title: 2011 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Maroko Karalystės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

text:
5.8.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 202/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. liepos 12 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Maroko Karalystės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo
   (2011/491/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. gegužės 22 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 764/2006 dėl Europos bendrijos ir Maroko Karalystės partnerystės susitarimo žuvininkystės sektoriuje sudarymo (1);

               (2)

               Protokolo, kuriuo nustatomos minėtame žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, galiojimas baigėsi 2011 m. vasario 27 d.;

               (3)

               Sąjunga derėjosi su Maroko Karalyste (toliau – Marokas) dėl naujo protokolo, kuriuo ES laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, į kuriuos Marokas turi suverenias teises arba kurie priklauso jo jurisdikcijai;

               (4)

               pasibaigus deryboms, Protokolas, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Maroko Karalystės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas (toliau – protokolas), buvo parafuotas 2011 m. vasario 25 d.;

               (5)

               kad būtų sudarytos sąlygos Europos Sąjungos laivų žvejybos veiklai, protokolo 12 straipsnyje numatytas jo laikinas taikymas nuo 2011 m. vasario 28 d.;

               (6)

               Protokolą reikėtų pasirašyti ir laikinai taikyti, kol bus baigtos būtinos jo sudarymo procedūros,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu įgaliojama pasirašyti Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės protokolą, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Maroko žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas (toliau – protokolas), su sąlyga, kad minėtas protokolas bus sudarytas.
   Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuriam (-iems) suteikiama teisė Sąjungos vardu pasirašyti protokolą, su sąlyga, kad jis bus sudarytas.
   3 straipsnis
   Protokolas laikinai taikomas nuo 2011 m. vasario 28 d., kol bus baigtos jo sudarymui būtinos procedūros.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  OL L 141, 2006 5 29, p. 1.
    ---documentbreak---

