title: 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos sprendimas dėl kontroliuojamų medžiagų pavyzdžių perdavimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32001D0419

Oficialusis leidinys L 150 , 06/06/2001 p. 0001 - 0003

		Tarybos sprendimas2001 m. gegužės 28 d.dėl kontroliuojamų medžiagų pavyzdžių perdavimo(2001/419/TVR)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ir ypač į jos 30, 31 straipsnius ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą,atsižvelgdama į Švedijos Karalystės iniciatyvą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],kadangi:(1) Kova su nelegalia narkotikų gamyba ir prekyba kelia bendrą teisėsaugos ir teisingumo institucijų susirūpinimą valstybėse narėse.(2) Galimybė valstybių narių institucijoms teisiškai perduoti konfiskuotų kontroliuojamų medžiagų pavyzdžius kitoms institucijoms siekiant atskleisti, ištirti ir pradėti baudžiamąjį persekiojimą už baudžiamuosius nusikaltimus ar atlikti pavyzdžių teismo ekspertizę, leistų efektyviau kovoti su nelegalia narkotikų gamyba ir prekyba.(3) Šiuo metu nėra jokių teisiškai privalomų taisyklių, reguliuojančių konfiskuotų narkotinių medžiagų pavyzdžių perdavimą tarp valstybių narių institucijų. Todėl turėtų būti sukurta Europos Sąjungos lygmens sistema, kuri leistų teisiškai perduoti tokius pavyzdžius. Tokia sistema turėtų būti taikoma visoms konfiskuotų kontroliuojamų medžiagų pavyzdžių perdavimo valstybėms narėms formoms. Perdavimas turėtų vykti remiantis susitarimu tarp išsiunčiančios ir gaunančios valstybės narės.(4) Perdavimas turėtų vykti saugiai, garantuojant, kad transportuojamais pavyzdžiais nebūtų piktnaudžiaujama;NUSPRENDĖ:1 straipsnisPavyzdžių perdavimo sistemos sukūrimas1. Šiuo sprendimu įkuriama kontroliuojamų medžiagų pavyzdžių perdavimo tarp valstybių narių sistema.2. Laikoma, kad kontroliuojamų medžiagų pavyzdžiai (toliau – pavyzdžiai) perduodami teisėtai visose valstybėse narėse, kai perdavimas vyksta laikantis šio sprendimo.2 straipsnisSąvokosŠiame sprendime kontroliuojamos medžiagos:a) bet kokia natūrali ar sintetinė medžiaga, paminėta 1961 m. Jungtinių Tautų Vieningos konvencijos dėl narkotinių medžiagų I ir II prieduose ir toje konvencijoje, pakeistoje ir papildytoje 1972 m. protokolu;b) bet kokia medžiaga, paminėta 1971 m. Jungtinių Tautų psichotropinių medžiagų konvencijos I, II, III ir IV sąrašuose;c) bet kokia medžiaga, kuriai taikomos kontrolės priemonės pagal 1997 m. birželio 16 d. Bendrųjų veiksmų 97/396/TVR dėl keitimosi informacija apie naujus sintetinius narkotikus, jų pavojų įvertinimo ir kontrolės [2] 5 straipsnio 1 dalį.3 straipsnisNacionaliniai kontaktiniai padaliniai1. Įgyvendindama šį sprendimą kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinį kontaktinį padalinį.2. Informacija apie paskirtuosius kontaktinius padalinius ir visi vėlesni pakeitimai perduodami Tarybos Generaliniam sekretoriatui, kuris paskelbia informaciją Oficialiajame leidinyje.3. Nacionaliniai kontaktiniai padaliniai, jei reikia, kartu su atitinkamomis kitomis nacionalinėmis institucijomis, yra vienintelės institucijos, kompetentingos leisti pagal šį sprendimą perduoti pavyzdžius, nepaisant susijusių nuostatų dėl abipusės teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose.4 straipsnisSutikimas perduoti pavyzdžius ir gavimo patvirtinimas1. Numatančios siųsti pavyzdį valstybės narės nacionalinis kontaktinis padalinys ir besiruošiančios gauti pavyzdį valstybės narės nacionalinis kontaktinis padalinys prieš pradėdami vykdyti perdavimą susitaria dėl transportavimo. Šiam tikslui jie pasinaudoja priede pateikta pavyzdžio perdavimo forma.2. Kai perduodant pavyzdį reikia jį transportuoti per trečiosios valstybės narės teritoriją (toliau – tranzitinė valstybė narė), siunčiančios valstybės narės nacionalinis kontaktinis padalinys informuoja šios tranzitinės valstybės narės nacionalinį kontaktinį padalinį apie numatytą transportavimą. Šiuo tikslu prieš pradedant perdavimą kiekviena tranzitinė valstybė narė gauna tinkamai užpildytą pavyzdžio perdavimo formos kopiją.3. Gaunančioji valstybė narė nusiunčia patvirtinimą siunčiančiajai valstybei narei apie pavyzdžio gavimą.5 straipsnisTransportavimo būdai1. Pavyzdžių transportavimas vyksta saugiai.2. Saugiais laikomi tokie transportavimo būdai:a) siunčiančios ar gaunančios valstybės narės pareigūno vykdomas transportavimas;b) kurjerio vykdomas transportavimas;c) transportavimas diplomatiniu paštu;d) transportavimas registruotu (greituoju) paštu.3. Viso transportavimo laikotarpio metu prie pavyzdžio turi būti tinkamai užpildyta pavyzdžio perdavimo forma.4. Susijusių valstybių narių institucijos nedaro kliūčių ir neužlaiko transportuojamo pavyzdžio su tinkamai užpildyta pavyzdžio perdavimo forma, išskyrus kai jie abejoja dėl transportavimo teisėtumo. Kilus abejonėms dėl pavyzdžio perdavimo formos teisėtumo, pavyzdį sulaikiusios valstybės narės nacionalinis kontaktinis padalinys nedelsdamas susisiekia su valstybių narių nacionaliniais kontaktiniais padaliniais, atsakingais už pavyzdžio perdavimo formos pildymą, kad išsiaiškintų neaiškumus.5. Jei pasirenkamas toks transportavimo būdas, kai pavyzdį transportuoja siunčiančios ar gaunančios valstybės narės pareigūnas, šiam pareigūnui neleidžiama dėvėti uniformos. Be to, transportuojant jis nevykdo jokių darbinių užduočių, išskyrus atvejus, kai tai neprieštarauja taikomiems nacionaliniams teisės aktams ir dėl to susitarė siunčiančioji, tranzitinė ar gaunančioji valstybė narė. Keliaujant orlaiviu naudojamasi tik tomis oro linijų kompanijomis, kurios yra registruotos vienoje iš valstybių narių.6 straipsnisPavyzdžio kiekis ir jo paskirtis1. Pavyzdžio kiekis neviršija dydžio, kuris laikomas reikalingu teisėsaugos ir teisminėms reikmėms arba pavyzdžių analizei.2. Dėl pavyzdžio naudojimo gaunančioje valstybėje narėje susitaria siunčiančioji ir gaunančioji valstybė narė, susitariant, kad pavyzdžiai gali būti naudojami baudžiamiesiems nusikaltimams atskleisti, tirti ir persekioti už juos arba pavyzdžių teismo ekspertizei.7 straipsnisĮvertinimas1. Šis sprendimas turi būti peržiūrimas Taryboje po ne mažiau kaip dvejų ir ne daugiau kaip penkerių metų nuo jo įsigaliojimo.2. Vertinimo reikmėms kiekvienos siunčiančiosios valstybės narės nacionalinis kontaktinis padalinys saugo savo archyvuose kiekvienos pavyzdžio perdavimo formos, išduotos per pastarųjų penkerių metų laikotarpį, kopiją.8 straipsnisĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja 2001 m. liepos 1 d.Priimta Briuselyje, 2001 m. gegužės 28 d.Tarybos varduPirmininkasT. Bodström[1] Nuomonė pateikta 2001 m. gegužės 4 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[2] OL L 167, 1997 6 25, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDAS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2011/213/ES: 2011 m. kovo 9 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo sudarymo

text:
6.4.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 90/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. kovo 9 d.
   dėl Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo sudarymo
   (2011/213/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 186 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
   kadangi:

               (1)

               Komisija Europos bendrijos vardu vedė derybas su Japonijos Vyriausybe dėl Mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo (toliau – Susitarimas).

               (2)

               2009 m. lapkričio 30 d. Briuselyje Šalių atstovai pasirašė Susitarimą, su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau.

               (3)

               2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė jos teises bei pareigas.

               (4)

               Susitarimas turėtų būti sudarytas Sąjungos vardu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimas patvirtinamas Sąjungos vardu.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Komisija priima poziciją, kurios turi laikytis Sąjunga pagal Susitarimo 6 straipsnio 1 dalį įsteigtame Jungtiniame komitete dėl Susitarimo pakeitimų pagal Susitarimo 13 straipsnio 5 dalį.
   3 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 13 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą ir pateikia Japonijos Vyriausybei šį pranešimą:

      „2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė jos teises bei pareigas, ir nuo tos datos naudojasi visomis Europos bendrijos teisėmis ir prisiima visas jos pareigas. Todėl nuorodos į „Europos bendriją“ Susitarimo tekste atitinkamais atvejais laikomos nuorodomis į „Europos Sąjungą“.“

   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 9 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         CSÉFALVAY Z.

      Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės
      SUSITARIMAS
      mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo
      EUROPOS BENDRIJA
      toliau – Bendrija
      ir
      JAPONIJOS VYRIAUSYBĖ,
      NORĖDAMOS toliau skatinti Japonijos ir Bendrijos artimus ir draugiškus ryšius ir žinodamos apie greitą mokslinių žinių raidą ir jų teigiamą indėlį skatinant dvišalį ir tarptautinį bendradarbiavimą;
      NORĖDAMOS išplėsti mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo mastą keliose bendro intereso srityse kurdamos veiksmingą partnerystę taikiais tikslais ir siekdamos abipusės naudos;
      ĮSITIKINUSIOS, kad taip bendradarbiaudamos ir taikydamos tokio bendradarbiavimo rezultatus prisidės prie Japonijos ir Bendrijos ekonominio ir socialinio vystymosi;
      NORĖDAMOS nustatyti oficialią bendros bendradarbiavimo veiklos vykdymo sistemą, kuri sustiprins Šalių mokslinį ir technologinį bendradarbiavimą,
      SUSITARĖ:
      1 straipsnis
      1.   Šalys taikiais tikslais skatina, plėtoja ir sudaro sąlygas vykdyti šiame Susitarime numatomą bendradarbiavimo veiklą mokslo ir technologijų srityse.
      2.   Bendradarbiavimo veikla pagal šį Susitarimą vykdoma remiantis šiais principais:

                  a)

                  abipusio ir lygiateisio dalyvavimo ir naudos;

                  b)

                  abipusių galimybių suteikimo kviestiniams mokslo darbuotojams dalyvauti mokslinių tyrimų ir plėtros programose ir projektuose ir naudotis įrenginiais;

                  c)

                  operatyvaus keitimosi informacija, kuri gali turėti įtakos pagal šį Susitarimą vykdomai bendradarbiavimo veiklai;

                  d)

                  žinių visuomenės kūrimo skatinimo siekiant prisidėti prie Japonijos ir Bendrijos ekonominio ir socialinio vystymosi.

