus pasiūlymui įvertinti. Skirtingų pramonės šakų profesinėms sąjungoms, dalyvaujančioms Europos dialoge socialiniais klausimais, gali būti skelbiamas uždaras konkursas.4. Finansavimo paraiškų vertinimo kriterijaiFinansavimo paraiškos vertinamos pagal:- programos tikslų atitikimą,- planuojamos veiklos kokybę,- galimą šios veiklos paskleidimo visuomenėje kartotinį poveikį,- geografinį vykdomos veiklos poveikį,- piliečių dalyvavimą atitinkamų įstaigų organizacijoje,- siūlomos veiklos ekonominį naudingumą [1].5. Finansavimas ir išlaidos, atitinkančios reikalavimus5.1. Pagal 1 dalį, atitinkamų įstaigų reikalavimus atitinkančias išlaidas sudaro sąnaudos ir išlaidos, patirtos dėl jų vykdomų veiksmų.5.2. Šioms įstaigoms skirta dotacija nėra skirta finansuoti visas reikalavimus atitinkančias išlaidas, patirtas kalendoriniais tokios dotacijos skyrimo metais: ne mažiau kaip 10 % tokios įstaigos bendrai finansuojamo biudžeto turi sudaryti lėšos ne iš Bendrijos šaltinių. Bendrą finansavimą gali sudaryti lėšos natūra, jeigu tokio įnašo vertė neviršija faktiškai patirtų išlaidų ir įrodoma buhalteriniais dokumentais arba įprastomis atitinkamos rinkos kainomis.5.3. Pagal Finansinio reglamento 113 straipsnio 2 dalį mažinimo principas netaikomas veiklos dotacijoms, kurios skiriamos tokioms įstaigoms, kadangi tai yra įstaigos, siekiančios bendrus Europos interesus atitinkančio tikslo.5.4. Pagal 2 dalį išlaidos, į kurias turi būti atsižvelgiama nustatant veiklos dotaciją, yra tinkamam pasirinktos įstaigos funkcionavimui būtinos išlaidos, visų pirma personalo išlaidos, pridėtinės išlaidos (nuomos ir turto mokesčiai, įrengimai, biuro reikmenys, telekomunikacijos, pašto išlaidos ir pan.), vidaus susitikimų išlaidos, leidybos, informavimo ir platinimo išlaidos ir išlaidos, tiesiogiai susijusios su įstaigos veikla.5.5. Veiklos dotacija pagal 2 dalį nėra skirta finansuoti visas reikalavimus atitinkančias išlaidas, patirtas kalendoriniais jos suteikimo metais. Ne mažiau kaip 20 % bendrai finansuojamo biudžeto įstaigose, kurioms taikoma ši dalis, turi sudaryti lėšos ne iš Bendrijos šaltinių. Bendrą finansavimą gali sudaryti lėšos natūra, jeigu tokio įnašo vertė neviršija faktiškai patirtų išlaidų ir įrodoma buhalteriniais dokumentais arba įprastomis atitinkamos rinkos kainomis.5.6. Pagal Finansinio reglamento 113 straipsnio 2 dalį, tokiu būdu skiriamos veiklos dotacijos, jas pratęsiant, yra tolygiai mažinamos. Toks mažinimas taikomas pradedant trečiaisiais metais, sumažinimo norma – 2,5 % per metus. Siekiant laikytis šios taisyklės, kuri taikoma nepažeidžiant pirmiau minėtos bendro finansavimo taisyklės, Bendrijos lėšų, skirtų bendrai finansuoti atitinkamais finansiniais metais suteiktas dotacijas, procentinė dalis yra ne mažiau kaip 2,5 punktais mažesnė nei Bendrijos lėšų, skirtų bendrai finansuoti praėjusiais metais suteiktas dotacijas, procentinė dalis.5.7. Teikiant dotacijas pagal 3 dalį, organizacinėms išlaidoms ir kelionės išlaidoms gali būti taikomi nustatyti koeficientai.6. Programos administravimasAtsižvelgdama į ekonominio naudingumo analizę Komisija gali nuspręsti visas arba dalį programos administravimo užduočių patikėti vykdomajai agentūrai, kaip numatyta Finansinio reglamento 55 straipsnyje; ji taip pat gali remtis ekspertais ir gali patirti kitų išlaidų dėl techninės ir administracinės pagalbos, nesusijusios su valstybės institucijų įgaliojimų vykdymu, pagal ad hoc paslaugų sutartis. Ji taip pat gali finansuoti tyrimus ir organizuoti ekspertų susitikimus, kurie padėtų lengviau įgyvendinti programą, ir imasi informavimo, skelbimo ir platinimo veiksmų, tiesiogiai skirtų siekti programos tikslų.Komisija reguliariai keičiasi nuomone su esamais ir galimais veiklos programos dotacijų gavėjais.7. Finansavimo gavimo patvirtinimasInstitucijos, asociacijos arba įstaigos, gaunančios savo veiklai dotaciją pagal šią programą, privalo patvirtinti gavusios Europos Sąjungos paramą. Šiuo tikslu Komisija nustato išsamias aiškias rekomendacijas.8. Rezultatų skleidimasKad rezultatus skleisti būtų lengviau, kuo daugiau produktų, finansuojamų iš šios programos lėšų, turi būti pateikiama elektroniniu būdu be mokesčio.9. Tikrinimai ir auditas9.1. Veiklos dotacijos gavėjas turi visus Komisijai pateiktinus patvirtinamuosius penkerių metų po paskutiniojo mokėjimo dokumentus, įskaitant audito patikrintą finansinę ataskaitą apie išlaidas, patirtas dotacijos metais. Dotacijos gavėjas užtikrina, kad prireikus Komisijai bus pateikti partnerių arba narių turimi patvirtinamieji dokumentai.9.2. Komisija gali reikalauti dotacijos panaudojimo audito, kurį tiesiogiai atliktų jos darbuotojai arba jos pasirinkta bet kuri kita kvalifikuota išorės įstaiga. Toks auditas gali būti atliekamas visą susitarimo galiojimo laiką ir penkerius metus po likusios sumos sumokėjimo datos. Prireikus remdamasi audito rezultatais Komisija gali priimti sprendimus dėl sumos atgavimo.9.3. Komisijos personalas ir Komisijos įgaliotas išorės personalas turi atitinkamą prieigos teisę, visų pirma patekimo į gavėjo įstaigas ir susipažinimo su visa informacija, įskaitant laikomą elektroniniu formatu, kuri būtina tokiam auditui atlikti.9.4. Audito Rūmai ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turi tokias pačias, visų pirma prieigos, teises kaip Komisija.9.5. Siekdama apsaugoti finansinius Europos bendrijos interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, Komisija gali atlikti šioje programoje numatytus patikrinimus vietoje ir kontrolę pagal Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 [2]. Prireikus tyrimus atlieka Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), ir tokiu atveju juos reglamentuoja Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 [3].[1] Gavėjai taiko atitinkamą monitoringo ir įvertinimo programą.[2] OL L 292, 1996 11 15, p. 2.[3] OL L 136, 1999 5 31, p. 1.--------------------------------------------------Priedėlis- International Secretariat of the Union of European Federalists- Council of European Municipalities and Regions- European Citizens Action Service- European Institute for Advanced Studies in Management- Centre for European Studies in Strasbourg- College of Europe in Hamburg- "Soul for Europe"- Fair Trials Abroad- Intercultural Leadership School- CEJI (Centre européen juif d'information)- European Academy of Sciences and Arts- Europäisches Übersetzer-Kollegium Straelen- Festival of Europe, 9 May- Association européenne des représentants territoriaux- Meeting for Friendship among Peoples Association- Institute of European Affairs (Dublin)- Centre for European Not-for-profit Organisations- Institut für Europäische Politik (Berlin)- European Institute of International Relations (IERI)- European Academy of the Urban Environment in Berlin- Trans-European Policy Studies Association (ADEPT)- Centre for European Policy Studies (CEPS)- European Policy Centre (EPC)- Friends of Europe- International European Movement--------------------------------------------------