               5.8.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 202/3

         Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės
   PROTOKOLAS,
   kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Maroko žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas
   1 straipsnis
   Taikymo laikotarpis ir žvejybos galimybės
   1.   Susitarimo 5 straipsnyje numatytos žvejybos galimybės nuo 2011 m. vasario 28 d. vienerių metų laikotarpiui yra nustatytos prie šio protokolo pridėtoje lentelėje.
   2.   1 dalis yra taikoma nepažeidžiant šio protokolo 4 ir 5 straipsnių nuostatų.
   3.   Taikant susitarimo 6 straipsnį, su Europos Sąjungos (ES) valstybių narių vėliava plaukiojantys laivai gali žvejoti Maroko žvejybos zonose tik turėdami žvejybos licenciją, išduotą laikantis šio protokolo ir sąlygų, nustatytų šio protokolo priede.
   2 straipsnis
   Finansinis įnašas. Mokėjimas
   1.   Susitarimo 7 straipsnyje nustatytas finansinis įnašas 1 straipsnyje nurodytam laikotarpiui yra 36 100 000 EUR (1).
   2.   1 dalis yra taikoma, atsižvelgiant į šio protokolo 4, 5, 6 ir 10 straipsnių nuostatas.
   3.   1 dalyje numatytą finansinį įnašą ES sumoka ne vėliau kaip per keturis mėnesius po šio protokolo pasirašymo.
   4.   Finansinis įnašas pervedamas vyriausiajam Karalystės iždininkui į atidarytą Karalystės iždo sąskaitą, kurios rekvizitus praneša Maroko valdžios institucijos.
   5.   Nepažeidžiant šio protokolo 6 straipsnio nuostatų, šio įnašo paskirstymas yra išskirtinė Maroko kompetencija.
   3 straipsnis
   Mokslinę sritį apimantis koordinavimas
   1.   Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žuvininkystę Maroko žvejybos zonose, remdamosi tuose vandenyse žvejojančių įvairių laivynų laivų tarpusavio nediskriminavimo principu.
   2.   Šio protokolo galiojimo laikotarpiu ES ir Maroko valdžios institucijos bendradarbiaus susitarimo 4 straipsnio 1 dalyje numatytuose bendruose moksliniuose susitikimuose, siekdamos stebėti išteklių būklės raidą Maroko žvejybos zonose.
   3.   Atsižvelgdamos į šių susitikimų mokslines išvadas ir į naujausią turimą mokslinę informaciją, šalys tariasi susitarimo 10 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete ir, jei reikia, abipusiu susitarimu imasi priemonių, užtikrinančių tausų žuvininkystės išteklių valdymą.
   4 straipsnis
   Žvejybos galimybių persvarstymas
   1.   1 straipsnyje nurodytos žvejybos galimybės gali būti padidintos bendru sutarimu, jei, remiantis 3 straipsnyje numatytų mokslinių susitikimų išvadomis, toks padidinimas nekenkia tausiam Maroko išteklių naudojimui. Tokiu atveju 2 straipsnio 1 dalyje nurodytas finansinis įnašas yra padidinamas proporcingai ir pro rata temporis. Tačiau bendra ES mokamo finansinio įnašo suma negali viršyti 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos daugiau nei dvigubai.
   2.   Tuo atveju, jei šalys susitaria dėl 3 straipsnyje nurodytų priemonių taikymo, dėl kurio sumažėja 1 straipsnyje nurodytos žvejybos galimybės, finansinis įnašas yra proporcingai ir pro rata temporis sumažinamas. Nepažeisdama šio protokolo 6 straipsnio nuostatų, finansinio įnašo mokėjimą ES galėtų sustabdyti, jei nebūtų galima išnaudoti visų šiame protokole nustatytos žvejybos galimybių.
   3.   Šalių sutarimu žvejybos galimybių paskirstymas įvairių kategorijų laivams gali būti persvarstytas iš naujo, laikantis visų mokslinių susitikimų metu padarytų išvadų dėl išteklių, kuriems naujas paskirstymas galėtų daryti įtaką, valdymo. Šalys susitaria dėl finansinio įnašo koregavimo, jei perskirsčius žvejybos galimybes jo reikia.
   4.   Dėl 1, 2 (pirmas sakinys) ir 3 dalyse numatyto žvejybos galimybių persvarstymo šalys priima bendrą sprendimą jungtiniame komitete, numatytame susitarimo 10 straipsnyje.
   5 straipsnis
   Eksperimentinė žvejyba
   Šalys, remdamosi mokslinių tyrimų, atliekamų vadovaujant šiame susitarime numatytam bendrajam moksliniam komitetui, rezultatais, skatina ekperimentinę žvejybą Maroko žvejybos rajonuose. Tam tikslui jos vienos iš šalių prašymu rengia konsultacijas ir nustato, kiekvienam atvejui atskirai, rūšis (tokias, kaip pintys), sąlygas ir kitus reikalingus parametrus.
   Eksperimentinės žvejybos leidimai suteikiami bandymams ne ilgesniam kaip šešių mėnesių laikotarpiui.
   Jei šalys nusprendžia, kad eksperimentinės kampanijos davė teigiamų rezultatų, taikant 4 straipsnyje numatytą tarimosi tvarką ES galėtų būti suteiktos naujos žvejybos galimybės, kol pasibaigs šio protokolo galiojimo laikotarpis. Tokiu atveju būtų padidinta finansinė kompensacija.
   6 straipsnis
   Partnerystės susitarimo įnašas žuvininkystės sektoriaus politikai Maroke sukurti
   1.   Šio protokolo 2 straipsnio 1 dalyje numatytu finansiniu įnašu, kurio dydis yra 13 500 000 EUR, prisidedama prie žuvininkystės sektoriaus politikos plėtros ir įgyvendinimo Maroke siekiant sukurti tausią ir atsakingą žvejybą šios šalies vandenyse.
   2.   Marokas paskirsto ir administruoja šį įnašą remdamasis abiejų šalių jungtiniame komitete bendrai nustatytais siektinais tikslais ir su jais susijusiomis programomis ir laikydamasis žuvininkystės sektoriaus plėtros strategijos „Halieutis“.
   7 straipsnis
   Parama atsakingai žvejybai kurti
   1.   Marokui siūlant ir įgyvendinant 6 straipsnio nuostatas, ES ir Marokas susitarimo 10 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete po protokolo pasirašymo susitaria:

               a)

               dėl Maroko žuvininkystės politikos prioritetų įgyvendinimo gairių, siekiant sukurti tausią ir atsakingą žvejybą, ypač dėl 6 straipsnio 2 dalyje numatytų prioritetų;

               b)

               dėl siektinų tikslų ir gaunamų rezultatų vertinimo kriterijų ir rodiklių.