            2 straipsnis
      1.   Šiame Susitarime numatoma bendradarbiavimo veikla apima tiesioginę bendradarbiavimo veiklą ir netiesioginę bendradarbiavimo veiklą.
      2.   Šiame Susitarime:

            a)
            Šalys – Japonijos Vyriausybė ir Bendrija;

            b)
            tiesioginė bendradarbiavimo veikla – Šalių arba jų organizacijų bendradarbiavimo veikla;

            c)
            netiesioginė bendradarbiavimo veikla – Japonijos ir Bendrijos asmenų bendradarbiavimo veikla, vykdoma pagal mokslinių tyrimų ir plėtros programas ir projektus;

            d)
            mokslinių tyrimų ir plėtros programos ir projektai – Bendrijos vykdoma Bendroji mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa arba Japonijos Vyriausybės, jos organizacijų arba valstybinių įstaigų vykdomos mokslinių tyrimų ir plėtros programos ir projektai, kuriems taikoma konkurencinga finansavimo sistema;

            e)
            asmenys:

                  i)

                  iš Japonijos pusės – Japonijos piliečiai arba juridiniai asmenys, įsisteigę pagal Japonijos nacionalinius teisės aktus; o

                  ii)

                  iš Bendrijos pusės – Bendrijos valstybių narių piliečiai arba juridiniai asmenys, įsisteigę pagal Bendrijos valstybių narių nacionalinius teisės aktus arba Bendrijos teisės aktus;

            f)
            organizacijos:

                  i)

                  iš Japonijos pusės – Japonijos Vyriausybinės organizacijos; o

                  ii)

                  iš Bendrijos pusės – Europos Komisija;

            g)
            valstybinės įstaigos – valstybinės įstaigos, kurių biudžetą ir veiklos planus tvirtina kompetentingi Japonijos Vyriausybės ministrai ir kurių mokslinių tyrimų ir plėtros programos ir projektai, kuriems taikoma konkurencinga finansavimo sistema, toms įstaigoms sutikus, įtraukiami į netiesioginės bendradarbiavimo veiklos programas ir projektus;

            h)
            intelektinės nuosavybės teisės – intelektinė nuosavybė, apibrėžta 1967 m. liepos 14 d. Stokholme pasirašytos Konvencijos dėl Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos įsteigimo 2 straipsnyje.
      3 straipsnis
      1.   Tiesioginės bendradarbiavimo veiklos rūšys gali būti:

                  a)

                  įvairių rūšių posėdžiai, kaip antai ekspertų susitikimai, skirti informacijai apie bendrų arba konkrečių klausimų mokslinius ir technologinius aspektus aptarti ir ja pasikeisti, taip pat nustatyti mokslinių tyrimų ir plėtros programas ir projektus, kuriuos būtų galima vykdyti bendradarbiaujant;

                  b)

                  keitimasis informacija apie veiklą, politiką, praktiką, įstatymus ir kitus teisės aktus, susijusius su moksliniais tyrimais ir plėtra;

                  c)

                  mokslininkų, techninių darbuotojų arba kitų ekspertų vizitai ir mainai bendrais arba konkrečiais klausimais;

                  d)

                  bet kurių kitų rūšių bendradarbiavimo veiklos, kurią gali nustatyti, pasiūlyti ir kuriai gali pritarti šio Susitarimo 6 straipsnyje nurodytas Jungtinis mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo komitetas, vykdymas.

            2.   Siekiant vystyti netiesioginę bendradarbiavimo veiklą, bet kuris vienos iš Šalių asmuo gali dalyvauti kitos Šalies, jos organizacijų arba valstybinių įstaigų vykdomose mokslinių tyrimų ir plėtros programose ir projektuose, laikydamasis tos Šalies įstatymų ir kitų teisės aktų ir šio Susitarimo I ir II priedų nuostatų.
      4 straipsnis
      Sprendimus dėl kiekvienos šiame Susitarime numatytos bendradarbiavimo veiklos aspektų ir procedūrų gali priimti toje bendradarbiavimo veikloje dalyvaujančios Šalys, jų organizacijos arba valstybinės institucijos.
      5 straipsnis
      Kiekviena Šalis arba jos organizacijos, gavusios kitos Šalies arba jos organizacijų sutikimą, gali prireikus leisti pagal šį Susitarimą vykdomoje tiesioginėje bendradarbiavimo veikloje dalyvauti visų mokslinių tyrimų veiklos sektorių, įskaitant privatųjį sektorių, mokslo darbuotojams ir organizacijoms.
      6 straipsnis
      1.   Siekdamos veiksmingai įgyvendinti šį Susitarimą, Šalys įsteigia Jungtinį mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo komitetą (toliau – Jungtinis komitetas). Jungtiniam komitetui bendrai pirmininkauja Japonijos užsienio reikalų ministerijos ir Europos Komisijos pareigūnai.
      2.   Jungtinio komiteto funkcijos:

                  a)

                  keistis informacija ir nuomonėmis mokslo ir technologijų politikos klausimais;

                  b)

                  nustatyti pagal šį Susitarimą vykdomą bendradarbiavimo veiklą, teikti jos pasiūlymus ir priimti dėl jos sprendimus;

                  c)

                  peržiūrėti ir aptarti pagal šį Susitarimą vykdomos bendradarbiavimo veiklos rezultatus;

                  d)

                  teikti Šalims su šio Susitarimo įgyvendinimu susijusias konsultacijas ir paskatinimą;

                  e)

                  nuolatos tikrinti abipuses galimybes dalyvauti mokslinių tyrimų ir plėtros programose ir projektuose, kviestiniams mokslo darbuotojams taikomą tvarką, taip pat nagrinėti, kokios konkrečios priemonės padėtų gerinti tokias dalyvavimo sąlygas ir užtikrintų veiksmingą šio Susitarimo 1 straipsnyje minimo abipusiškumo principo taikymą.

            3.   Jungtinio komiteto sprendimai priimami abipusiu sutikimu.
      4.   Jungtinis komitetas susitinka abiem Šalims priimtinu laiku, pageidautina bent kartą per dvejus metus.
      5.   Jei nesusitarta kitaip, Jungtinio komiteto posėdžius pakaitomis rengia Japonijos Vyriausybė ir Bendrija.
      6.   Jungtinio komiteto posėdžių dalyvių kelionės ir apgyvendinimo išlaidas padengs ta Šalis, kuriai jie atstovauja. Visas kitas su Jungtinio komiteto posėdžiais susijusias išlaidas padengs priimančioji Šalis.
      7.   Jungtinis komitetas priims savo vidaus darbo tvarkos taisykles.
      8.   Kai nevyksta posėdžiai, Jungtinis komitetas sprendimus gali priimti diplomatiniais kanalais.
      7 straipsnis
      Šis Susitarimas įgyvendinamas atsižvelgiant į turimas asignuotas lėšas ir į kiekvienos Šalies taikomus įstatymus ir kitus teisės aktus.
      8 straipsnis
      1.   Vykdant tiesioginę bendradarbiavimo veiklą gautą nepatentuotą mokslinę ir technologinę informaciją kiekviena Šalis gali skelbti viešai įprastais kanalais laikydamasi įprastos dalyvaujančių organizacijų darbo tvarkos.
      2.   Pagal šį Susitarimą vykdant bendradarbiavimo veiklą atsiradusios, pradėtos naudoti arba įgytos intelektinės nuosavybės teisės ir neskelbtina informacija naudojamos pagal šio Susitarimo II priedo nuostatas.
      9 straipsnis
      Kiekviena Šalis, laikydamasi savo įstatymų ir kitų teisės aktų, deda visas pastangas, kad šiame Susitarime numatytą bendradarbiavimo veiklą vykdantiems asmenims būtų sudarytos visos įmanomos sąlygos siekiant palengvinti šioje bendradarbiavimo veikloje dalyvaujančių mokslo darbuotojų laisvą judėjimą ir viešnagę, taip pat padėti į tos Šalies teritoriją įvežti ir iš jos išvežti toje bendradarbiavimo veikloje skirtas naudoti medžiagas, duomenis arba įrangą.
      10 straipsnis
      Šio Susitarimo nuostatomis nepažeidžiamos teisės ir įsipareigojimai, susiję su galiojančiais ir būsimais Šalių arba Japonijos Vyriausybės ir bet kurios Bendrijos valstybės narės Vyriausybės bendradarbiavimo susitarimais.
      11 straipsnis
      Visi su šio Susitarimo aiškinimu arba įgyvendinimu susiję klausimai arba ginčai sprendžiami Šalims tarpusavyje konsultuojantis.
      12 straipsnis
      Šio Susitarimo I ir II priedai yra neatskiriama šio Susitarimo dalis.
      13 straipsnis
      1.   Šis Susitarimas įsigalioja tą dieną, kai Šalys pasikeičia diplomatinėmis notomis, kuriomis jos informuoja viena kitą apie atitinkamų šiam Susitarimui įsigalioti būtinų jų vidaus procedūrų baigimą.
      2.   Šis Susitarimas galioja penkerius metus ir toliau galioja, nebent kuri nors Šalis jį nutrauktų pasibaigus pradiniam penkerių metų laikotarpiui arba bet kuriuo metu vėliau, pranešdama bent prieš šešis mėnesius kitai Šaliai raštu apie savo ketinimą nutraukti šį Susitarimą.
      3.   Šio Susitarimo nutraukimas neturi įtakos pagal šį Susitarimą vykdomai bendradarbiavimo veiklai, kuri nutraukiant šį Susitarimą nėra visiškai baigta vykdyti, arba bet kokioms specialioms teisėms ir įsipareigojimams, atsiradusiems laikantis šio Susitarimo II priedo.
      4.   Kiekviena Šalis kas penkerius metus gali įvertinti šio Susitarimo poveikį ir pagal šį Susitarimą vykdomą veiklą; įvertinimą atlikusi Šalis praneša kitai Šaliai apie to vertinimo rezultatus. Kiekviena Šalis dės visas pastangas, kad sudarytų palankias sąlygas kitos Šalies vertinimui atlikti.
      5.   Šis Susitarimas gali būti iš dalies pakeistas abipusiu Šalių sutikimu joms pasikeičiant diplomatinėmis notomis. Jei nesusitariama kitaip, pasikeitimai įsigalioja 1 punkte nurodytomis sąlygomis.
      Šis Susitarimas ir jo I ir II priedai sudaryti dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir japonų, kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. Neatitikimo atveju pirmenybė prieš kitų kalbų tekstus teikiama tekstams anglų ir japonų kalbomis.

         TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti Japonijos Vyriausybė ir Europo bendrijos tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą.
         Priimta Briuselyje 2009 metų lapkričio trisdešimtą dieną.

               Europos bendrijos vardu

               Japonijos Vyriausybės vardu

         I PRIEDAS

            ASMENŲ DALYVAVIMO MOKSLINIŲ TYRIMŲ IR PLĖTROS PROGRAMOSE IR PROJEKTUOSE NUOSTATOS IR SĄLYGOS

                     I.

                     Jei viena Šalis, jos organizacijos arba valstybinės įstaigos pagal šį Susitarimą su kitos Šalies asmeniu sudaro sutartį, skirtą mokslinių tyrimų ir plėtros programoms ir projektams įgyvendinti, kita Šalis paprašyta stengiasi suteikti visą pagrįstą ir įmanomą pagalbą, kuri gali būti būtina arba naudinga pirmajai Šaliai, jos organizacijoms arba valstybinėms įstaigoms, ir taip padeda sklandžiau vykdyti sutartį.

                     II.

                     Japonijos asmenys gali dalyvauti Bendrijos vykdomoje Bendrojoje mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoje. Japonijos asmenys joje dalyvauja laikydamiesi dalyvavimo Bendrojoje programoje, jos sklaidos ir įgyvendinimo taisyklių.

                     III.

                     Bendrijos asmenys gali dalyvauti Japonijos Vyriausybės, jos organizacijų arba valstybinių įstaigų mokslinių tyrimų ir plėtros programose ir projektuose, kuriems taikoma konkurencinga finansavimo sistema ir kurie vykdomi mokslo ir technologijų srityse, panašiose į Bendrojoje mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoje nurodytas sritis. Bendrijos asmenys dalyvauja laikydamiesi Japonijos įstatymų ir kitų teisės aktų, taip pat atitinkamų dalyvavimo konkrečioje programoje arba projekte, jų sklaidos ir įgyvendinimo taisyklių.

         II PRIEDAS

            INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISĖS IR NESKELBTINA INFORMACIJA

         I.   Šalių intelektinės nuosavybės teisės tiesioginėje bendradarbiavimo veikloje

                     1.

                     Vykdant tiesioginę bendradarbiavimo veiklą atsiradusioms intelektinės nuosavybės teisėms, išskyrus šios dalies 3 punkte nurodytas autorių ir gretutines teises, taikomos šios taisyklės:

                                 a)

                                 Intelektinės nuosavybės teisės priklauso tai Šaliai arba jos organizacijoms, kurios sukuria intelektinę nuosavybę. Jei intelektinė nuosavybė sukuriama kartu, Šalys arba jų organizacijos konsultuojasi ir susitaria, kas yra intelektinės nuosavybės teisių turėtojas arba kam jos paskiriamos, atsižvelgdamos į atitinkamą kiekvienos Šalies arba jų organizacijų nuveikto darbo dalį.

                                 b)

                                 Intelektinės nuosavybės teises turinti Šalis arba jos organizacijos kitai Šaliai arba jos organizacijoms suteikia licenciją, pagal kurią jos gali naudotis šiomis teisėmis bet kokiai tiesioginio bendradarbiavimo veiklai vykdyti, jeigu tai reikalinga kitai Šaliai arba jos organizacijoms jų darbui konkrečiame pagal šį Susitarimą vykdomame projekte atlikti. Patentų ir naudingųjų modelių atveju ši licencija suteikiama nemokamai. Licencija, kuria suteikiama teisė naudotis bet kuriomis šiame papunktyje nurodytomis intelektinės nuosavybės teisėmis, suteikiama pagal kiekvienos Šalies įstatymus ir kitus teisės aktus, o dėl jos suteikimo sąlygų Šalys arba jų organizacijos sutaria prieš pradėdamos vykdyti projektą.

                     2.

