title: 2019 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/858 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) šalių susitikime, kuriuo panaikinamas 2017 m. birželio 12 d. sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SIOFA šalių susitikime

text:
28.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 140/21

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/858
         2019 m. gegužės 14 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) šalių susitikime, kuriuo panaikinamas 2017 m. birželio 12 d. sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SIOFA šalių susitikime
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Tarybos sprendimu 2008/780/EB (1) Sąjunga sudarė Susitarimą dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) (2), kuriuo įsteigtas SIOFA šalių susitikimas;

                     (2)

                     SIOFA šalių susitikimas yra atsakingas už žvejybos išteklių valdymo ir išsaugojimo priemones SIOFA rajone. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

                     (3)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3) nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga tų tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

                     (4)

                     kaip teigiama Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato, pagrindinis Sąjungos veiksmų tuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

                     (5)

                     Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ nurodytos konkrečios priemonės plastiko kiekiui ir jūros taršai mažinti, taip pat mažinti jūroje prarandamų ar paliekamų žvejybos įrankių kiekį;

                     (6)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SIOFA šalių susitikime 2019–2023 m., nes metiniame SIOFA šalių susitikime priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1005/2008 (4) ir (EB) Nr. 1224/2009 (5) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 (6), turinį;

                     (7)

                     2017 m. birželio 12 d. Tarybos sprendime, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SIOFA, nenumatyta Sąjungos poziciją SIOFA šalių susitikime peržiūrėti iki 2022 m. metinio posėdžio. Tačiau didžioji dauguma Tarybos sprendimų, kuriais nustatoma Sąjungos pozicija skirtingose regioninėse žvejybos valdymo organizacijose, kurių susitariančioji šalis Sąjunga yra, turi būti peržiūrėti prieš 2019 m. tų regioninių žvejybos valdymo organizacijų metinius posėdžius. Todėl, siekiant skatinti didesnį Sąjungos pozicijų visose regioninėse žvejybos valdymo organizacijose nuoseklumą ir supaprastinti peržiūros procedūrą, tikslinga paankstinti 2017 m. birželio 12 d. sprendimo peržiūrą ir tą sprendimą panaikinti bei pakeisti nauju sprendimu, kuris apimtų 2019–2023 m. laikotarpį;

                     (8)

                     atsižvelgiant į kintantį SIOFA rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš SIOFA šalių susitikimus arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) šalių susitikime, yra išdėstyta I priede.

            2 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SIOFA šalių susitikime, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

            3 straipsnis
            I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio SIOFA šalių susitikimo patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

            4 straipsnis
            2017 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) šalių susitikime, ir kuriuo panaikinamas 2012 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas, kuriuo nustatoma Sąjungos pozicija, kurios turi būti laikomasi Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) sistemoje, panaikinamas.

            5 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               P. DAEA

            (1)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimas 2008/780/EB dėl Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 268, 2008 10 9, p. 27).

            (2)  OL L 196, 2006 7 18, p. 15.

            (3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

            (4)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

            (5)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

            (6)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

            I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) šalių susitikime

            1.   PRINCIPAI
            Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje kontekste Sąjunga:

                        a)

                        veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

                        b)

                        siekia, kad SIOFA priemonių rengimo etape būtų tinkamai įtraukiami suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad SIOFA priimamos priemonės atitiktų SIOF susitarimą;

                        c)

                        užtikrina, kad SIOFA priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

                        d)

                        skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

                        e)

                        siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

                        f)

                        užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

                        g)

                        laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (1);

                        h)

                        siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui SIOFA susitarimo rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

                        i)

                        laikosi Tarybos išvadų (2) dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (3) ir skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas SIOFA efektyvumas ir, kai aktualu, gerinamas jo valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidedant prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

                        j)

                        skatina RŽVO veiklos ir veiklos pagal regionines jūrų konvencijas koordinavimą ir, kai tikslinga, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis, jei taikytina, pagal jų įgaliojimus;

                        k)

                        skatina bendradarbiavimo ne tunų regioninėse žvejybos valdymo organizacijose mechanizmus, panašius į vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO.