         2.   Bet kokį šių gairių, tikslų ir šių vertinimo kriterijų ir rodiklių pakeitimą abi šalys tvirtina jungtiniame komitete.
   3.   Apie 6 straipsnio 2 dalyje numatytą įnašo paskirstymą Marokas praneša ES, kai tik jungtiniame komitete patvirtinamos gairės, tikslai, vertinimo kriterijai ir rodikliai.
   4.   Paskutinio mėnesio prieš pasibaigiant protokolo galiojimui pabaigoje Marokas pateiks šiame protokole numatytos paramos sektoriui programos ataskaitą, į kurią visų pirma bus įtrauktas numatomas protokolo ekonominis ir socialinis poveikis ir jo geografinis pasiskirstymas.
   5.   Jei reikės, pasibaigus protokolo galiojimui ir jo galiojimo sustabdymo, numatyto 9 straipsnyje, laikotarpiais abi šalys, remdamosi šiame protokole numatytomis sąlygomis, toliau stebės, kaip teikiama parama sektoriui.
   8 straipsnis
   Ekonominė ES ūkinės veiklos vykdytojų integracija į Maroko žuvininkystės sektorių
   1.   Abi šalys įsipareigoja skatinti ekonominę ES ūkinės veiklos vykdytojų integraciją į Maroko žuvininkystės sektorių.
   2.   Komisija palaikys iniciatyvą, kuria bus siekiama sudominti privačius Bendrijos ūkinės veiklos vykdytojus prekybinėmis ir pramoninėmis galimybėmis Maroko žuvininkystės sektoriuje, įskaitant tiesioginių investicijų galimybes.
   3.   Be to, pagal priedo nuostatas Marokas kaip paskatą taiko mažesnius mokesčius žuvis Maroko uostuose iškraunantiems ES ūkinės veiklos vykdytojams, ypač ketinantiems Maroko žvejybos zonose sužvejotas žuvis parduoti vietinei pramonei, pridėti vertę šiems produktams Maroke ar pervežti juos sausumos keliu.
   4.   Abi šalys taip pat susitaria įsteigti darbo grupę, kurios uždavinys – nustatyti, kas trukdo tiesioginėms ES investicijoms sektoriuje ir kokių priemonių reikėtų imtis, siekiant šioms investicijoms sudaryti lankstesnes sąlygas.
   9 straipsnis
   Ginčai. Protokolo taikymo sustabdymas
   1.   Šalių ginčai dėl šio protokolo nuostatų aiškinimo ir atitinkamo taikymo sprendžiami šalims konsultuojantis susitarimo 10 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete; jei būtina, šaukiamas neeilinis posėdis.
   2.   Protokolo taikymas gali būti sustabdytas bet kurios šalies iniciatyva, kai tarp šalių yra kilęs rimtas ginčas, o konsultuojantis jungtiniame komitete pagal 1 dalį nebuvo pasiekta jo draugiško sprendimo.
   3.   Norėdama sustabdyti protokolo taikymą, suinteresuotoji šalis raštu praneša apie savo ketinimą ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki dienos, kurią šis sustabdymas turėtų įsigalioti.
   4.   Jei įgyvendinimas sustabdomas, šalys ir toliau tariasi siekdamos draugiškai išspręsti ginčą. Kai toks sprendimas randamas, protokolas vėl pradedamas taikyti, o finansinio įnašo dalis sumažinama proporcingai ir pro rata temporis, priklausomai nuo protokolo taikymo sustabdymo trukmės.
   10 straipsnis
   Protokolo taikymo sustabdymas, neatlikus mokėjimo
   Nepažeidžiant 4 straipsnio nuostatų, ES neatlikus 2 straipsnyje nurodyto mokėjimo, šio protokolo taikymas gali būti sustabdytas tokiomis sąlygomis:

               a)

               kompetentingos Maroko institucijos Europos Komisijai praneša apie įnašo nesumokėjimą. Pastaroji atlieka reikiamus patikrinimus ir prireikus atlieka mokėjimą per laikotarpį, neviršijantį 30 darbo dienų, skaičiuojant nuo pranešimo gavimo dienos;

               b)

               jei mokėjimas nėra atliktas laikantis 2 straipsnio 3 dalies terminų ir nėra pateiktas tinkamas nesumokėjimo paaiškinimas, kompetentingos Maroko institucijos turi teisę sustabdyti protokolo taikymą. Jos nedelsdamos apie tai informuoja Europos Komisiją;

               c)

               protokolas vėl pradedamas taikyti, kai tik atliekamas atitinkamas mokėjimas.