                     Šalis arba jos organizacijos, kurios turi vykdant tiesioginę bendradarbiavimo veiklą pradėtas naudoti intelektinės nuosavybės teises, kitai Šaliai arba jos organizacijoms suteikia licenziją, pagal kurią jos gali naudotis šiomis teisėmis bet kokiai tiesioginio bendradarbiavimo veiklai vykdyti, jeigu tai reikalinga kitai Šaliai arba jos agentūroms jų darbui konkrečiame pagal šį Susitarimą vykdomame projekte atlikti. Licencija, kuria suteikiama teisė naudotis bet kuriomis šiame punkte nurodytomis intelektinės nuosavybės teisėmis, suteikiama pagal kiekvienos Šalies įstatymus ir kitus teisės aktus, o dėl jos suteikimo sąlygų Šalys arba jų organizacijos sutaria prieš pradėdamos vykdyti projektą.

                     3.

                     Šalių arba jų organizacijų autorių ir gretutinėms teisėms taikomos šios taisyklės:

                                 a)

                                 Jei Šalis arba jos organizacijos žurnaluose, straipsniuose, ataskaitose, knygose, vaizdajuostėse ir skaitmeninės laikmenos priemonėse paskelbs mokslinius ir techninius duomenis, informaciją ir rezultatus, gautus vykdant tiesioginę bendradarbiavimo veiklą, Šalis dės visas pastangas, kad kitai Šaliai įgytų neišimtinę, neatšaukiamą ir nemokamą licenciją, kuria suteikiama teisė versti, atgaminti, adaptuoti, perduoti ir viešai platinti tokius darbus visose šalyse, kuriose suteikiama autorių teisių apsauga.

                                 b)

                                 Ant visų viešai platinamų pagal a papunkčio nuostatas parengtų darbų, kurie yra autorių teisės objektas, kopijų nurodoma (-os) autoriaus (-ių) pavardė (-s), nebent autorius aiškiai atsisako, kad jo pavardė būtų nurodyta. Ant jų taip pat pateikiama aiškiai matoma nuoroda į bendrą Šalių paramą.

               II.   Neskelbtina informacija tiesioginėje bendradarbiavimo veikloje

         Neskelbtinai Šalių arba jų organizacijų informacijai taikomos šios taisyklės:

                     1.

                     Perduodama kitai Šaliai arba jos organizacijoms tiesioginei bendradarbiavimo veiklai vykdyti būtiną informaciją, kiekviena Šalis nurodo informaciją, kurios ji pageidauja neskelbti.

                     2.

                     Tokią neskelbtiną informaciją gaunančioji Šalis arba jos organizacijos gali savo atsakomybe perduoti neskelbtiną informaciją savo organizacijoms arba tose organizacijose dirbantiems arba jų pasamdytiems dirbti kitur asmenims, jei ši informacija reikalinga tam, kad tos organizacijos arba asmenys galėtų atlikti savo darbą konkrečiame pagal šį Susitarimą vykdomame projekte.

                     3.

                     Gavusi neskelbtiną informaciją teikiančios Šalies arba jos organizacijų išankstinį rašytinį sutikimą, kita Šalis arba jos organizacijos gali tokią neskelbtiną informaciją skleisti plačiau negu numatyta 2 punkte. Šalys arba jų organizacijos kartu parengia prašymo plačiau skleisti informaciją pateikimo ir išankstinio rašytinio sutikimo gavimo tvarką, ir kiekviena Šalis tokį sutikimą suteikia atsižvelgdama į savo įstatymus ir kitus teisės aktus.

                     4.

                     Informacija, gaunama pagal šį Susitarimą rengiant seminarus ir kitus susitikimus, skiriant darbuotojus ir naudojant įrenginius, lieka konfidenciali, kai perduodant tokią neskelbtiną arba kitą konfidencialią arba slaptą informaciją gavėjui remiantis 1 punktu buvo pranešta apie jam perduodamos informacijos konfidencialų pobūdį, ir ji turi būti naudojama, kaip numatyta 2 ir 3 punktuose.

                     5.

                     Jei viena Šalis sužino, kad ji negalės arba gali pagrįstai manyti negalėsianti laikytis 2, 3 ir 4 punktuose nurodytų informacijos skleidimo apribojimų ir sąlygų, ji nedelsdama apie tai informuoja kitą Šalį. Tuomet Šalys konsultuojasi, siekdamos sudaryti tinkamą veiksmų planą.

               III.   Asmenų intelektinės nuosavybės teisės netiesioginėje bendradarbiavimo veikloje

         Kiekviena Šalis užtikrina, kad vienos Šalies asmenų, dalyvaujančių kitos Šalies, jos organizacijų arba valstybinių įstaigų vykdomose mokslinių tyrimų ir plėtros programose ir projektuose, su tokiu dalyvavimu susiję intelektinės nuosavybės teisės ir gretutinės teisės bei įsipareigojimai atitiktų atitinkamas tarptautines konvencijas, kurių privalo laikytis Japonijos Vyriausybė ir Bendrija arba visos jos valstybės narės, įskaitant Marakešo susitarimo, įsteigiančio Pasaulio prekybos organizaciją, 1C priede pateiktą Susitarimą dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, taip pat Berno konvencijos dėl literatūros ir meno kūrinių apsaugos 1971 m. liepos 24 d. Paryžiaus aktą ir Paryžiaus konvencijos dėl pramoninės nuosavybės saugojimo 1967 m. liepos 14 d. Stokholmo aktą.


title: 2007/187/EB: 2007 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto dviejų narių ir dviejų pakaitinių narių, atstovaujančių Vokietijai, skyrimo

text:
28.3.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 87/12

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2007 m. kovo 22 d.
   dėl Regionų komiteto dviejų narių ir dviejų pakaitinių narių, atstovaujančių Vokietijai, skyrimo
   (2007/187/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Vokietijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB (1) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d.

               (2)

               Atsistatydinus SINNER ir pasibaigus HOLTER įgaliojimų terminui tapo laisvos dvi Regionų komiteto narių vietos. MÜLLER paskyrus nare tapo laisva viena Regionų komiteto pakaitinio nario vieta. Atsistatydinus BRETSCHNEIDER tapo laisva antra Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. šie asmenys skiriami Regionų komiteto

               a)

               nariais:

                           —

                           Emilia MÜLLER, vietoj SINNER,

                           —

                           Uta-Maria KUDER, Justizministerin des Landes Mecklenburg-Vorpommern, vietoj HOLTER;

                     ir

               b)

               pakaitiniais nariais:

                           —

                           Edmund STOIBER, Ministerpräsident des Freistaates Bayern, vietoj MÜLLER,

                           —

                           Detlef MÜLLER, Mitglied des Landtages von Mecklenburg-Vorpommern, vietoj BRETSCHNEIDER.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2007 m. kovo 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         W. TIEFENSEE

      (1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.


title: Sprendimas Europos ekonominės bendrijos valstybių narių vyriausybių atstovų, susirinkusių Taryboje 1978 m. gruodžio 18 d. dėl tam tikrų pašto mokesčių už prekių pristatymą į muitines panaikinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

41979D0008

Oficialusis leidinys L 006 , 10/01/1979 p. 0026 - 0026 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 9 tomas 1 p. 0079  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 02 tomas 7 p. 0031  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 9 tomas 1 p. 0079  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 02 tomas 5 p. 0139  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 02 tomas 5 p. 0139

		SprendimasEuropos ekonominės bendrijos valstybių narių vyriausybių atstovų, susirinkusių Taryboje1978 m. gruodžio 18 d.dėl tam tikrų pašto mokesčių už prekių pristatymą į muitines panaikinimo(79/8/EEB)TARYBOJE SUSIRINKUSIŲJŲ EUROPOS EKONOMINĖS BENDRIJOS VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,kadangi Komisija pateikė pasiūlymus, o Europos Parlamentas bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas šiuo klausimu pareiškė nuomones;kadangi reiktų vystyti faktinį laisvą prekių judėjimą ir Europos piliečiams suteikti galimybę iš jo turėti tiesioginės naudos,NUSPRENDĖ:1 straipsnisMokesčiai už prekių siuntų pristatymą nebebus renkami iš valstybės narės į muitines, o valstybė narė turės naudos iš importo, kai yra atleidžiama nuo apyvartos mokesčių ir akcizo mokesčių.2 straipsnisValstybės narės imasi būtinų priemonių, siekiant kuo greičiau, bet ne vėliau kaip 1979 m. liepos 1 d. įgyvendinti šį sprendimą.Priimta Briuselyje, 1978 m. gruodžio 18 d.PirmininkasH.-D. Genscher--------------------------------------------------


title: 2009 m. rugsėjo 17 d. Komisijos sprendimas 2009/724/TVR, kuriuo nustatoma perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) užbaigimo data

text:
30.9.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 257/41

      KOMISIJOS SPRENDIMAS 2009/724/TVR
   2009 m. rugsėjo 17 d.
   kuriuo nustatoma perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) užbaigimo data
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį,
   atsižvelgdama į 2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) (1), ypač jo 11 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Sprendimo 2008/839/TVR 11 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, pasinaudodamos laikinąja perėjimo architektūra remiant Prancūzijai ir Komisijai, pereina iš N.SIS į N.SIS II ne vėliau kaip 2009 m. rugsėjo 30 d. Prireikus šią datą galima pakeisti taikant to sprendimo 17 straipsnio 2 dalyje apibrėžtą tvarką.

               (2)

               Dėl problemų, nustatytų atliekant SIS II bandymus, vėluota vykdyti Sprendime 2008/839/TVR numatytą veiklą. 2009 m. vasario 26–27 d. Tarybos išvadose teigiama, kad atsižvelgiant į neišspręstiems klausimams išspręsti reikalingą laiką, perėjimo iš SIS 1+ į SIS II data (numatyta 2009 m. rugsėjo mėn.) nebėra reali.

               (3)

               Atsižvelgiant į tai, kad vėluojama pereiti iš SIS 1+ į SIS II, nauja perėjimo užbaigimo data turėtų sutapti su galutine Tarybos sprendimo 2008/839/TVR galiojimo pabaigos data, taip sudarant sąlygas iki tos datos toliau vykdyti veiksmus, kurių reikia, kad SIS II pradėtų veikti.

               (4)

               Jungtinė Karalystė taiko šį sprendimą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 5 straipsnį ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti taikant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (2) 8 straipsnio 2 dalį.

               (5)

               Airija taiko šį sprendimą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 5 straipsnį ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (3) 6 straipsnio 2 dalį.

               (6)

               Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
                   (4), patenkančios į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (5) dėl tam tikrų priemonių taikant šį susitarimą 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį.

               (7)

               Kalbant apie Šveicariją, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašyto susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, patenkančios į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su Tarybos sprendimo 2008/149/TVR (6) dėl susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu 3 straipsniu, nurodytą sritį.

               (8)

               Kalbant apie Lichtenšteiną, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, patenkančios į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su 2008 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2008/262/TVR dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino tam tikrų nuostatų taikymo (7) 3 straipsniu, nurodytą sritį.

               (9)

               Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka komiteto, įsteigto pagal Tarybos sprendimo 2007/533/TVR (8) 67 straipsnio 1 dalį ir nurodyto Sprendimo 2008/839/TVR 17 straipsnio 1 dalyje, nuomonę,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, pasinaudodamos laikinąja perėjimo architektūra remiant Prancūzijai ir Komisijai, perėjimą iš N.SIS į N.SIS II užbaigia iki Sprendimo 2008/839/TVR galiojimo pabaigos datos.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. rugsėjo 17 d.

            Komisijos vardu

         Jacques BARROT

            Pirmininko pavaduotojas

      (1)  OL L 299, 2008 11 8, p. 43.

      (2)  OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

      (3)  OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

      (4)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

      (5)  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

      (6)  OL L 53, 2008 2 27, p. 50.

      (7)  OL L 83, 2008 3 26, p. 5.