                  2.   GAIRĖS
            Kai tikslinga, Sąjunga stengiasi, kad SIOFA kontekste būtų skatinama priimti šias priemones:

                        a)

                        Susitarimo rajone taikytinas žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant SIOFA kompetencijai priklausantiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas, taip pat žvejybos pastangų arba žvejybos pajėgumų reguliavimo priemones, kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus būtų svarstomos specialiosios peržvejojamų išteklių apsaugos priemonės, siekiant žvejybos intensyvumą suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

                        b)

                        priemones, padedančias SIOF susitarimo rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

                        c)

                        priemones, kuriomis siekiama sustiprinti žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimą ir skatinti geresnį pramonės subjektų ir mokslininkų bendradarbiavimą;

                        d)

                        SIOF susitarimo rajone taikytinas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir SIOFA kontekste priimtų priemonių laikymasis;

                        e)

                        priemones, skirtas kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat SIOF susitarimo rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias SIOF susitarimą ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

                        f)

                        priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti palankias sąlygas tokiems įrankiams identifikuoti ir ištraukti;

                        g)

                        priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

                        h)

                        kai tikslinga, bendrus požiūrius su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis valdant žvejybą tame pačiame rajone;

                        i)

                        kai tikslinga ir kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, rekomendacijas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

                        j)

                        papildomas technines priemones, grindžiamas SIOFA pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               (1)  Dok. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

               (2)  Dok. 7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

               (3)  Dok. JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

            II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje šalių susitikimo posėdžiuose, tikslinimas

            Prieš kiekvieną šalių susitikimo posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.
            Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno SIOFA šalių susitikimo posėdžio, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.
            Jei šalių susitikimo metu neįmanoma susitarti, įskaitant vietoje, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.


title: 2019 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/859 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Regioninėje žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijoje (SPRFMO), kuriuo panaikinamas 2017 m. birželio 12 d. Sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SPRFMO

text:
28.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 140/27

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/859
         2019 m. gegužės 14 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Regioninėje žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijoje (SPRFMO), kuriuo panaikinamas 2017 m. birželio 12 d. Sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SPRFMO
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Tarybos sprendimu 2012/130/ES (1) Sąjunga sudarė Konvenciją dėl pietų Ramiojo vandenyno atviros jūros žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo (2) (toliau – SPRFMO konvencija), pagal kurią įsteigta SPRFMO komisija;

                     (2)

                     SPRFMO komisija yra atsakinga už išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių priėmimą siekiant SPRFMO konvencijos tikslų. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

                     (3)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3) nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga tų tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

                     (4)

                     kaip teigiama Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato, pagrindinis Sąjungos veiksmų tuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

                     (5)

                     Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ nurodytos konkrečios priemonės plastiko kiekiui ir jūros taršai mažinti, taip pat mažinti jūroje prarandamų ar paliekamų žvejybos įrankių kiekį;

                     (6)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SPRFMO komisijoje 2020–2024 m., nes SPRFMO išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1005/2008 (4) ir (EB) Nr. 1224/2009 (5) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 (6), turinį;

                     (7)

                     2017 m. birželio 12 d. Tarybos sprendime, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SPRFMO, nenumatyta Sąjungos poziciją SPRFMO komisijoje peržiūrėti iki 2022 m. metinio posėdžio. Tačiau didžioji dauguma Tarybos sprendimų, kuriais nustatoma Sąjungos pozicija skirtingose regioninėse žvejybos valdymo organizacijose, kurių susitariančioji šalis Sąjunga yra, turi būti peržiūrėti prieš 2019 m. tų regioninių žvejybos valdymo organizacijų metinius posėdžius. Todėl, siekiant skatinti didesnį Sąjungos pozicijų visose regioninėse žvejybos valdymo organizacijose nuoseklumą ir supaprastinti peržiūros procedūrą, tikslinga paankstinti 2017 m. birželio 12 d. sprendimo peržiūrą ir tą sprendimą panaikinti bei pakeisti nauju sprendimu, kuris apimtų 2020–2024 m. laikotarpį;