         11 straipsnis
   Taikomos nacionalinės teisės nuostatos
   Laivų, kuriems taikomas šis Protokolas ir jo priedas, veiklą, ypač perkrovimą, naudojimąsi uosto paslaugomis, atsargų pirkimą ir kt. reglamentuoja Maroke galiojantys įstatymai.
   12 straipsnis
   Laikinas taikymas
   Šis protokolas ir jo priedas laikinai taikomi nuo 2011 m. vasario 28 d.
   13 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis protokolas ir jo priedas įsigalioja nuo šalių pranešimo viena kitai apie šiam tikslui skirtų atitinkamų procedūrų baigimą dienos.

      Žvejybos galimybės

               Žvejybos tipas

               Smulkioji žvejyba

               Priedugnio žvejyba

               Pramoninė pelaginė žvejyba

               Pelaginė žvejyba šiaurėje: gaubiamieji tinklai

               Smulkioji žvejyba pietuose: valai, meškerės, gaudyklės

               Smulkioji žvejyba šiaurėje: dugninės ūdos

               Smulkioji tunų žvejyba: kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai

               Dugninės ūdos ir dugniniai tralai ir giluminiai tinklai

               Ištekliai C

               Kiekis –
               60 000 tonų

               20 laivų

               20 laivų

               30 laivų

               27 laivai

               22 laivai

      Съставено в Брюксел на тринадесети юли две хиляди и единадесета година.
      Hecho en Bruselas, el trece de julio de dos mil once.
      V Bruselu dne třináctého července dva tisíce jedenáct.
      Udfærdiget i Bruxelles den trettende juli to tusind og elleve.
      Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juli zweitausendelf.
      Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta juulikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουλίου δύο χιλιάδες έντεκα.
      Done at Brussels on the thirteenth day of July in the year two thousand and eleven.
      Fait à Bruxelles, le treize juillet deux mille onze.
      Fatto a Bruxelles, addì tredici luglio duemilaundici.
      Briselē, divi tūkstoši vienpadsmitā gada trīspadsmitajā jūlijā.
      Priimta du tūkstančiai vienuoliktų metų liepos tryliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év július tizenharmadik napján.
      Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Lulju tas-sena elfejn u ħdax.
      Gedaan te Brussel, de dertiende juli tweeduizend elf.
      Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego lipca roku dwa tysiące jedenastego.
      Feito em Bruxelas, em treze de Julho de dois mil e onze.
      Întocmit la Bruxelles la treisprezece iulie două mii unsprezece.
      V Bruseli dňa trinásteho júla dvetisícjedenásť.
      V Bruslju, dne trinajstega julija leta dva tisoč enajst.
      Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattayksitoista.
      Som skedde i Bryssel den trettonde juli tjugohundraelva.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā –
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         За Кралство Мароко
         Por el Reino de Marruecos
         Za Marocké království
         For Kongeriget Marokko
         Für das Königreich Marokko
         Maroko Kuningriigi nimel
         Για το Βασίλειο του Μαρόκου
         For the Kingdom of Morocco
         Pour le Royaume du Maroc
         Per il Regno del Marocco
         Marokas Karalistes vārdā –
         Maroko Karalystės vardu
         A Marokkói Királyság részéről
         Għar-Renju tal-Marokk
         Voor het Koninkrijk Marokko
         W imieniu Królestwa Maroka
         Pelo Reino de Marrocos
         Pentru Regatul Maroc
         Za Marocké kráľovstvo
         Za Kraljevino Maroko
         Marokon kuningaskunnan puolesta
         För Konungariket Marocko

      (1)  Prie šios sumos pridedama laivų savininkų mokami mokesčiai už žvejybos licencijas, išduotas taikant susitarimo 6 straipsnį ir laikantis šio protokolo priedo I skyriaus 4 ir 5 punkto sąlygų.
   PRIEDAS

      Europos Sąjungos laivų žvejybos veiklą Maroko žvejybos zonose reglamentuojančios sąlygos

   I   SKYRIUS

      LICENCIJŲ PARAIŠKOMS IR LICENCIJŲ IŠDAVIMUI TAIKOMA TVARKA

      Licencijų paraiškos

               1.