      (8)  OL L 205, 2007 8 7, p. 63.


title: 2012 m. liepos 23 d. Tarybos sprendimas 2012/421/BUSP dėl paramos Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos (BTGK) įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

text:
24.7.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 196/61

         TARYBOS SPRENDIMAS 2012/421/BUSP
   2012 m. liepos 23 d.
   dėl paramos Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos (BTGK) įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 26 straipsnio 2 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – ES strategija), kurios III skyriuje pateiktas kovos su tokiu platinimu priemonių sąrašas;

               (2)

               Sąjunga aktyviai įgyvendina ES strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, visų pirma priemones, susijusias su Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos (toliau – BTGK) stiprinimu, įgyvendinimu ir visuotiniu taikymu;

               (3)

               2006 m. vasario 27 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/184/BUSP (1) dėl paramos BTGK, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją; šie bendrieji veiksmai neteko galios 2007 m. rugpjūčio 26 d. Nuo Bendrųjų veiksmų 2006/184/BUSP priėmimo BTGK Šalimis tapo dar septynios valstybės;

               (4)

               2006 m. kovo 20 d. Taryba priėmė veiksmų planą dėl biologinio ir toksinio ginklo, papildantį Bendruosius veiksmus 2006/184/BUSP Biologinio ir toksinio ginklo konvencijai remti (2). Veiksmų plane numatyta efektyviai naudotis pasitikėjimo stiprinimo priemonėmis (toliau – PSP) ir Jungtinių Tautų (toliau – JT) Generalinio Sekretoriaus mechanizmu, skirtu įtariamam biologinių ginklų naudojimui tirti;

               (5)

               2008 m. lapkričio 10 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/858/BUSP (3) dėl paramos BTGK, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją. Nuo Bendrųjų veiksmų 2008/858/BUSP priėmimo BTGK Šalimis tapo dar trys valstybės, o kelios valstybės pasinaudojo Sąjungos ekspertų pagalba;

               (6)

               Šeštojoje BTGK peržiūros konferencijoje nuspręsta JT Nusiginklavimo reikalų biuro (toliau – JT NRB) Ženevos filiale įsteigti Paramos įgyvendinimui skyrių (toliau – PĮS) ir jam suteikti įgaliojimus 5 metams (2007–2011 m.), siekiant teikti administracinę pagalbą susitikimams, dėl kurių sutarta Šeštojoje peržiūros konferencijoje, taip pat remti visapusišką BTGK įgyvendinimą bei visuotinį jos taikymą ir keitimąsi pasitikėjimo stiprinimo priemonėmis;

               (7)

               2011 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/429/BUSP (4) dėl Europos Sąjungos pozicijos Septintojoje BTGK peržiūros konferencijoje;

               (8)

               Septintojoje BTGK peržiūros konferencijoje nuspręsta Paramos įgyvendinimo skyriaus įgaliojimus pratęsti dar 5 metų laikotarpiui (2012–2016 m.) ir išplėsti jo užduočių sąrašą, įtraukiant sprendimo sukurti ir administruoti pagalbos prašymų bei pasiūlymų duomenų bazę įgyvendinimą ir palankesnių sąlygų valstybėms – Konvencijos Šalims keistis susijusia informacija sudarymą, taip pat, prireikus, pagalbą valstybėms – Konvencijoms Šalims įgyvendinant Septintosios peržiūros konferencijos sprendimus bei rekomendacijas;

               (9)

               Komisijai turėtų būti patikėta prižiūrėti tinkamą Sąjungos finansinio įnašo įgyvendinimą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Siekdama, kad nedelsiant ir praktiškai būtų taikomos kai kurios ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos dalys, Europos Sąjunga remia BTGK, siekdama šių tikslų:

               —

               skatinti visuotinį BTGK taikymą,

               —

               remti BTGK įgyvendinimą, įskaitant valstybių – Konvencijos Šalių teikiamas PSP,

               —

               remti 2012–2015 m. ne sesijų metu vykdomos programos veiklą siekiant geriau įgyvendinti BTGK ir didinti jos veiksmingumą.

         2.   ES strategijos priemones atitinka tie projektai, kuriais siekiama:

               —

               didinti informuotumą apie BTGK įgyvendinimą, stiprinti regionines diskusijas ne sesijų metu vykdomos programos temomis bei jų taikymą ir remti pagrindinius regioninius subjektus nustatant poreikius ir reikalavimus, susijusius su įgyvendinimu nacionaliniu lygiu,

               —

               remti tiek valstybes, kurios nėra Konvencijos Šalys, tiek valstybes – Konvencijos Šalis, siekiant užtikrinti, kad valstybės – Konvencijos Šalys savo tarptautinius įsipareigojimus perkeltų į savo nacionalinės teisės aktus bei administracines priemones ir nustatytų veiksmingus visų nacionalinių suinteresuotųjų subjektų santykius. Teikiant paramą, valstybėms – Konvencijos Šalims padedama nustatyti nacionalinį PSP procesą ir įsteigti nacionalinius kontaktinius centrus. Valstybėms, kurios nėra Konvencijos Šalys, teikiama parama būtų padedama prisijungti prie BTGK arba ją ratifikuoti,

               —

               remti įvairių pagalbinių priemonių ir veiklos, kuriomis valstybėms – Konvencijos Šalims būtų padedama įgyvendinti Konvenciją nacionaliniu lygiu, plėtojimą, įskaitant PSP teikimą, valstybių – Konvencijos Šalių atstovams sudaryti galimybes aktyviai dalyvauti tarptautiniame BTGK procese ir didinti valstybių – Konvencijos Šalių informuotumą apie galimą tarptautinę paramą.

         Išsamus šių projektų aprašymas pateikiamas priede.
   2 straipsnis
   1.   Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) yra atsakingas už šio sprendimo įgyvendinimą.
   2.   1 straipsnio nurodytos veiklos techninis įgyvendinimas pavedamas JT NRB. Jis vykdo šią užduotį vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis sudaro reikiamus susitarimus su JT NRB.
   3 straipsnis
   1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 1 700 000 EUR.
   2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.
   3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai tvarkomos. Šiuo tikslu ji sudaro finansavimo susitarimą su JT NRB. Susitarime numatoma, jog JT NRB turi užtikrinti, kad apie Sąjungos įnašą būtų atitinkamai informuojama.
   4.   Įsigaliojus šiam sprendimui, Komisija stengiasi kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą. Ji praneša Tarybai apie visus sunkumus to proceso metu ir susitarimo sudarymo datą.
   4 straipsnis
   Vyriausiasis įgaliotinis Tarybai pateikia šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, parengtą remiantis reguliariai teikiamomis JT NRB ataskaitomis. Taryba šių ataskaitų pagrindu atlieka įvertinimą. Komisija teikia informaciją dėl 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų finansinių aspektų.
   5 straipsnis
   1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   2.   Šis sprendimas netenka galios praėjus 24 mėnesiams po 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo arba praėjus 6 mėnesiams nuo jo priėmimo dienos, jeigu per tą laikotarpį finansavimo susitarimas nebuvo sudarytas.

      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 23 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL L 65, 2006 3 7, p. 51.

      (2)  OL C 57, 2006 3 9, p. 1.

      (3)  OL L 302, 2008 11 13, p. 29.

      (4)  OL L 188, 2011 7 19, p. 42.

      PRIEDAS
      1.   BENDRI PRINCIPAI
      Remiantis Bendrųjų veiksmų 2008/858/BUSP sėkmingu įgyvendinimu, šis sprendimas yra politikos įgyvendinimo priemonė, skirta Sprendime 2011/429/BUSP nustatytų tikslų sparčiam įgyvendinimui, ir jame daugiausia dėmesio skiriama visų pirma tiems aspektams, dėl kurių pasiektas bendras sutarimas Septintojoje peržiūros konferencijoje, kaip išdėstyta konferencijos baigiamajame dokumente.
      Įgyvendinant šį sprendimą vadovaujamasi šiais principais:

                  a)

                  optimaliai pasinaudoti patirtimi, įgyta įgyvendinant Bendruosius veiksmus 2008/858/BUSP;

                  b)

                  atsižvelgti į valstybių – BTGK Šalių ir valstybių, kurios nėra BTGK Šalys, nurodytus konkrečius poreikius, susijusius su geresniu BTGK įgyvendinimu ir visuotiniu taikymu;

                  c)

                  skatinti vietinę ir regioninę atsakomybę už projektus siekiant užtikrinti jų ilgalaikį tvarumą ir sukurti Sąjungos bei trečiųjų šalių partnerystę BTGK srityje;

                  d)

                  daugiausia dėmesio skirti tai veiklai, kuri duoda konkrečių rezultatų ir (arba) kuria prisidedama prie bendro supratimo, susijusio su 2016 m. BTGK peržiūros procesu, suformulavimo ankstyvajame etape;

                  e)

                  teikti paramą parama valstybių – Konvencijos Šalių susitikimams pirmininkaujančiam asmeniui ir optimaliai pasinaudoti PĮS įgaliojimais, dėl kurių buvo susitarta Šeštojoje peržiūros konferencijoje ir kurie buvo atnaujinti Septintojoje peržiūros konferencijoje.

            2.   PROJEKTAI
      2.1.   1 projektas. Regioniniai seminarai, skirti informuotumui didinti ir poreikiams nustatyti
      2.1.1.   Projekto tikslas
      Didinti atitinkamų nacionalinių pareigūnų ir ekspertų informuotumą apie įvairius BTGK įgyvendinimo aspektus (įskaitant PSP), aptarti ne sesijų metu vykdomos programos temas bei jų taikymą regioniniame kontekste ir, rengiant regioninius seminarus, kuriuose remiamasi įgyvendinant Bendruosius veiksmus 2008/858/BUSP įgyta patirtimi bei užmegztais kontaktais, nustatyti svarbius darbuotojus, nacionalinius poreikius bei reikalavimus ir galimas išplėstinės paramos įgyvendinimui nacionaliniu lygiu šalis gavėjas (žr. 2 projektą).
      Šiuo projektu bus remiamas Septintosios peržiūros konferencijos sprendimų ir rekomendacijų dėl BTGK IV straipsnio (visų pirma baigiamosios deklaracijos 13 ir 14 punktų), taip pat 2012–2015 m. ne sesijų metu vykdomos programos įgyvendinimas.
      2.1.2.   Tikėtini projekto rezultatai

                  a)

                  Aktyvesnis prisijungimas prie BTGK visuose geografiniuose regionuose.

                  b)

                  Geresnis atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų supratimas apie BTGK ir (arba) stipresni subregioniniai tinklai BTGK srityje siekiant skatinti prisijungimą prie BTGK ir ją įgyvendinti.

                  c)

                  Poreikių, susijusių su regioninės ir nacionalinės veiklos, kuria siekiama įgyvendinti BTGK, stiprinimu, nustatymas.

                  d)

                  Nacionalinių ir regioninių biologinio saugumo asociacijų propagavimas, parama joms, jų kūrimas ir prisijungimas prie jų.

                  e)

                  Išplėstinės paramos, kuri būtų teikiama pagal 2 projektą, prašymai.

            2.1.3.   Projekto aprašymas ir įgyvendinimas
      Bus surengti ne daugiau kaip keturi regioniniai arba subregioniniai seminarai, atitinkamais atvejais bendradarbiaujant su tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis ir derinant veiklą su BTGK 2012–2015 m. ne sesijų metu vykdoma programa.
      Į seminarus bus kviečiamos tiek valstybės – BTGK Šalys, tiek valstybės, kurios nėra BTGK Šalys, taip pat atitinkamos tarptautinės bei regioninės organizacijos, nacionalinės bei regioninės biologinio saugumo asociacijos, akademinės srities ekspertai ir nevyriausybinės organizacijos (toliau – NVO).
      Regionai arba subregionai seminarams surengti bus atrenkami remiantis tokiais kriterijais, kaip ankstesnė veikla pagal Bendruosius veiksmus 2006/184/BUSP ir 2008/858/BUSP bei Tarybos bendrąją poziciją 2006/242/BUSP (1), kita Sąjungos veikla (įskaitant kompetencijos centrų projektą), kitų paramos teikėjų veikla ir įvertinti BTGK procesų stiprinimo regionuose poreikiai bei interesai.
      Seminarai bus naudojami ryšiams užmegzti ir informuoti apie išplėstinės paramos programą bei galimą paramos veiklą.
      2.2.   2 projektas. Išplėstinės paramos įgyvendinimui nacionaliniu lygiu programos
      2.2.1.   Projekto tikslas
      Propaguoti visuotinį prisijungimą prie BTGK ir stiprinti nacionalinius gebėjimus vykdyti BTGK nustatytus įpareigojimus, įskaitant PSP teikimą, pasitelkiant teisės aktus, administracines bei įgyvendinimo užtikrinimo priemones, informuotumo didinimą, elgesio kodeksus, biologinės saugos bei biologinio saugumo standartus ir nustatant nacionalinio veiksmų koordinavimo tvarką, įgyvendinant išplėstinės paramos programas.
      2.2.2.   Tikėtini projekto rezultatai

                  a)

                  Didesnis valstybių – BTGK Šalių skaičius.

                  b)

                  Valstybių vykdomas savanoriškas BTGK įgyvendinimas prieš joms prisijungiant prie BTGK.

                  c)

                  Atitinkamų teisės aktų arba administracinių priemonių, įskaitant baudžiamosios teisės nuostatas, apimančių įvairius draudimus bei prevencines priemones, numatytus BTGK ir išsamiau išdėstytus Septintojoje peržiūros konferencijoje, priėmimas.

                  d)

                  Veiksmingas įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas siekiant užkirsti kelią BTGK pažeidimams ir nustatyti pažeidimų atveju taikomas sankcijas.

                  e)

                  Nacionalinių mechanizmų, skirtų reikiamos informacijos rinkimui ir kasmet vykdomam PSP pateikimui, sukūrimas ar stiprinimas siekiant padidinti valstybių – Konvencijos Šalių, dalyvaujančių keičiantis PSP, skaičių.

                  f)

                  Geresnis visų BTGK procese dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant nacionalines bei regionines biologinės saugos asociacijas ir privatųjį sektorių, veiklos koordinavimas ir sujungimas į tinklą siekiant skatinti veiksmingą įgyvendinimą.

                  g)

                  Informuotumo didinimo programų, elgesio kodeksų ir biologinės saugos bei biologinio saugumo standartų propagavimas.