title: 2006/98/EB: 2006 m. vasario 14 d.  Komisijos sprendimas, sudarantis Aukšto lygio ekspertų grupę skaitmeninių bibliotekų klausimais

text:
16.2.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 46/32

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2006 m. vasario 14 d.
   sudarantis Aukšto lygio ekspertų grupę skaitmeninių bibliotekų klausimais
   (2006/98/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   kadangi:

               (1)

               Europos bendrijos steigimo sutarties 157 straipsniu Bendrijai ir valstybėms narėms paskiriama užduotis užtikrinti, kad egzistuotų Bendrijos pramonės konkurencingumui būtinos sąlygos. 151 straipsnyje nustatyta, kad Bendrija puoselėdama pagarbą nacionalinei ir regioninei įvairovei ir tuo pat metu išryškindama bendrą kultūros paveldą, prisideda prie kultūros klestėjimo valstybėse narėse.

               (2)

               Komisijos komunikate „i2010 – Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“ (1) buvo pateikta pavyzdinė iniciatyva dėl skaitmeninių bibliotekų.

               (3)

               Komisijos komunikatu „i2010 – skaitmeninės bibliotekos“ (2) (toliau – komunikatas) buvo įsteigta Aukšto lygio ekspertų grupė skaitmeninių bibliotekų klausimais, kuri patars Komisijai, kaip geriausiai spręsti organizacinius, teisinius ir techninius klausimus Europos lygiu.

               (4)

               Ši grupė turi prisidėti prie bendros strateginės Europos skaitmeninių bibliotekų vizijos.

               (5)

               Ši grupė turi būti sudaryta iš aukštos kvalifikacijos ekspertų, kurie išmano skaitmeninius bibliotekų klausimus ir kurie paskiriami atsižvelgiant į jų asmeninius gebėjimus.