               Žvejybos Maroko žvejybos zonose licencija gali būti išduota tik reikalavimus atitinkantiems laivams.

               2.

               Laivas atitinka reikalavimus, jei laivo savininkui, jo kapitonui arba pačiam laivui Maroke nėra uždrausta žvejoti. Jie neturi būti padarę pažeidimų Maroko institucijų atžvilgiu, t. y. turi būti atlikę visas ankstesnes savo prievoles, susijusias su žvejyba Maroke pagal susitarimus, sudarytus su ES.

               3.

               Ne vėliau kaip likus 20 dienų iki prašomų licencijų galiojimo pradžios, kompetentingos ES institucijos pateikia Žemės ūkio ir jūrų žuvininkystės ministerijai – Jūrų žuvinininkystės departamentui (Departamentui) laivų, kurie prašo vykdyti žvejybą laikantis prie protokolo pridedamose techninėse bylose numatytų apribojimų, sąrašą.

               4.

               Sąrašuose nurodoma, atskirai pagal žvejybos kategoriją ir rajoną, naudojamas tonažas, laivų skaičius ir pagrindiniai kiekvieno laivo duomenys bei įmokų suma, suskirstyta antraštinėmis dalimis. Kategorijų „Ūdomis žvejojantys laivai“„Smulkieji laivai“ atveju taip pat pranešama, koks (-ie) žvejybos įrankis (-iai) bus naudojamas (-i) prašomu laikotarpiu.

               5.

               Prie licencijos prašymo taip pat pridedamas su Departamente naudojama programine įranga suderinamas failas su visa žvejybos licencijų išdavimui reikalinga informacija.

               6.

               Departamentui pateikiamos individualios paraiškos rengiamos pagal I priedėlyje pateikiamą modelį.

               7.

               Prie kiekvienos licencijos paraiškos pridedami tokie dokumentai:

                           —

                           valstybės narės, su kurios vėliava plaukiojama, tinkamai patvirtintos tonažo pažymos, kurioje nurodytas laivo tonažas, kopija,

                           —

                           patvirtinta, spalvota neseniai daryta šoninė laivo nuotrauka, kuriame matyti jo dabartinė būklė. Nuotraukos formatas yra ne mažesnis kaip 15 cm × 10 cm,

                           —

                           įrodymas, kad sumokėti mokesčiai už žvejybos licencijas, kiti mokesčiai ir su stebėtojais susijusios išlaidos,

                           —

                           kiti dokumentai arba pažymėjimai, kurių reikalaujama remiantis specialiomis nuostatomis, pagal šį protokolą taikytinomis atitinkamo tipo laivams.

      Licencijų išdavimas

               1.

               Žvejybos licencijas visiems laivams Maroke Departamentas išduoda ES delegacijai (Delegacijai) per 15 dienų nuo tos dienos, kai gauna visus 6 punkte nurodytus dokumentus.

               2.

               Žvejybos licencijos rengiamos pagal prie protokolo pridėtose techninėse bylose esančią informaciją, visų pirma pažymint žvejybos zoną, atstumą nuo kranto, leidžiamus naudoti įrankius, pagrindines rūšis, leidžiamus tinklo akučių dydžius, leidžiamą sužvejoti priegaudą ir pelaginės žvejybos tralerių kiekio kvotą.

               3.

               Žvejybos licencijos išduodamos tik laivams, atlikusiems visus atitinkamus administracinius formalumus.

               4.

               Šalys susitaria skatinti elektroninės licencijų sistemos įdiegimą.

      Licencijų galiojimas ir panaudojimas

               1.