            2.2.3.   Projekto aprašymas
      Septintojoje peržiūros konferencijoje dar kartą patvirtinta, kad patvirtinant ir vykdant reikiamas nacionalines priemones būtų padidintas BTGK veiksmingumas. Toje konferencijoje valstybės – Konvencijos Šalys paragintos patvirtinti teisėkūros, administracines, teismines ir kitas priemones, skirtas BTGK įgyvendinimui jose gerinti, ir užtikrinti mikrobinių ar kitų biologinių veiksnių arba toksinų saugą bei saugumą. Toje konferencijoje pabrėžta valstybių – Konvencijos Šalių vykdomo keitimosi informacija, pasitelkiant PSP, svarba ir pripažinta, kad reikia didinti PSP dalyvaujančių valstybių – Konvencijos Šalių skaičių. Toje konferencijoje pritarta tam, kad siekiant BTGK visuotinio taikymo valstybės – Konvencijos Šalys turi toliau dėti suderintas pastangas ir vykdyti dvišalę, regioninę bei daugiašalę veiklą.
      Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant Bendruosius veiksmus 2008/858/BUSP, ne daugiau kaip aštuonios šalys, pripažintos tinkamomis vykdant 1 projekto regioninius seminarus, galės naudotis išplėstinės paramos įgyvendinimui nacionaliniu lygiu programomis.
      Kiekviena programa truks maždaug 12 mėnesių, apims ES delegacijų paramą gaunančiose šalyse ir, atitinkamais atvejais, JT regioninių nusiginklavimo biurų veiklą, ir ją sudarys:

                  —

                  įvadinis nacionalinis seminaras, kuriame susitiks visos susijusios vietos agentūros ir suinteresuotieji subjektai, skirtas įvairiems BTGK aspektams pristatyti, motyvuotiems ir patikimiems vietos partneriams nustatyti ir pradiniam poreikių bei prioritetų įvertinimui atlikti,

                  —

                  struktūrizuoto paramos plano (veiksmų plano), pritaikyto paramą gaunančiai šaliai, parengimas; plane būtų numatyti įvairių paramos teikėjų apsilankymai ir (arba) seminarai per visą programos laikotarpį, taip pat ES valstybėse narėse ar kitur teikiamas mokymas,

                  —

                  veiksmų plano įgyvendinimas, paramos teikėjams, pvz., Interpolui, Pasaulio sveikatos organizacijai (PSO), Tikrinimo srities tyrimų, mokymo ir informacijos centrui (VERTIC), ES valstybėms narėms, BTGK PĮS ir akademinėms įstaigoms vykdant atitinkamą pagalbos veiklą (pvz., rengiant teisės aktų projektus, organizuojant mokymą biologinės saugos / biologinio saugumo srityje, rengiant PSP, organizuojant policijos mokymą, didinant mokslininkų informuotumą, planuojant reagavimą nelaimių atveju ir t. t.),

                  —

                  baigiamasis seminaras užbaigus veiklą, kuriame bus apibendrinti rezultatai, agentūros pateiks savo veiklos ir pažangos ataskaitas ir bus įvertinti tolesnės ar nepertraukiamos pagalbos poreikiai,

                  —

                  siekiant remti BTGK visuotinį taikymą, valstybės, kurios nėra Konvencijos Šalys, atitinkamais atvejais galėtų naudotis išplėstinės paramos įgyvendinimui nacionaliniu lygiu programomis – tokiu atveju veiksmų plane, dėl kurio susitariama su parama gaunančia šalimi, turėtų būti numatytas prisijungimas prie BTGK,

                  —

                  siekiant efektyvios ir rezultatyvios paramos, bus surengtas ES seminaras ES ekspertams, padedantiems paramą gaunančioms šalims pagal 2 projektą, kurio tikslas – aptarti geriausios praktikos pavyzdžius ir tinkamai pasiruošti pagalbos veiklai.

            2.3.   3 projektas. Pagalbinės priemonės ir veikla
      2.3.1.   Projekto tikslas
      Užtikrinti įvairias priemones ir vykdyti veiklą, kuriomis būtų sudarytos sąlygos nacionaliniu lygiu veiksmingai įgyvendinti BTGK ir būtų remiamas šis įgyvendinimas, įskaitant PSP pateikimą.
      2.3.2.   Tikėtini projekto rezultatai

                  a)

                  Įgyvendinimo nacionaliniu lygiu gairių brošiūra.

                  b)

                  Patikslinta PSP gairių brošiūra.

                  c)

                  PSP teikimo elektroninėmis priemonėmis sistema.

                  d)

                  Didesnis besivystančių šalių, dalyvaujančių BTGK ne sesijų metu vykdomoje programoje, skaičius.

                  e)

                  Padidinti JT Generalinio Sekretoriaus mechanizmo, skirto įtariamam biologinių ir toksinių ginklų naudojimui tirti, gebėjimai.

            2.3.3.   Projekto aprašymas
      Septintojoje peržiūros konferencijoje nuspręsta, kad įgyvendinimo nacionaliniu lygiu stiprinimas bus 2012–2015 m. ne sesijų metu vykdomos programos nuolatinis darbotvarkės punktas. Nagrinėtinos temos apima konkrečias priemones, skirtas visiškam ir visapusiškam BTGK, ypač III ir IV straipsnių, įgyvendinimui, taip pat įgyvendinimo nacionaliniu lygiu gerinimo ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais bei patirtimi skatinimo priemones bei būdus.
      Septintojoje peržiūros konferencijoje nuspręsta priimti patikslintas PSP teikimo formas. Be to, nuspręsta, kad PĮS, bendradarbiaudamas su valstybėmis – Konvencijos Šalimis, išnagrinės ir parengs galimus PSP teikimo elektroninėmis priemonėmis variantus.
      Septintojoje peržiūros konferencijoje taip pat aptartos ir patvirtintos konkrečios priemonės, skirtos besivystančių valstybių – Konvencijos Šalių dalyvavimui ne sesijų metu vykdomos programos susitikimuose remti ir skatinti.
      Septintojoje peržiūros konferencijoje aptartas JT Generalinio Sekretoriaus mechanizmo, skirto įtariamam cheminių ir biologinių ginklų naudojimui tirti, vaidmuo. Būtų naudinga propaguoti šį mechanizmą, be kita ko, surengti specializuotus mokymo kursus ekspertams.
      Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant Bendruosius veiksmus 2008/858/BUSP ir tęsiant užbaigtą ir (arba) pradėtą veiklą, bus vykdomi šie veiksmai:

                  a)

                  išsamių dokumentų (gairių brošiūros), kuriuose apžvelgiamos valstybių – BTGK Šalių pareigos ir aprašomos nacionalinės priemonės, skirtos visiškam ir visapusiškam BTGK įgyvendinimui, rengimas. Brošiūra bus parengta kaip įgyvendinimo priemonių rinkinys ir joje bus pateikta geriausios praktikos pavyzdžių, kartu pripažįstant nacionalinių procedūrų skirtumus. Rengiant brošiūrą numatoma konsultuotis su ES valstybių narių, valstybių – BTGK Šalių, atitinkamų tarptautinių organizacijų ir nevyriausybinio sektoriaus, susijusio su BTGK įgyvendinimu, ekspertais. Brošiūra bus parengta visomis JT oficialiosiomis kalbomis. Bendrą brošiūros rengimo koordinavimą vykdys JT NRB;

                  b)

                  PSP gairių brošiūros, parengtos pagal Bendruosius veiksmus 2008/858/BUSP tikslinimas ir tolesnis tobulinimas pagal Septintojoje peržiūros konferencijoje priimtą sprendimą;

                  c)

                  elektroninių PSP teikimo, apdorojimo ir platinimo priemonių (PSP elektroninės sistemos) kūrimas ir priežiūra;

                  d)

                  tolesnis PĮS interneto svetainės ir susijusių informacinių technologijų bei ryšio priemonių plėtojimas;

                  e)

                  parama ekspertų ne daugiau kaip iš dešimties besivystančių šalių dalyvavimui BTGK ne sesijų metu vykdomoje programoje;

                  f)

                  tarptautinių pratybų, susijusių su JT Generalinio Sekretoriaus mechanizmu, skirtu įtariamam biologinių ginklų naudojimui tirti, organizavimas, teikiant paramą ekspertų dalyvavimui.

            3.   PROCEDŪRINIAI ASPEKTAI, KOORDINAVIMAS
      Siekiant nustatyti bendradarbiavimo procedūras ir tvarką, projektų įgyvendinimą inicijuos Iniciatyvinis komitetas. Iniciatyvinis komitetas reguliariai bent kartą per 6 mėnesius peržiūrės projektų įgyvendinimą, be kita ko, pasitelkdamas elektronines ryšio priemones.
      Iniciatyvinį komitetą sudarys vyriausiojo įgaliotinio ir JT NRB atstovai.
      Konvencijos Šalių, kurios nėra ES valstybės narės, pagalbos ir bendradarbiavimo pagal šį sprendimą prašymus nagrinės JT NRB. JT NRB atitinkamai peržiūrės ir įvertins šiuos prašymus ir pateiks rekomendacijas Iniciatyviniam komitetui. Iniciatyvinis komitetas nagrinės pagalbos prašymus, taip pat veiksmų planus bei jų įgyvendinimą. Vyriausiojo įgaliotinio pasiūlymu ir atsižvelgdamas į diskusijų Iniciatyviniame komitete rezultatus vyriausiasis įgaliotinis, pasikonsultavęs su Tarybos kompetentingomis darbo grupėmis, priims galutinį sprendimą dėl paramą gaunančių šalių.
      Siekiant užtikrinti paramą gaunančių šalių tvirtą atsakomybę ir ES inicijuotos veiklos tvarumą numatoma, kad, kai įmanoma ir tinkama, atrinktų paramos gavėjų bus paprašyta parengti veiksmų planus, kuriuose, be kita ko, būtų nurodytas finansuojamos veiklos (taip pat finansuojamos naudojant nacionalines lėšas) tvarkaraštis, projekto taikymo sritis ir trukmė, pagrindiniai suinteresuotieji subjektai. Atitinkamai JT NRB arba ES valstybės narės dalyvaus rengiant tuos veiksmų planus. Projektai bus įgyvendinami laikantis veiksmų planų.
      4.   ATASKAITŲ TEIKIMAS IR VERTINIMAS
      JT NRB reguliariai kas 6 mėnesius vyriausiajam įgaliotiniui teiks projektų įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Be to, bus teikiamos ataskaitos dėl atskirų pagalbos veiksmų, vykdomų pagal veiksmų planus, nustatytus paramą gaunančioms šalims. Ataskaitos bus perduotos atitinkamai Tarybos darbo grupei, kad ji įvertintų pažangą ir pateiktų bendrą projektų įvertinimą bei nurodytų galimus tolesnius veiksmus.
      Kai įmanoma, valstybės – BTGK Šalys bus informuojamos apie projektų įgyvendinimą (taip pat ir elektroninėmis priemonėmis).
      5.   ES VALSTYBIŲ NARIŲ EKSPERTŲ DALYVAVIMAS
      Šio sprendimo sėkmingam įgyvendinimui būtinas ES valstybių narių ekspertų aktyvus dalyvavimas. JT NRB bus skatinamas naudotis šių ekspertų paslaugomis. Su projektų įgyvendinimu susijusios ekspertų išlaidos bus padengiamos pagal šį sprendimą.
      Tikimasi, kad rengiant numatytus pagalbos (pvz., teisinės pagalbos, pagalbos PSP srityje) vizitus, standartine praktika bus laikomi ne daugiau kaip trijų ekspertų ne ilgiau kaip 5 dienas trunkantys vizitai.
      6.   TRUKMĖ
      Visa numatoma projektų įgyvendinimo trukmė – 24 mėnesiai.
      7.   PARAMOS GAVĖJAI
      Vykdant veiklą, susijusią su visuotiniu BTGK taikymu, paramos gavėjos yra valstybės, kurios nėra BTGK Šalys (tiek BTGK pasirašiusios, tiek jos nepasirašiusiosios valstybės).
      Vykdant veiklą, susijusią su įgyvendinimu nacionaliniu lygiu, paramos gavėjos yra tiek valstybės – BTGK Šalys, tiek valstybės, kurios nėra BTGK Šalys, taip pat nacionalinių ir regioninių biologinio saugumo asociacijų, privačiojo sektoriaus, akademinio sektoriaus atstovai ir NVO.
      Vykdant su PSP susijusią veiklą paramos gavėjos yra valstybės – BTGK Šalys.
      8.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ ATSTOVAI
      Siekiant skatinti regioninę atsakomybę už projektus ir jų tvarumą, pagal šį sprendimą bus finansuojamas ne ES ekspertų, įskaitant ekspertus iš atitinkamų regioninių ir tarptautinių organizacijų, dalyvavimas. Bus finansuojamas JT NRB dalyvavimas BTGK seminaruose ir susitikimuose. Valstybių – BTGK Šalių susitikimams pirmininkaujančio asmens dalyvavimas gali būti finansuojamas atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį.
      9.   ĮGYVENDINANTIS SUBJEKTAS. PERSONALO KLAUSIMAI
      Atsižvelgiant į tai, kad šiame sprendime numatyta veikla nėra numatyta JT NRB biudžete, reikės papildomo personalo.