               (6)

               Todėl reikia įkurti Aukšto lygio atstovų grupę skaitmeninių bibliotekų klausimais ir detalizuoti jos įgaliojimus bei struktūras,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Komisija sudaro ekspertų grupę – „Aukšto lygio ekspertų grupę skaitmeninių bibliotekų klausimais“ (toliau – grupė).
   2 straipsnis
   Tikslas
   Komisija gali konsultuotis su grupe su skaitmeninių bibliotekų iniciatyvos įgyvendinimu susijusiais klausimais, kaip nurodyta komunikate.
   Grupės uždaviniai yra:

               —

               patarti Komisijai kaip geriausiai spręsti organizacinius, teisinius ir techninius klausimus Europos lygiu;

               —

               prisidėti prie bendros strateginės Europos skaitmeninių bibliotekų vizijos.

         3 straipsnis
   Sudėtis ir narių skyrimas
   1.   Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos GD generalinis direktorius arba jo (jos) atstovas yra atsakingas (–a) už grupės narių paskyrimą. Jie skiriami aukšto lygio ekspertais, kurie išmano skaitmeninių bibliotekų klausimus.
   2.   Grupę sudaro ne daugiau kaip 20 narių.
   3.   Taikomos šios nuostatos:

               —

               nariai skiriami pagal jų asmeninius gebėjimus aukšto lygio ekspertais skaitmeninių bibliotekų klausimais ir turi patarti Komisijai neveikiami jokios išorinės įtakos;

               —

               nariai skiriami kiek įmanoma atsižvelgiant į tinkamos pusiausvyros išlaikymą tarp:

                           —

                           tinkamos kompetencijos,

                           —

                           geografinės kilmės,

                           —

                           lyties;

               —

               grupę sudaro šių kategorijų ekspertai:

                           —

                           saugyklų atstovai (bibliotekų, archyvų, muziejų),

                           —

                           autoriai, leidėjai ir informacijos turinio kūrėjai,

                           —

                           IRT pramonės atstovai (pvz., naršyklių, technologijų tiekėjai),

                           —

                           mokslinių ir tyrimų organizacijų bei akademinės bendruomenės atstovai;

               —

               nariai negali skirti savo pavaduotojų, kurie juos pakeistų;

               —

               nariams suteikiami dvejų metų atnaujinami įgaliojimai. Jie eina savo pareigas, kol būna pakeičiami arba baigiasi jų įgaliojimai;

               —

               tuos narius, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti grupės darbe, atsistatydina arba nesilaiko šio straipsnio pirmojoje ir penktojoje įtraukose arba Europos bendrijos steigimo sutarties 287 straipsnyje nustatytų sąlygų, gali pakeisti nauji nariai likusiam jų kadencijos laikotarpiui;

               —

               kiekvienais metais nariai pateikia rašytinę deklaraciją, kurioje nurodo, kad jie įsipareigoja veikti visuomenės interesų labui, bei deklaraciją, kurioje patvirtina, kad nėra arba yra kokių nors interesų, galinčių pažeisti jų objektyvumą;

               —

               narių pavardės paskelbiamos Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos GD tinklavietėje. Narių pavardės renkamos, apdorojamos ir skelbiamos pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatas.

         4 straipsnis
   Veikla
   1.   Grupei pirmininkauja Komisijos atstovas.
   2.   Susitarus su Komisija, konkretiems klausimams nagrinėti pagal grupės nustatytus įgaliojimus, gali būti sudaryti pogrupiai – jie panaikinami, kai tik įvykdo pavestas užduotis.
   3.   Komisijos atstovas gali prašyti ekspertų ar stebėtojų, turinčių specifinę kompetenciją darbotvarkėje numatytu klausimu, dalyvauti grupės ar pogrupio svarstymuose, jei tai yra naudinga ir (arba) būtina.
   4.   Dalyvaujant grupių arba pogrupių darbe gauta informacija negali būti viešinama, jei Komisija nurodo, kad ši informacija susijusi su konfidencialiais klausimais.
   5.   Grupė ir jos pogrupiai paprastai renkasi Komisijos patalpose, laikydamiesi jos nustatytų procedūrų ir tvarkaraščio. Komisija teikia sekretoriato paslaugas. Šiuose susirinkimuose gali dalyvauti kiti suinteresuoti Komisijos pareigūnai.
   6.   Grupė priima darbo tvarkos taisykles, remdamasi standartinėmis Komisijos priimtomis darbo tvarkos taisyklėmis (3).
   7.   Komisija gali originalia atitinkamo dokumento kalba skelbti visas grupės sudarytas santraukas, išvadas ar dalines išvadas arba darbo dokumentus.
   5 straipsnis
   Susirinkimų išlaidos
   Komisija pagal savo galiojančias nuostatas gali kompensuoti narių, ekspertų ir stebėtojų su grupės veikla susijusias kelionės ir pragyvenimo išlaidas. Už atliekamas užduotis nemokamas joks atlyginimas.
   6 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Jis taikomas iki 2008 m. gruodžio 31 d. Komisija iki šios dienos nusprendžia dėl galimo šio sprendimo galiojimo pratęsimo.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 14 d.

            Komisijos vardu

         Viviane REDING

            Komisijos narė

      (1)  KOM(2005) 229 galutinis.

      (2)  KOM(2005) 465 galutinis.

      (3)  SEC(2005) 1004, III priedas.