               Licencijos galioja nuo 2011 m. vasario 28 d. iki 2012 m. vasario 27 d.

               2.

               Žvejybos licencija galioja tik tuo laikotarpiu, už kurį sumokėtas mokestis, tik toje žvejybos zonoje ir tik tiems žvejybos įrankiams bei kategorijai, kurie nurodyti licencijoje.

               3.

               Žvejybos licencija išduodama konkrečiam laivui ir negali būti perleidžiama; tačiau, valstybės narės, su kurios vėliava laivas plaukioja, tinkamai konstatuotu force majeure atveju ir ES prašymu, laivui išduota licencija kuo skubiau pakeičiama licencija kitam laivui, priklausančiam tai pačiai žvejybos kategorijai, neviršijant tos kategorijos tonažo.

               4.

               Pirmojo laivo savininkas arba jo atstovas per Delegaciją grąžina nebegaliojančią licenciją Departamentui.

               5.

               Žvejybos licencija turi būti laive ir kontrolės atveju pateikta įgaliotiems valdžios atstovams.

               6.

               Žvejybos licencijos galioja vienerius metus, šešis arba tris mėnesius. Tačiau pramoninei pelaginei žvejybai gali būti skiriamos ir atnaujinamos mėnesinės žvejybos licencijos.

      Mokesčiai už žvejybos licencijas ir kiti mokesčiai

               1.

               Metiniai mokesčiai už žvejybos licencijas nustatomi galiojančiais Maroko įstatymais.

               2.

               Mokesčiai už licencijas apima kalendorinius metus, kuriais išduodama licencija, ir sumokami pateikiant pirmąjį licencijos einamiesiems metams prašymą. Į šių licencijų mokesčių sumas yra įtraukti visi susiję mokesčiai, išskyrus uosto mokesčius ar mokesčius už paslaugas.

               3.

               Be žvejybos licencijų mokesčių, dar yra priskaičiuojami mokesčiai kiekvienam laivui remiantis prie protokolo pridėtose techninėse bylose nustatytais mokesčiais.

               4.

               Mokestis apskaičiuojamas proporcingai pagal faktinį žvejybos licencijos galiojimo laikotarpį.

               5.

               Apie bet kokį su žvejybos licencijomis susijusių įstatymų pakeitimą Delegacijai pranešama ne vėliau kaip likus dviems mėnesiams iki pakeitimo įsigaliojimo.

      Mokėjimų sąlygos

   Mokesčiai už žvejybos licencijas, kiti mokesčiai ir su stebėtojais susijusios išlaidos mokamos Žemės ūkio ir jūrų žuvininkystės ministerijos iždininkui į banko sąskaitą, atidarytą Bank Al Maghrib – Marokas; sąsk. Nr. 001 810 0078251501 1075 61 71.
   Mokestis už pelaginės žvejybos tralerių sužvejotą kiekį mokamas ketvirčio, einančio po ketvirčio, per kurį tas kiekis buvo sužvejotas, pabaigoje.
   II   SKYRIUS

      NUOSTATOS, TAIKOMOS LAIVAMS, ŽVEJOJANTIEMS TOLI MIGRUOJANČIŲ RŪŠIŲ ŽUVIS (TUNUS)

               1.

               Mokestis už Maroko žvejybos zonose sužvejotų žuvų toną yra 25 EUR.

               2.

               Licencijos išduodamos vieneriems kalendoriniams metams, sumokėjus 5 000 EUR dydžio avansą už vieną laivą.

               3.

               Avansas apskaičiuojamas proporcingai licencijos galiojimui.

               4.

               Laivų, turinčių licencijas toli migruojančių rūšių žuvims žvejoti, kapitonai privalo pildyti laivo žurnalą pagal priedo 6 priedėlyje nustatytą modelį.

               5.

               Jie taip pat turi pateikti minėto žurnalo kopiją savo kompetentingoms institucijoms ne vėliau, kaip likus 15 dienų iki pasibaigiant trečiam mėnesiui po to mėnesio, nuo kuriuo žurnalas yra pildomas. Šios institucijos kopijas nedelsdamos perduoda Delegacijai, kuri jas perduoda Departamentui ne vėliau, kaip likus 15 dienų iki pasibaigiant trečiajam mėnesiui po to mėnesio, su kuriuo tos kopijos yra susijusios.