         (1)  OL L 88, 2006 3 25, p. 65.


title: 1991 m. kovo 18 d. Tarybos sprendimas dėl pranešimo apie Bendrijos taikomą 1989 m. Tarptautinį džiuto ir džiuto produktų susitarimą

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31991D0152

Oficialusis leidinys L 075 , 21/03/1991 p. 0056 - 0056 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 16 p. 0246  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 16 p. 0246

		Tarybos sprendimas1991 m. kovo 18 d.dėl pranešimo apie Bendrijos taikomą 1989 m. Tarptautinį džiuto ir džiuto produktų susitarimą(91/152/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 113 ir 116 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi 1989 m. Tarptautinį džiuto ir džiuto produktų susitarimą [1] pasirašė Bendrija ir jo valstybės narės 1990 m. gruodžio 20 d.;kadangi visos valstybės narės pareiškė norą taikyti Susitarimą;kadangi Bendrija ir jos valstybės turėtų pranešti Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, kad jos ketina taikyti Susitarimą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrija ir jos valstybės narės, atlikusios būtinas vidaus procedūras, praneša Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui apie tai, kad jos taikys Tarptautinį susitarimą dėl džiuto ir džiuto produktų (1989 m.) kaip importuojantys nariai, kai jis įsigalios pagal 40 straipsnio 3 dalį.2 straipsnisŠiuo sprendimu Tarybos pirmininkas yra įgaliojamas skirti asmenis, turinčius teisę paduoti pranešimo dokumentus Europos ekonominės bendrijos vardu.Priimta Briuselyje, 1991 m. kovo 18 d.Tarybos varduPirmininkasJ.-C. Juncker[1] OL L 29, 1991 2 4, p. 4.--------------------------------------------------


title: 2006/457/EB,Euratomas: 2005 m. vasario 21 d.  Tarybos ir Komisijos sprendimas dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystę, atsižvelgiant į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą, protokolo sudarymo

text:
6.7.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 185/21

      TARYBOS IR KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2005 m. vasario 21 d.
   dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystę, atsižvelgiant į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą, protokolo sudarymo
   (2006/457/EB, Euratomas)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA
   IR EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdamos į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 44 straipsnio 2 dalį, 47 straipsnio 2 dalies paskutinį sakinį, 55 straipsnį, 57 straipsnio 2 dalį, 71 straipsnį, 80 straipsnio 2 dalį, 93, 94, 133 ir 181a straipsnius kartu su 300 straipsnio 2 dalies antruoju sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa,
   atsižvelgdamos į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrąją pastraipą,
   atsižvelgdamos į 2003 m. Stojimo sutartį, ypač į jos 2 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdamos į 2003 m. Stojimo aktą, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdamos į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdamos į Europos Parlamento nuomonę (1),
   atsižvelgdamos į Tarybos pritarimą pagal Europos atominės energijos steigimo sutarties 101 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystę, atsižvelgiant į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą, protokolas buvo pasirašytas Europos Bendrijų ir jų valstybių narių vardu 2004 m. balandžio 27 d.

               (2)

               Kol protokolas įsigalios, jis taikomas laikinai nuo 2004 m. gegužės 1 d.

               (3)

               Protokolas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos bendrijos, Europos atominės energijos bendrijos ir jų valstybių narių vardu patvirtinamas Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystę, atsižvelgiant į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą, protokolas.
   Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo (2).
   2 straipsnis
   Bendrijos ir jos valstybių narių vardu Tarybos pirmininkas pateikia protokolo 4 straipsnyje numatytą pranešimą. Europos atominės energijos bendrijos vardu tokį pranešimą tuo pat metu pateikia Komisijos pirmininkas.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. ASSELBORN

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         J. M. BARROSO

      (1)  OL C 174 E, 14.7.2005, p. 44

      (2)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 17.


title: 2011 m. gruodžio 8 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai sprendimas dėl duomenų apsaugos taisyklių

text:
12.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 308/8

         Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai sprendimas
   2011 m. gruodžio 8 d.
   dėl duomenų apsaugos taisyklių
   2012/C 308/07
   VYRIAUSIOJI ĮGALIOTINĖ,
   atsižvelgdama į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (toliau – Tarybos sprendimas dėl EIVT), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,
   PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1   SKYRIUS

      BENDROSIOS NUOSTATOS

   1 straipsnis
   Dalykas ir taikymo sritis
   Šiuo sprendimu nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (toliau – Reglamentas) įgyvendinimo taisyklės, susijusios su Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau – EIVT), kaip nustatyta jo 24 straipsnio 8 dalyje.
   2 straipsnis
   Apibrėžtys
   Nepakeičiant Reglamente nustatytų apibrėžčių, šiame sprendime:
   a)   duomenų valdytojas– EIVT, jos vykdomieji direktoriai, direktoriai arba lygiaverčio dydžio ar funkcijų tarnybų vadovai, taip pat Sąjungos delegacijų vadovai, kurie vieni arba kartu su kitais nustato asmens duomenų tvarkymo tikslus ir priemones;
   b)   duomenų apsaugos koordinatorius– EIVT AD kategorijos personalo narys, paskirtas koordinuoti duomenų apsaugos reikalus ir teikti pagalbą duomenų apsaugos klausimais direktoratų arba lygiaverčio dydžio ar funkcijų tarnybų lygmeniu ir prireikus Sąjungos delegacijose;
   c)   duomenų tvarkytojas– EIVT personalo narys arba pagal sutartis dirbantys subjektai, kuriems duomenų valdytojas pavedė tvarkyti duomenis;
   d)   EIVT personalas– pagal Tarybos sprendimo dėl EIVT 6 straipsnį tai Europos Sąjungos pareigūnai ir kiti tarnautojai, dirbantys EIVT, įskaitant valstybių narių diplomatinių tarnybų darbuotojus, kurie paskiriami laikinaisiais darbuotojais, ir konkrečių sričių komandiruotus nacionalinius ekspertus.
   2   SKYRIUS

      DUOMENŲ APSAUGOS PAREIGŪNAS

   3 straipsnis
   Duomenų apsaugos pareigūno paskyrimas ir statusas
   1.   Generalinis administracijos direktorius, laikydamasis Reglamento 24 straipsnio 2 dalies, atrenka ir paskiria duomenų apsaugos pareigūną ir registruoja jį Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) institucijoje. Duomenų apsaugos pareigūnas yra tiesiogiai pavaldus generaliniam administracijos direktoriui.
   2.   Duomenų apsaugos pareigūnas skiriamas penkerių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą.
   3.   Eidamas pareigas duomenų apsaugos pareigūnas veikia nepriklausomai, bendradarbiaudamas su EDAPP. Visų pirma duomenų apsaugos pareigūnas negali gauti jokių nurodymų iš EIVT paskyrimų tarnybos arba iš kieno nors kito dėl Reglamento ir šio sprendimo nuostatų vidinio taikymo arba jo bendradarbiavimo su EDAPP. Duomenų apsaugos pareigūnas reguliariai dalyvauja duomenų apsaugos mokymuose, o generalinis administracijos direktorius imasi būtinų su tuo susijusių priemonių.
   4.   Generalinis administracijos direktorius kasmet vertina duomenų apsaugos pareigūno užduočių ir pareigų vykdymą, visų pirma remdamasis duomenų apsaugos pareigūno metine ataskaita ir prireikus pasikonsultavęs su EDAPP. Jei duomenų apsaugos pareigūnas nebeatitinka jo pareigoms keliamų reikalavimų, jis gali būti atleistas iš pareigų tik gavus EDAPP sutikimą.
   5.   Nedarant poveikio numatytai paskyrimo procedūrai, duomenų apsaugos pareigūnas informuojamas apie visus ryšius su išorės šalimis, susijusius su Reglamento ir šio sprendimo taikymu, ypač bendraujant su EDAPP.
   6.   Nedarant poveikio atitinkamoms Reglamento nuostatoms, duomenų apsaugos pareigūnas ir jo personalas laikosi Europos Sąjungos pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikomų taisyklių ir nuostatų.
   4 straipsnis
   Pareigos
   Duomenų apsaugos pareigūnas:

               a)

               užtikrina, kad duomenų valdytojai, duomenų apsaugos koordinatoriai ir duomenų subjektai būtų informuojami apie savo teises ir pareigas pagal Reglamentą bei šį sprendimą ir kad tvarkymo veiksmai neturėtų neigiamo poveikio duomenų subjektų teisėms bei laisvėms. Vykdydamas šią užduotį jis visų pirma nustato informavimo ir pranešimo formas, konsultuojasi su suinteresuotomis šalimis ir gerina bendrą supratimą apie duomenų apsaugos klausimus;

               b)

               atsako į EDAPP prašymus ir, kiek leidžia jo kompetencija, EDAPP prašymu arba savo iniciatyva su juo bendradarbiauja;

               c)

               savarankiškai užtikrina Reglamento ir šio sprendimo nuostatų vidinį taikymą EIVT;

               d)

               tvarko EIVT vykdomų duomenų tvarkymo veiksmų registrą ir suteikia teisę juo naudotis bet kuriam asmeniui tiesiogiai arba netiesiogiai per EDAPP, kaip nustatyta 14 ir 15 straipsniuose; toks registras, be kita ko, gali būti elektroninis;

               e)

               praneša EDAPP apie duomenų tvarkymo veiksmus, dėl kurių gali kilti Reglamento 27 straipsnio 2 dalyje nurodyta konkreti rizika.

         5 straipsnis
   Užduotys
   1.   Be 4 straipsnyje nustatytų vykdytinų pareigų, duomenų apsaugos pareigūnas:

               a)

               konsultuoja EIVT paskyrimų tarnybą ir duomenų valdytojus Reglamento ir šio sprendimo taikymo klausimais. Bet kuriuo Reglamento ir šio sprendimo aiškinimo ar taikymo klausimu su duomenų apsaugos pareigūnu gali konsultuotis paskyrimų tarnyba, atitinkami duomenų valdytojai ir duomenų tvarkytojai, darbuotojų komitetas ir bet kuris EIVT personalo narys; jiems nebūtina naudotis oficialiais kanalais;

               b)

               savo arba paskyrimų tarnybos, duomenų valdytojų, duomenų tvarkytojų, darbuotojų komiteto ar bet kurio EIVT personalo nario iniciatyva tiria tiesiogiai su jo užduotimis susijusius klausimus ir atvejus, apie kuriuos jis sužinojo, ir pateikia ataskaitą paskyrimų tarnybai arba tyrimą užsakiusiam asmeniui. Jei manoma, kad tai reikalinga, atitinkamai informuojamos visos kitos suinteresuotosios šalys. Jei tyrimą užsako asmuo arba jei jis užsakomas asmens vardu, duomenų apsaugos pareigūnas privalo kuo labiau užtikrinti prašymo konfidencialumą, išskyrus atvejus, kai atitinkamas duomenų subjektas nedviprasmiškai sutinka, kad prašymas būtų traktuojamas kitaip;

               c)

               eidamas pareigas, bendradarbiauja su kitų Europos Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų duomenų apsaugos pareigūnais, ypač keisdamasis patirtimi ir geriausia praktika;

               d)

               tinkamai atstovauja Vyriausiajam įgaliotiniui arba EIVT visais su duomenų apsauga susijusiais klausimais tarptautiniu lygmeniu, nedarant poveikio Sutartims, įskaitant visų pirma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnį.

               e)

               pateikia savo veiklos metinę ataskaitą Vyriausiajam įgaliotiniui ir sudaro galimybę EIVT personalui su ja susipažinti.