                     (8)

                     atsižvelgiant į kintantį SPRFMO konvencijos rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš metinius SPRFMO komisijos posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2020–2024 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) komisijos posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

            2 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SPRFMO komisijos posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

            3 straipsnis
            I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2025 m. metinio SPRFMO komisijos posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

            4 straipsnis
            2017 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Regioninėje žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijoje (SPRFMO), ir kuriuo panaikinamas 2012 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Sąjungos pozicijos, kurios turi būti laikomasi Regioninėje žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijoje, panaikinamas.

            5 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               P. DAEA

            (1)  2011 m. spalio 3 d. Tarybos sprendimas 2012/130/ES dėl Konvencijos dėl pietų Ramiojo vandenyno atviros jūros žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo patvirtinimo Europos Sąjungos vardu (OL L 67, 2012 3 6, p. 1).

            (2)  OL L 67, 2012 3 6, p. 3.

            (3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

            (4)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

            (5)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

            (6)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

            I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Regioninėje žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijoje (SPRFMO)

            1.   PRINCIPAI
            Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos kontekste Sąjunga:

                        a)

                        veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

                        b)

                        siekia, kad į SPRFMO priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad SPRFMO priimamos priemonės atitiktų SPRFMO konvencijos tikslus;

                        c)

                        užtikrina, kad SPRFMO priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

                        d)

                        skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

                        e)

                        siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

                        f)

                        užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

                        g)

                        laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (1);

                        h)

                        siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui SPRFMO konvencijos rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

                        i)

                        laikosi Tarybos išvadų (2) dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (3) ir skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas SPRFMO efektyvumas ir, kai aktualu, gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidedant prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

                        j)

                        skatina RŽVO veiklos ir veiklos pagal regionines jūrų konvencijas koordinavimą ir, kai tikslinga, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis, jei taikytina, pagal jų įgaliojimus;

                        k)

                        skatina bendradarbiavimo ne tunų regioninėse žvejybos valdymo organizacijose mechanizmus, panašius į vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO.

                  2.   GAIRĖS
            Kai tikslinga, Sąjunga stengiasi skatinti, kad SPRFMO priimtų šias priemones:

                        a)

                        Konvencijos rajone taikytinas žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant SPRFMO reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba žvejybos pastangų reguliavimo priemones, kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus į tas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones įtraukiamos specialiosios peržvejojamiems ištekliams skirtos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

                        b)

                        priemones, padedančias Konvencijos rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

                        c)

                        priemones, kuriomis siekiama sustiprinti žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimą ir skatinti geresnį pramonės subjektų ir mokslininkų bendradarbiavimą;

                        d)

                        Konvencijos rajone taikytinas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir SPRFMO priimtų priemonių laikymasis;

                        e)

                        priemones, skirtas kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat SPRFMO konvencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias SPRFMO konvenciją ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

                        f)

                        priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti palankias sąlygas tokiems įrankiams identifikuoti ir ištraukti;

                        g)

                        priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

                        h)

                        kai tikslinga ir kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, rekomendacijas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

                        i)

                        kai tikslinga, bendrus požiūrius su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis valdant žvejybą tame pačiame regione;

                        j)

                        papildomas technines priemones, grindžiamas SPRFMO pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               (1)  Dok. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

               (2)  Dok. 7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

               (3)  Dok. JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

            II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos posėdžiuose, tikslinimas

            Prieš kiekvieną SPRFMO komisijos posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Europos Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.
            Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija Europos Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno SPRFMO komisijos posėdžio, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.
            Jei SPRFMO komisijos posėdžio metu neįmanoma susitarti, įskaitant vietoje, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.