               6.

               Delegacija, remdamasi laivų savininkų parengtomis ir kompetentingų mokslo institutų (IRD – Institut de Recherche pour le Développement, IEO – Instituto Espanol de Oceanografia, INIAP – Instituto Nacional de Investigação Agrária e das Pescas ir INRH – Institut National de Recherche Halieutique), įgaliotų tikrinti valstybių narių sužvejotų žuvų kiekio duomenis, patvirtintomis sužvejotų žuvų kiekio deklaracijomis, iki balandžio 30 d. Departamentui pateikia už praėjusius prekybos metus mokėtinų sumų ataskaitą.

               7.

               Mokėtinų sumų ataskaita už praėjusius metus pateikiama per 4 mėnesius po protokolo galiojimo pabaigos.

               8.

               Galutinė ataskaita perduodama atitinkamiems laivų savininkams, kurie po pranešimo apie Departamento patvirtintas sumas gavimo turi per 30 dienų atsiskaityti su savo kompetentingomis institucijomis. Vyriausiajam Maroko iždininkui skirtą pavedimą eurais į sąskaitą, nurodytą I skyriaus 5 punkte, Delegacija nusiunčia Departamentui ne vėliau, kaip per pusantro mėnesio nuo minėto pranešimo gavimo.

               9.

               Jeigu ataskaitoje nurodyta suma yra mažesnė už prieš tai nurodytą avansą, likutis negrąžinamas.

               10.

               Laivų savininkai imasi visų priemonių užtikrinti, kad laivo žurnalo kopijos būtų perduotos ir galimi papildomi mokėjimai atlikti per 6 ir 7 punktuose nurodytus terminus.

               11.

               Nesilaikant 6 ir 7 punktuose nurodytų prievolių, žvejybos licencijos galiojimas automatiškai sustabdomas iki tol, kol laivo savininkas atliks tas prievoles.

         III   SKYRIUS

      ŽVEJYBOS ZONOS

   Žvejybos zonos kiekvienam žvejybos tipui Maroko Atlanto vandenyno rajone yra nustatytos techninėse bylose (2 priedėlis). Maroko Viduržemio jūros rajonui, esančiam į rytus nuo 35° 48′ šiaurės platumos – 6° 20′ vakarų ilgumos (Spartel kyšulys), šis protokolas netaikomas.
   IV   SKYRIUS

      IŠSAMIOS EKSPERIMENTINĖS ŽVEJYBOS TAISYKLĖS

   Abi šalys bendrai nusprendžia, kurie Europos ūkinės veiklos vykdytojai vykdys eksperimentinę žvejybą, koks laikotarpis yra labiausiai tinkamas ir kokios yra taikytinos sąlygos. Siekiant palengvinti tiriamąjį laivų darbą, Departamentas perduoda turimą mokslinę informaciją ir kitus pagrindinius duomenis.
   Į veiklą (koordinavimą ir dialogą dėl eksperimentinės žvejybos įgyvendinimo sąlygų) intensyviai įtraukiamas Maroko žvejybos sektorius.
   Tokios žvejybos laikotarpis yra ne daugiau kaip šeši mėnesiai ir ne mažiau kaip trys mėnesiai, nebent abi šalys bendru susitarimu nustato kitaip.
   Kandidatų eksperimentinės žvejybos reisams atranka
   Europos Komisija perduoda Maroko valdžios institucijoms eksperimentinės žvejybos licencijų paraiškas. Ji taip pat pateikia techninę bylą, kurioje nurodoma:

               —

               techninės laivo charakteristikos,

               —

               laivo pareigūnų kompetencijos lygis žvejybos srityje,

               —

               pasiūlymas dėl reiso techninių detalių (trukmė, žvejybos įrankiai, tyrinėjimo rajonas, ir pan.).

         Jei mano esant reikalinga, Departamentas organizuoja dialogą su Europos Komisija ir atitinkamais laivų savininkais techninėms detalėms aptarti.
   Prieš prasidedant reisui, laivų savininkai Maroko valdžios institucijoms ir Europos Komisijai pateikia:

               —

               laive jau esančių sužvejotų žuvų kiekio deklaraciją,

               —

               žvejybos įrankių, kurie bus naudojami reiso metu, technines charakteristikas,

               —

               garantiją, kad jie atitinka žvejybą reglamentuojančių Maroko teisės aktų reikalavimus.