         2.   Nedarant poveikio 4 straipsnio b punktui, 5 straipsnio 1 dalies b ir c punktams bei 15 straipsniui, duomenų apsaugos pareigūnas ir jo personalas neatskleidžia einant pareigas ir vykdant užduotis gautos informacijos ar dokumentų.
   6 straipsnis
   Įgaliojimai
   Vykdydamas savo užduotis ir eidamas pareigas duomenų apsaugos pareigūnas:

               a)

               visada turi teisę susipažinti su duomenimis, kurie yra duomenų tvarkymo veiksmų dalykas, patekti į visas tarnybas, naudotis duomenų tvarkymo įranga ir duomenų laikmenomis;

               b)

               gali paprašyti EIVT teisės reikalų tarnybos pateikti teisines išvadas;

               c)

               vadovaudamasis Finansiniu reglamentu (Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002) ir jo įgyvendinimo taisyklėmis, gavęs įgaliojimus suteikiančio pareigūno išankstinį sutikimą gali kreiptis į išorės informacinių technologijų ekspertus;

               d)

               nedarydamas poveikio EDAPP pareigoms ir įgaliojimams, gali siūlyti administracines priemones ir teikti bendras rekomendacijas dėl Reglamento ir šio sprendimo tinkamo taikymo;

               e)

               konkrečiais atvejais EIVT vadovybei ir (arba) visoms kitoms suinteresuotosioms šalims gali teikti bet kokias kitas rekomendacijas, siekdamas praktiškai sustiprinti duomenų apsaugą;

               f)

               gali atkreipti EIVT paskyrimų tarnybos dėmesį į bet kurį atvejį, kai personalo narys nevykdo įpareigojimų pagal Reglamentą ir šį sprendimą, ir siūlyti pradėti administracinį tyrimą, atsižvelgiant į galimybę taikyti Reglamento 49 straipsnį.

         7 straipsnis
   Ištekliai
   Duomenų apsaugos pareigūnui suteikiamas atitinkamas personalas ir ištekliai, reikalingi jo pareigoms ir užduotims vykdyti.
   3   SKYRIUS

      SUBJEKTŲ TEISĖS IR PAREIGOS DUOMENŲ APSAUGOS SRITYJE

   8 straipsnis
   Paskyrimų tarnyba
   1.   Tarnybos nuostatų 90 straipsnyje apibrėžto skundo, susijusio su Reglamento arba šio sprendimo pažeidimu, atveju paskyrimų tarnyba konsultuojasi su duomenų apsaugos pareigūnu, kuris savo nuomonę turėtų pateikti raštu ne vėliau kaip per 15 dienų nuo prašymo gavimo. Jei pasibaigus šiam laikotarpiui duomenų apsaugos pareigūnas nėra pateikęs savo nuomonės paskyrimų tarnybai, jos pateikti nebereikia. Paskyrimų tarnyba neprivalo laikytis duomenų apsaugos pareigūno nuomonės.
   2.   Duomenų apsaugos pareigūnas informuojamas visais klausimais, kurie susiję ar galėtų būti susiję su duomenų apsauga.
   9 straipsnis
   Duomenų valdytojai
   1.   Duomenų valdytojai yra atsakingi už visų jų kontroliuojamų duomenų tvarkymo veiksmų atitikties Reglamentui ir šio sprendimo nuostatoms užtikrinimą. Jie gali, kaip reikalaujama, patikėti duomenų tvarkymo užduotis jiems pavaldiems EIVT personalo nariams arba pagal sutartis dirbantiems subjektams pagal Reglamento 23 straipsnį.
   2.   Visų pirma duomenų valdytojai:

               a)

               iš anksto praneša duomenų apsaugos pareigūnui apie bet kurį duomenų tvarkymo veiksmą ar keletą tvarkymo veiksmų, skirtų vienam ar keliems susijusiems tikslams pasiekti, bei apie bet kokį vykdomo tvarkymo veiksmo esminį pakeitimą;

               b)

               padeda duomenų apsaugos pareigūnui ir EDAPP atlikti jų atitinkamas pareigas, pirmiausia pateikdami informaciją pagal jų prašymus ne vėliau kaip per 30 dienų;

               c)

               bendradarbiauja su duomenų apsaugos koordinatoriais, kad parengtų esamų asmens duomenų tvarkymo veiksmų apyrašą;

               d)

               įgyvendina tinkamas technines ir organizacines priemones bei duoda atitinkamus nurodymus duomenų tvarkytojams, kad užtikrintų duomenų tvarkymo konfidencialumą ir saugumo lygį, atitinkantį duomenų tvarkymo keliamą riziką;

               e)

               atitinkamais atvejais konsultuojasi su duomenų apsaugos pareigūnu dėl duomenų tvarkymo veiksmų atitikties Reglamentui ir šiam sprendimui, ypač tais atvejais, kai jie turi pagrindo manyti, kad tam tikri duomenų tvarkymo veiksmai neatitinka Reglamento 4–10 straipsnių. Be to, klausimais, susijusiais su duomenų tvarkymo veiksmų konfidencialumu, ir dėl saugumo priemonių, kurių imtasi vadovaujantis Reglamento 22 straipsniu, jie gali konsultuotis su duomenų apsaugos pareigūnu ir vidaus saugumo specialistais.

         10 straipsnis
   Koordinatoriai
   1.   Kiekvienas vykdomasis direktorius arba lygiaverčio dydžio ar funkcijų tarnybos vadovas, arba prireikus Sąjungos delegacijos vadovas, paskiria sau pavaldų duomenų apsaugos koordinatorių.
   Nedarydamas poveikio duomenų apsaugos pareigūno pareigoms, kiekvienas koordinatorius:

               a)

               padeda pildyti viso esamo asmens duomenų tvarkymo apyrašą ir bendradarbiauja su duomenų apsaugos pareigūnu, siekdamas parengti ir atnaujinti esamų asmens duomenų tvarkymo veiksmų apyrašą;

               b)

               padeda nustatyti atitinkamus duomenų valdytojus ir duomenų tvarkytojus;

               c)

               turi teisę iš duomenų valdytojų, duomenų tvarkytojų ir EIVT personalo gauti tinkamą ir reikalingą informaciją, kurios reikia jo administracinėms užduotims vykdyti. Tai neapima teisės susipažinti su asmens duomenimis, kurių tvarkymas priklauso duomenų valdytojo kompetencijai;

               d)

               tvirtinti duomenų apsaugos pareigūnui skirtus vidaus pranešimus dėl duomenų tvarkymo veiksmų tipų ar kategorijų.

         2.   Nedarydami poveikio duomenų valdytojų pareigoms, koordinatoriai:

               a)

               padeda duomenų valdytojams vykdyti įsipareigojimus;

               b)

               prireikus padeda duomenų apsaugos pareigūnui ir duomenų valdytojams palaikyti ryšius.

         11 straipsnis
   EIVT personalas
   1.   Visas EIVT personalas padeda taikyti asmens duomenų tvarkymo konfidencialumo ir saugumo taisykles, kaip nurodyta Reglamento 21 ir 22 straipsniuose. Kiekvienas EIVT personalo narys, turintis teisę susipažinti su asmens duomenimis, tvarko juos tik gavęs duomenų valdytojų nurodymus, išskyrus atvejus, kai tą daryti reikalaujama pagal nacionalinę arba Sąjungos teisę.
   2.   Kiekvienas EIVT personalo narys, nesinaudodamas oficialiais kanalais, kaip nurodyta EDAPP nustatytose taisyklėse, gali paduoti skundą EDAPP dėl Reglamento arba šio sprendimo nuostatų, reglamentuojančių asmens duomenų tvarkymą, tariamo pažeidimo.
   12 straipsnis
   Duomenų subjektai
   1.   Duomenų subjektai turi teisę ne tik būti deramai informuoti apie su jais susijusių asmens duomenų tvarkymą pagal Reglamento 11 ir 12 straipsnius, bet taip pat gali kreiptis į atitinkamą duomenų valdytoją, kad pasinaudotų savo teisėmis pagal Reglamento 13–19 straipsnius, kaip nurodyta šio sprendimo 5 skyriuje.
   2.   Nepažeidžiant jo teisės į teisminę teisės gynimo priemonę, kiekvienas duomenų subjektas gali paduoti skundą EDAPP, jeigu jis mano, kad duomenų valdytojams tvarkant jo asmens duomenis buvo pažeistos jo teisės pagal Reglamentą arba šį sprendimą, kaip nurodyta EDAPP nustatytose taisyklėse.
   3.   Joks duomenų subjektas negali nukentėti dėl EDAPP paduoto skundo arba klausimo, į kurį buvo atkreiptas duomenų apsaugos pareigūno dėmesys, kuriuo pareikšta apie Reglamento nuostatų pažeidimą.
   4   SKYRIUS

      DUOMENŲ TVARKYMO VEIKSMŲ, APIE KURIUOS PRANEŠTA, REGISTRAS

   13 straipsnis
   Pranešimų teikimo tvarka
   1.   Duomenų valdytojai praneša duomenų apsaugos pareigūnui apie bet kokį asmens duomenų tvarkymo veiksmą, naudodamiesi pranešimo forma, pateikta EIVT ir Sąjungos delegacijų intraneto svetainėje (skirsnyje „Duomenų apsauga“). Pranešimas duomenų apsaugos pareigūnui perduodamas elektroniniu būdu. Patvirtinimo pranešimas nusiunčiamas duomenų apsaugos pareigūnui raštu per 10 darbo dienų. Gavęs patvirtinimo pranešimą, duomenų apsaugos pareigūnas paskelbia jį registre.
   2.   Pranešime pateikiama visa Reglamento 25 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija. Apie kiekvieną pasikeitimą, turintį įtakos šiai informacijai, nedelsiant pranešama duomenų apsaugos pareigūnui.
   3.   Kitos su pranešimo procedūra susijusios taisyklės ir procedūros, kurių turi laikytis duomenų valdytojai, yra duomenų apsaugos pareigūno paskelbtų bendrų rekomendacijų dalis.
   14 straipsnis
   Registro turinys ir paskirtis
   1.   Duomenų apsaugos pareigūnas tvarko asmens duomenų tvarkymo veiksmų registrą, kuris sudaromas remiantis iš duomenų valdytojų gautais pranešimais.
   2.   Registre pateikiama bent Reglamento 25 straipsnio 2 dalies a–g punktuose nurodyta informacija. Tačiau duomenų apsaugos pareigūno į registrą įtraukta informacija gali būti ribojama išimties tvarka, kai reikia užtikrinti konkretaus duomenų tvarkymo veiksmo saugumą.
   3.   Registras atlieka EIVT atliktų asmens duomenų tvarkymo veiksmų archyvo funkciją. Duomenų subjektai gali juo naudotis, kad galėtų lengviau pasinaudoti Reglamento 13–19 straipsniuose ir šiame sprendime išdėstytomis teisėmis.
   15 straipsnis
   Teisė naudotis registru
   1.   Duomenų apsaugos pareigūnas imasi reikiamų priemonių, kad bet kuris duomenų subjektas galėtų pasinaudoti registru tiesiogiai arba netiesiogiai per EDAPP. Visų pirma DAP teikia informaciją ir pagalbą duomenų subjektams, kaip ir kur pateikti prašymą suteikti teisę naudotis registru.
   2.   Išskyrus atvejus, kai suteikiama teisė naudotis registru tiesiogiai tinkle, prašymai suteikti teisę naudotis registru gali būti pateikiami raštu, taip pat elektroniniu būdu, viena iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 342 straipsnyje nurodytų kalbų ir pakankamai tiksliai suformuluoti, kad duomenų apsaugos pareigūnas galėtų nustatyti reikalingus duomenų tvarkymo veiksmus. Prašymo gavimo patvirtinimas pareiškėjui išsiunčiamas nedelsiant.
   3.   Jei prašymas yra nepakankamai tikslus, duomenų apsaugos pareigūnas prašo pareiškėją patikslinti prašymą ir padeda jam tą padaryti. Jei prašymas yra susijęs su labai dideliu duomenų tvarkymo veiksmų skaičiumi, duomenų apsaugos pareigūnas gali neoficialiai tartis su pareiškėju, kad būtų rastas teisingas sprendimas.
   4.   Bet kuris duomenų subjektas gali prašyti duomenų apsaugos pareigūno išduoti registre esančios informacijos apie bet kuriuos praneštus duomenų tvarkymo veiksmus kopiją.
   5   SKYRIUS