title: 2019 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/860 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Indijos vandenyno tunų komisijoje (IOTC), kuriuo panaikinamas 2014 m. gegužės 19 d. sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IOTC

text:
28.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 140/33

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/860
         2019 m. gegužės 14 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Indijos vandenyno tunų komisijoje (IOTC), kuriuo panaikinamas 2014 m. gegužės 19 d. sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IOTC
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Tarybos sprendimu 95/399/EB (1) Sąjunga sudarė Susitarimą dėl Indijos vandenyno tunų komisijos įsteigimo (2) (toliau – IOTC susitarimas);

                     (2)

                     IOTC yra atsakinga už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą IOTC susitarimo rajone. IOTC priima išsaugojimo ir valdymo priemones, kad užtikrintų išteklių, kuriems taikomas IOTC susitarimas, išsaugojimą ir skatintų optimalų jų naudojimą. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

                     (3)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3) nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga tų tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

                     (4)

                     kaip teigiama Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato, pagrindinis Sąjungos veiksmų tuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

                     (5)

                     Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ nurodytos konkrečios priemonės plastiko kiekiui ir jūros taršai mažinti, taip pat mažinti jūroje prarandamų ar paliekamų žvejybos įrankių kiekį;

                     (6)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IOTC posėdžiuose 2019–2023 m., nes IOTC priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1005/2008 (4) ir (EB) Nr. 1224/2009 (5) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 (6), turinį;

                     (7)

                     dabartinė pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IOTC posėdžiuose, yra nustatyta 2014 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IOTC. Tą sprendimą tikslinga panaikinti ir pakeisti nauju sprendimu, kuris apimtų 2019–2023 m. laikotarpį;

                     (8)

                     atsižvelgiant į kintantį IOTC susitarimo rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš IOTC posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Indijos vandenyno tunų komisijos (IOTC) posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

            2 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IOTC posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

            3 straipsnis
            I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio IOTC posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

            4 straipsnis
            2014 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Indijos vandenyno tunų komisijoje (IOTC), panaikinamas.

            5 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               P. DAEA

            (1)  1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas 95/399/EB dėl Bendrijos prisijungimo prie Susitarimo įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (OL L 236, 1995 10 5, p. 24).

            (2)  OL L 236, 1995 10 5, p. 25.

            (3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

            (4)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

            (5)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

            (6)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

            I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Indijos vandenyno tunų komisijoje (IOTC)

            1.   PRINCIPAI
            Indijos vandenyno tunų komisijos kontekste Sąjunga:

                        a)

                        veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

                        b)

                        siekia, kad į IOTC priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad IOTC priimamos priemonės atitiktų IOTC susitarimą;

                        c)

                        užtikrina, kad IOTC priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

                        d)

                        skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

                        e)

                        siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

                        f)

                        užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

                        g)

                        laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (1);

                        h)

                        siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui IOTC susitarimo rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

                        i)

                        laikosi Tarybos išvadų (2) dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (3) ir skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas IOTC efektyvumas ir, kai aktualu, gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidedant prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

                        j)

                        skatina RŽVO veiklos ir veiklos pagal regionines jūrų konvencijas koordinavimą ir, kai tikslinga, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis, jei taikytina, pagal atitinkamus jų įgaliojimus;

                        k)

                        skatina koordinavimą ir bendradarbiavimą su kitomis tunų RŽVO bendro intereso klausimais, visų pirma atnaujinant vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO, ir pradedant jį taikyti visoms RŽVO.

                  2.   GAIRĖS
            Kai tikslinga, Sąjunga stengiasi skatinti, kad IOTC priimtų šias priemones:

                        a)

                        IOTC susitarimo rajone taikytinas žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant IOTC reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba žvejybos pastangų reguliavimo priemones, kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus būtų svarstomos specialiosios peržvejojamų išteklių apsaugos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

                        b)

                        priemones, padedančias IOTC susitarimo rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

                        c)

                        priemones, kuriomis siekiama sustiprinti žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimą ir skatinti geresnį pramonės subjektų ir mokslininkų bendradarbiavimą;

                        d)

                        IOTC susitarimo rajone taikytinas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir IOTC priimtų priemonių laikymasis;

                        e)

                        priemones, skirtas kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat IOTC susitarimo rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

                        f)

                        priemones, kuriomis siekiama valdyti žuvų suburiamųjų įrenginių (ŽSĮ) naudojimą, visų pirma pagerinti duomenų rinkimą, tiksliai įvertinti, sekti ir stebėti ŽSĮ naudojimą, sumažinti poveikį pažeidžiamiems tunų ištekliams, sušvelninti galimą jų poveikį tikslinėms ir netikslinėms rūšims, taip pat ekosistemai;

                        g)

                        priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti palankias sąlygas tokiems įrankiams identifikuoti ir ištraukti, ir sumažinti į jūrą išmetamų šiukšlių kiekį;

                        h)

                        priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

                        i)

                        kai tikslinga ir kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, rekomendacijas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

                        j)

                        papildomas technines priemones, grindžiamas IOTC organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               (1)  Dok. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

               (2)  Dok. 7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

               (3)  Dok. JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

            II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Indijos vandenyno tunų komisijos posėdžiuose, tikslinimas

            Prieš kiekvieną IOTC posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.
            Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno IOTC posėdžio, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.
            Jei IOTC posėdyje neįmanoma susitarti, įskaitant vietoje, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengia


title: 2019 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/861 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos pietryčių Atlante organizacijoje (SEAFO), kuriuo panaikinamas 2014 m. birželio 12 d. Sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SEAFO

text:
28.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 140/38

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/861
         2019 m. gegužės 14 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos pietryčių Atlante organizacijoje (SEAFO), kuriuo panaikinamas 2014 m. birželio 12 d. Sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SEAFO
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Tarybos sprendimu 2002/738/EB (1) Sąjunga sudarė Konvenciją dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne (2) (toliau – SEAFO konvencija), kuria įsteigta Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (SEAFO);

                     (2)

                     SEAFO komisija yra atsakinga už priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį žvejybos išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą SEAFO konvencijos rajone, priėmimą. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

                     (3)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3) nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Be to, Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 pabrėžta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

                     (4)

                     kaip teigiama Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato, pagrindinis ES veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

                     (5)

                     Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ nurodytos konkrečios priemonės, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

                     (6)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SEAFO komisijos posėdžiuose 2019–2023 m., nes SEAFO priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1005/2008 (4) ir (EB) Nr. 1224/2009 (5) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 (6), turinį;

                     (7)

                     dabartinė pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SEAFO komisijos posėdžiuose, yra nustatyta 2014 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimu dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SEAFO. Tą sprendimą tikslinga panaikinti ir pakeisti nauju sprendimu, skirtu 2019–2023 metų laikotarpiui;

                     (8)

                     atsižvelgiant į kintantį SEAFO konvencijos rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš SEAFO posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos (SEAFO) komisijos posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

            2 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SEAFO komisijos posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

            3 straipsnis
            I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio SEAFO komisijos posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

            4 straipsnis
            2014 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos pietryčių Atlante organizacijoje (SEAFO),panaikinamas.

            5 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               P. DAEA

            (1)  2002 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas 2002/738/EB dėl Europos bendrijos Konvencijos dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo Pietryčių Atlanto vandenyne patvirtinimo (OL L 234, 2002 8 31, p. 39).

            (2)  OL L 234, 2002 8 31, p. 40.