      DUOMENŲ SUBJEKTŲ NAUDOJIMOSI SAVO TEISĖMIS PROCEDŪRA

   16 straipsnis
   Bendrosios nuostatos
   1.   Šiame skyriuje nurodytomis duomenų subjektų teisėmis gali naudotis tik atitinkami asmenys arba, išimtiniais atvejais, tų asmenų vardu tinkamai įgalioti asmenys. Raštu teikiami prašymai adresuojami atitinkamam duomenų valdytojui, kopiją pateikiant duomenų apsaugos pareigūnui. Prireikus duomenų apsaugos pareigūnas padeda duomenų subjektui nustatyti atitinkamą duomenų valdytoją. Duomenų apsaugos pareigūnas pateikia specialias formas. Duomenų valdytojai tenkina prašymą tik tuo atveju, jei forma yra užpildyta iki galo, o pareiškėjo tapatybė tinkamai patvirtinta. Duomenų subjektai savo teisėmis naudojasi nemokamai.
   2.   Atitinkamas duomenų valdytojas nusiunčia pareiškėjui prašymo gavimo patvirtinimą per penkias darbo dienas nuo prašymo užregistravimo. Jei nenurodyta kitaip, duomenų valdytojas atsako į prašymą ne vėliau kaip per penkiolika darbo dienų nuo prašymo užregistravimo, jį patenkindamas arba raštu nurodydamas visiško arba dalinio atsisakymo priežastis, ypač tais atvejais, kai pareiškėjas nelaikomas duomenų subjektu.
   3.   Jei duomenų subjektas, naudodamasis savo teisėmis, jomis akivaizdžiai piktnaudžiauja arba pažeidžia taisykles ir kai duomenų subjektas pareiškia, kad duomenų tvarkymas yra neteisėtas, duomenų valdytojas privalo konsultuotis su duomenų apsaugos pareigūnu dėl prašymo ir (arba) siųsti duomenų subjektą pas duomenų apsaugos pareigūną, kuris priims sprendimą dėl prašymo tinkamumo ir tinkamų tolesnių veiksmų.
   4.   Bet kuris duomenų subjektas gali konsultuotis su duomenų apsaugos pareigūnu dėl naudojimosi savo teisėmis konkrečiu atveju. Nedarant poveikio jo teisei į teisminę teisės gynimo priemonę, kiekvienas duomenų subjektas gali paduoti skundą EDAPP, jeigu jis mano, kad tvarkant jo asmens duomenis buvo pažeistos jo teisės pagal Reglamentą.
   17 straipsnis
   Teisė susipažinti su savo duomenimis
   Duomenų subjektas turi teisę be apribojimų bet kada per tris mėnesius nuo prašymo gavimo gauti iš duomenų valdytojų Reglamento 13 straipsnio a–d punktuose nurodytą informaciją, pasirinkęs kurį nors iš šių būdų: susipažindamas su tais duomenimis vietoje arba gaudamas kopiją, įskaitant atitinkamais atvejais elektronine forma pateikiamą kopiją.
   18 straipsnis
   Teisė reikalauti ištaisymo
   Kiekviename duomenų subjekto prašyme ištaisyti netikslius ar neišsamius asmens duomenis nurodomi atitinkami duomenys ir kaip jie turėtų būti ištaisyti. Prašymą duomenų valdytojas nagrinėja nedelsdamas.
   19 straipsnis
   Teisė reikalauti duomenų tvarkymo veiksmų sustabdymo
   Atitinkamas duomenų valdytojas nedelsdamas nagrinėja bet kurį pagal Reglamento 15 straipsnį pateiktą prašymą sustabdyti duomenų tvarkymo veiksmus. Prašyme nurodomi atitinkami duomenys ir pateikiamos priežastys, kodėl tvarkymo veiksmai turėtų būti sustabdyti. Prieš pradėdamas toliau tvarkyti asmens duomenis duomenų valdytojas apie tai praneša prašymą pateikusiam duomenų subjektui.
   20 straipsnis
   Teisė reikalauti sunaikinimo
   Neteisėto duomenų tvarkymo atveju duomenų subjektas gali prašyti duomenų valdytojo nedelsiant sunaikinti duomenis, ypač kai buvo pažeistos Reglamento 4–10 straipsnių nuostatos. Prašyme nurodomi atitinkami duomenys ir motyvai, kodėl duomenų tvarkymas yra neteisėtas ar duomenų tvarkymo neteisėtumo įrodymai. Automatiškai tvarkomose susistemintose rinkmenose duomenų sunaikinimas iš esmės užtikrinamas visomis atitinkamomis techninėmis priemonėmis, pašalinančiomis bet kokio tolesnio sunaikintų duomenų tvarkymo galimybę. Jei dėl techninių priežasčių duomenų sunaikinti neįmanoma, atitinkamas duomenų valdytojas, pasikonsultavęs su duomenų apsaugos pareigūnu ir su suinteresuotu asmeniu, imasi kuo greitesnio tokių duomenų tvarkymo sustabdymo veiksmų.
   21 straipsnis
   Pranešimas trečiosioms šalims
   Duomenų subjektas gali kreiptis į duomenų valdytojus, kad jie trečiosioms šalims, kurioms buvo atskleisti duomenų subjekto asmens duomenys, praneštų apie duomenų subjekto prašymu atliktą asmens duomenų ištaisymą, jų tvarkymo veiksmų sustabdymą ar sunaikinimą, nebent paaiškėja, kad to padaryti yra neįmanoma arba pastangos yra neproporcingos.
   22 straipsnis
   Teisė nesutikti
   Kaip nustatyta Reglamento 18 straipsnyje, duomenų subjektas gali nesutikti, kad būtų tvarkomi su juo susiję duomenys ir kad jo asmens duomenys būtų atskleidžiami arba naudojami. Prašyme nurodomi atitinkami duomenys ir prašymą pagrindžiančios priežastys. Jeigu toks prieštaravimas yra pagrįstas, tokie asmens duomenys negali būti toliau tvarkomi.
   23 straipsnis
   Automatiniai individualūs sprendimai
   Duomenų subjektas turi teisę į tai, kad jo atžvilgiu nebūtų priimama automatinių individualių sprendimų, kaip numatyta Reglamento 19 straipsnyje, nebent sprendimas yra aiškiai numatytas nacionalinės ar Sąjungos teisės aktais arba EDAPP sprendimu, užtikrinančiu duomenų subjekto teisėtus interesus. Bet kuriuo atveju duomenų subjektas turi galimybę iš anksto pareikšti savo nuomonę ir konsultuotis su duomenų apsaugos pareigūnu.
   24 straipsnis
   Išimtys ir apribojimai
   1.   Duomenų valdytojai gali apriboti šio sprendimo 17–21 straipsniuose nurodytas teises tiek, kiek tai aiškiai pateisinama Reglamento 20 straipsnyje nustatytomis teisėtomis priežastimis. Išskyrus atvejus, kai tai visiškai būtina, susijęs duomenų valdytojas visų pirma konsultuojasi su duomenų apsaugos pareigūnu, kurio nuomonė EIVT neįpareigoja. Duomenų valdytojas nedelsdamas atsako į prašymus, susijusius su išimčių ar apribojimų naudotis teisėmis taikymu, ir pagrindžia savo sprendimą.
   2.   Bet kuris duomenų subjektas gali prašyti EDAPP taikyti Reglamento 47 straipsnio 1 dalies c punktą.
   6   SKYRIUS

      TYRIMO TVARKA

   25 straipsnis
   Praktinės priemonės
   1.   Prašymai dėl tyrimo raštu pateikiami duomenų apsaugos pareigūnui, naudojant jo pateiktą specialią formą. Kai akivaizdžiai piktnaudžiaujama teise prašyti tyrimo, pavyzdžiui, kai tas pats asmuo yra visai neseniai pateikęs tokį pat prašymą, duomenų apsaugos pareigūnas atsakyti pareiškėjui neprivalo.
   2.   Gavęs prašymą duomenų apsaugos pareigūnas per 15 dienų išsiunčia prašymo gavimo patvirtinimą paskyrimų tarnybai ar tyrimą užsakiusiam asmeniui ir patikrina, ar prašymas turi būti laikomas konfidencialiu.
   3.   Duomenų apsaugos pareigūnas prašo duomenų valdytojo, atsakingo už atitinkamą duomenų tvarkymo veiksmą, raštiško paaiškinimo šiuo klausimu. Atsakymą duomenų apsaugos pareigūnui duomenų valdytojas pateikia per 15 dienų. Duomenų apsaugos pareigūnas gali prašyti papildomos informacijos iš kitų EIVT tarnybų, pvz., EIVT Saugumo ir Informacijos saugumo (INFOSEC) departamento. Atitinkamu atveju jis gali prašyti EIVT teisės reikalų tarnybos nuomonės tuo klausimu. Informacija ar nuomonė duomenų apsaugos pareigūnui pateikiama per 30 dienų.
   4.   Duomenų apsaugos pareigūnas atsako skiriančiajai institucijai ar prašymą pateikusiam asmeniui ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo prašymo gavimo.
   7   SKYRIUS

      BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

   26 straipsnis
   Jei šio sprendimo nuostatos neatitinka Reglamento nuostatų, turi būti vadovaujamasi Reglamentu.
   27 straipsnis
   EIVT personalas tinkamomis priemonėmis supažindinamas su šiuo sprendimu, visų pirma sprendimą skelbiant EIVT ir Sąjungos delegacijų intraneto svetainėje (skirsnyje „Duomenų apsauga“).
   28 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 8 d.

            Vyriausioji įgaliotinė

         C. ASHTON


title: 2017 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/1753, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Italijos Respublikos pasiūlytas narys ir Italijos Respublikos pasiūlytas pakaitinis narys

text:
26.9.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 246/5

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2017/1753
   2017 m. rugsėjo 14 d.
   kuriuo skiriamas Regionų komiteto Italijos Respublikos pasiūlytas narys ir Italijos Respublikos pasiūlytas pakaitinis narys
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Italijos vyriausybės pasiūlymus,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. sausio 26 d., 2015 m. vasario 5 d. ir 2015 m. birželio 23 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) ir (ES) 2015/994 (3), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d.2016 m. balandžio 21 d. ir 2016 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimais atitinkamai (ES) 2016/643 (4) ir (ES) 2016/1860 (5) Mauro D'ATTIS buvo paskirtas nariu kitai kadencijai;

               (2)

               pasibaigus Mauro D'ATTIS (Consigliere del Comune di Brindisi (BR)) įgaliojimams, kurių pagrindu buvo pasiūlyta jo kandidatūra, tapo laisva Regionų komiteto nario vieta;

               (3)

               pasibaigus Benedetta BRIGHENTI (Vice Sindaco del Comune di Castelnuovo Rangone (MO)) įgaliojimams, kurių pagrindu buvo pasiūlyta jos kandidatūra, tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2020 m. sausio 25 d. į Regionų komitetą skiriami:

               a)

               nariu:

                           —

                           Mauro D'ATTIS, Assessore del Comune di Roccafiorita (ME) (įgaliojimų pakeitimas),

                     ir

               b)

               pakaitine nare:

                           —

                           Benedetta BRIGHENTI, Consigliere comunale del Comune di Castelnuovo Rangone (MO) (įgaliojimų pakeitimas),

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. ANVELT

      (1)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/116, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2015 1 27, p. 42).

      (2)  2015 m. vasario 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/190, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 31, 2015 2 7, p. 25).

      (3)  2015 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/994, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 159, 2015 6 25, p. 70).

      (4)  2016 m. balandžio 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/643, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Italijos Respublikos pasiūlytas narys (OL L 108, 2016 4 23, p. 35).

      (5)  2016 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1860, kuriuo skiriami Regionų komiteto du Italijos Respublikos pasiūlyti nariai ir Italijos Respublikos pasiūlytas pakaitinis narys (OL L 284, 2016 10 20, p. 31).


title: Tarybos sprendimas dėl 2004 m. gruodžio 13 d. — Euratomo tiekimo agentūros patariamojo komiteto narių paskyrimo

text:
22.4.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 98/1

      TARYBOS SPRENDIMAS

   dėl 2004 m. gruodžio 13 d.
   Euratomo tiekimo agentūros patariamojo komiteto narių paskyrimo
   (2005/C 98/01)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 54 straipsnio antrą ir trečią pastraipas,
   atsižvelgdama į Euratomo tiekimo agentūros statuto X straipsnį (1),
   atsižvelgdama į 1999 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimą dėl Euratomo tiekimo agentūros patariamojo komiteto narių paskyrimo (2),
   atsižvelgdama į Komisijos nuomonę,
   kadangi:
   Komiteto nariai turi būti paskirti laikotarpiui iki 2005 m. kovo 28 d., atsižvelgiant į šiuo metu neatstovaujamų valstybių narių vyriausybių pateiktas kandidatūras.
   NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Šie asmenys yra skiriami Euratomo tiekimo agentūros patariamojo komiteto nariais:

               Kipras (1 vieta)

               Panicos DEMETRIADES

               Čekija (3 vietos)

               Miroslav ŠEDINA

               Zdeněk HUBÁČEK

               Vladimír HLAVINKA

               Estija (1 vieta)

               Merle LUST

               Vengrija (3 vietos)

               Zoltán HORVÁTH

               Ákos PETŐ

               Ágnes SZÉL

               Latvija (1 vieta)

               Andrejs SALMIŅŠ

               Lietuva (1 vieta)

               Donaldas JASULAITIS

               Lenkija (5 vietos)

               Stefan CHWASZCZEWSKI

               Katarzyna HINCZ

               Jacek Tadeusz KANIEWSKI

               Grzegorz KRZYSZTOSZEK

               Władysław SIKORA

               Slovėnija (1 vieta)

               Ivo NOVAK

               Slovakija (2 vietos)

               Michal DURANKO

               Eduard ĎURČEK

      Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 13 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         B.R. BOT

      (1)  OL 27, 1958 12 6, p. 534/58. Statutas su paskutiniais pakeitimais, padarytas Akto dėl stojimo sąlygų, II priedo, 12 skyriaus Energetika, A bendrųjų nuostatų, 1 dalies c punktu (OL L 236, 2003 9 23, p. 586).

      (2)  OL C 186, 1999 7 2, p. 1.