            (3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

            (4)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

            (5)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

            (6)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

            I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos pietryčių Atlante organizacijoje (SEAFO)

            1.   PRINCIPAI
            Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos kontekste Sąjunga:

                        a)

                        veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

                        b)

                        siekia, kad į SEAFO priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad SEAFO priimamos priemonės atitiktų SEAFO konvenciją;

                        c)

                        užtikrina, kad SEAFO priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

                        d)

                        skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

                        e)

                        siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

                        f)

                        užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

                        g)

                        laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (1);

                        h)

                        siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui SEAFO konvencijos rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

                        i)

                        laikosi Tarybos išvadų (2) dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (3) ir skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas SEAFO efektyvumas ir, kai aktualu, gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidedant prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

                        j)

                        skatina RŽVO veiklos ir veiklos pagal regionines jūrų konvencijas koordinavimą ir, kai tikslinga, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis, jei taikytina, pagal jų įgaliojimus;

                        k)

                        skatina bendradarbiavimo ne tunų regioninėse žvejybos valdymo organizacijose mechanizmus, panašius į vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO.

                  2.   GAIRĖS
            Kai tikslinga, Sąjunga stengiasi skatinti, kad SEAFO priimtų šias priemones:

                        a)

                        Konvencijos rajone taikytinas žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant SEAFO reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba žvejybos pastangų reguliavimo priemones, kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus būtų svarstomos specialiosios peržvejojamų išteklių apsaugos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

                        b)

                        priemones, padedančias Konvencijos rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

                        c)

                        priemones, kuriomis siekiama sustiprinti žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimą ir skatinti geresnį pramonės subjektų ir mokslininkų bendradarbiavimą;

                        d)

                        Konvencijos rajone taikytinas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir SEAFO priimtų priemonių laikymasis;

                        e)

                        priemones, skirtas neigiamam žvejybos poveikiui jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms sumažinti, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat SEAFO konvencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

                        f)

                        priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti palankias sąlygas tokiems įrankiams identifikuoti ir ištraukti;

                        g)

                        priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

                        h)

                        kai tikslinga ir kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, rekomendacijas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

                        i)

                        kai tikslinga, bendrus požiūrius su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis valdant žvejybą tame pačiame regione;

                        j)

                        papildomas technines priemonių, grindžiamas SEAFO pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               (1)  Dok. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

               (2)  Dok. 7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

               (3)  Dok. JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

            II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos posėdžiuose, tikslinimas

            Prieš kiekvieną SEAFO komisijos posėdį, sušaukiamą sprendimams, kurie gali tapti privalomais Sąjungai, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.
            Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno SEAFO komisijos posėdžio, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.
            Jei SEAFO komisijos posėdžio metu neįmanoma susitarti, įskaitant vietoje, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.


title: 2019 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/862 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje (WCPFC), kuriuo panaikinamas 2014 m. birželio 12 d. Sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu dėl vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo turi būti laikomasi WCPFC

text:
28.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 140/44

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/862
         2019 m. gegužės 14 d.
         dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje (WCPFC), kuriuo panaikinamas 2014 m. birželio 12 d. Sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu dėl vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo turi būti laikomasi WCPFC
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     Tarybos sprendimu 2005/75/EB (1) Sąjunga sudarė Konvenciją dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (2) (toliau – WCPF konvenciją), kuria sukuriama Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (WCPFC);

                     (2)

                     WCPFC yra atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą WCPF konvencijos rajone. WCPFC priima išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį toli migruojančių žuvų išteklių tvarumą WCPF konvencijos rajone ir skatinti optimalų jų naudojimą. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

                     (3)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3) nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Be to, Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 pabrėžta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

                     (4)

                     kaip teigiama Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato, pagrindinis ES veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

                     (5)

                     Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ nurodytos konkrečios priemonės, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

                     (6)

                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi WCPFC posėdžiuose 2019–2023 m., nes WCPFC išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1005/2008 (4) ir (EB) Nr. 1224/2009 (5) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 (6), turinį;

                     (7)

                     šiuo metu pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi WCPFC posėdžiuose, nustatyta 2014 m. birželio 12 d. Tarybos sprendime dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu dėl vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo turi būti laikomasi WCPFC. Tą sprendimą tikslinga panaikinti ir pakeisti nauju sprendimu, skirtu 2019–2023 m. laikotarpiui;

                     (8)

                     atsižvelgiant į kintantį WCPF konvencijos rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš metinius WCPFC posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

            2 straipsnis
            Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi WCPFC posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

            3 straipsnis
            I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio WCPFC posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

            4 straipsnis
            2014 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu dėl vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo turi būti laikomasi Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje (WCPFC), panaikinamas.

            5 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               P. DAEA

            (1)  2004 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas 2005/75/EB dėl Bendrijos prisijungimo prie Konvencijos dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (OL L 32, 2005 2 4, p. 1).

            (2)  OL L 32, 2005 2 4, p. 3.

            (3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

            (4)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

            (5)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

            (6)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

            I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje (WCPFC)

            1.   PRINCIPAI
            Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos kontekste Sąjunga:

                        a)

                        veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

                        b)

                        siekia, kad į WCPFC priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad WCPFC priimamos priemonės atitiktų WCPF konvenciją;

                        c)

                        užtikrina, kad WCPFC priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

                        d)

                        skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

                        e)

                        siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

                        f)

                        užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

                        g)

                        laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (1);

                        h)

                        siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui Konvencijos rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

                        i)

                        laikosi Tarybos išvadų (2) dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (3) ir skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas WCPFC efektyvumas ir, kai aktualu, gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidedant prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

                        j)

                        skatina RŽVO veiklos ir veiklos pagal regionines jūrų konvencijas koordinavimą ir, kai tikslinga, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis, jei taikytina, pagal jų įgaliojimus;

                        k)

                        kai tikslinga, plėtoja bendrus požiūrius su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis valdant žvejybą tame pačiame rajone;

                        l)

                        skatina koordinavimą ir bendradarbiavimą su kitomis tunų RŽVO bendro intereso klausimais, visų pirma atnaujinant vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO, ir pradedant jį taikyti visoms RŽVO.

                  2.   GAIRĖS
            Kai tikslinga, Sąjunga stengiasi skatinti, kad WCPFC priimtų šias priemones:

                        a)

                        WCPF konvencijos rajone taikytinas žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant WCPFC reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas, žvejybos pastangų arba žvejybos pajėgumų reguliavimo priemones, kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus į tas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones įtraukiamos specialiosios peržvejojamiems ištekliams skirtos priemonės, siekiant žvejybos intensyvumą suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

                        b)

                        priemones, padedančias Konvencijos rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

                        c)

                        priemones, kuriomis siekiama sustiprinti žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimą ir skatinti geresnį pramonės subjektų ir mokslininkų bendradarbiavimą;

                        d)

                        WCPF konvencijos rajone taikytinas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir WCPFC priimtų priemonių laikymasis;

                        e)

                        priemones, skirtas kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat WCPF konvencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias WCPF konvenciją, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

                        f)

                        priemones, kuriomis siekiama valdyti žuvų suburiamųjų įrenginių (ŽSĮ) naudojimą, visų pirma pagerinti duomenų rinkimą, tiksliai įvertinti, sekti ir stebėti ŽSĮ naudojimą, sumažinti poveikį pažeidžiamiems tunų ištekliams, sušvelninti galimą jų poveikį tikslinėms ir netikslinėms rūšims, taip pat ekosistemai;

                        g)

                        priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti palankias sąlygas tokiems įrankiams identifikuoti ir ištraukti, ir sumažinti į jūrą išmetamų šiukšlių kiekį;

                        h)

                        priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

                        i)

                        kai tikslinga ir kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, rekomendacijas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

                        j)

                        papildomas technines priemones, grindžiamas WCPFC pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               (1)  Dok. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

               (2)  Dok. 7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

               (3)  Dok. JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

            II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos posėdžiuose, tikslinimas

            Prieš kiekvieną WCPFC posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Europos Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.
            Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija Europos Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno WCPFC posėdžio, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.
            Jei WCFPC posėdžio metu neįmanoma susitarti, įskaitant vietoje, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.