         Reiso jūroje metu atitinkami laivų savininkai:

               —

               perduoda Maroko valdžios institucijoms ir Europos Komisijai savaitinę žuvų, sužvejotų kiekvieną dieną ir per kiekvieną tinklo užmetimą, kiekio ataskaitą, nurodydami techninius reiso duomenis (padėtis, gylis, diena ir valanda, kiekis, kitos pastabos ar komentarai),

               —

               naudodamiesi LSS nurodo laivo padėtį, greitį, kursą,

               —

               rūpinasi, kad laive būtų Maroko mokslinis stebėtojas arba Maroko valdžios institucijų paskirtas stebėtojas. Stebėtojo užduotis – rinkti mokslinę informaciją apie sužvejotų žuvų kiekį ir imti jo mėginius. Stebėtojas prilyginamas laivo pareigūnui, laivo savininkas padengia jo buvimo laive išlaidas. Sprendimas dėl stebėtojo buvimo laive trukmės, įlaipinimo į laivą uosto ir išlaipinimo iš laivo uosto priimamas kartu su Maroko valdžios institucijomis. Jei šalys nesusitaria kitaip, laivas neprivalo grįžti į uostą dažniau kaip vieną kartą per du mėnesius,

               —

               pristato laivą patikrinimui prieš jam išplaukiant iš Marokui priklausančių vandenų, jei to reikalauja Maroko valdžios atstovai,

               —

               laikosi žvejybą reglamentuojančių Maroko teisės aktų.

         Žuvys, sužvejotos mokslinio reiso metu (įskaitant priegaudą), yra laivo savininko nuosavybė, jei tai neprieštarauja atitinkamiems jungtinio komiteto sprendimams.
   Maroko valdžios institucijos paskiria kontaktinį asmenį, atsakingą už visų nenumatytų problemų, galinčių būti kliūtimi eksperimentinei žvejybai, sprendimą.
   V   SKYRIUS

      ES ŽVEJYBOS LAIVŲ, PAGAL ŠĮ SUSITARIMĄ ŽVEJOJANČIŲ MAROKO ŽVEJYBOS ZONOSE, STEBĖJIMO NAUDOJANT PALYDOVINĮ RYŠĮ NUOSTATOS

               1.

               Visi žvejybos laivai, kurių ilgis didesnis nei 15 metrų, žvejojantys pagal šį susitarimą ir esantys Maroko žvejybos zonose, bus stebimi per palydovą.

               2.

               Tam, kad būtų galima stebėti laivus per palydovą, Maroko valdžios institucijos ES perduoda Maroko žvejybos rajonų koordinates (platumų ir ilgumų).
               Maroko valdžios institucijos šiuos duomenis, išreikštus laipsniais, minutėmis ir sekundėmis, perduos elektroniniu būdu.

               3.

               Šalys pasikeis informacija apie X.25 adresus ir Kontrolės centrų keitimosi informacija elektroniniu būdu specifikacijas, laikantis 5 ir 7 punktuose nustatytų sąlygų. Į šią informaciją bus įtraukti, kiek tai įmanoma, vardo, pavardės, telefonų ir faksų numeriai bei elektroninio pašto adresai (internetas arba X 400), kuriuos kontrolės centrai galės naudoti keisdamiesi informacija.

               4.

               Laivo buvimo vieta nustatoma ne didesne kaip 500 m paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu.

               5.

               Jei laivas, kuris žvejoja pagal susitarimą ir kuris pagal ES teisę stebimas per palydovų sistemą, įplaukia į Maroko žvejybos zonas, atitinkamos ataskaitos apie jo buvimo vietą nedelsiant ir ne rečiau kaip kas 2 valandas perduodamos valstybės, su kurios vėliava laivas plaukioja, kontrolės centrui ir Maroko žvejybos stebėsenos ir kontrolės centrui (ŽSKC) (laivo identifikacija, ilguma, platuma, kursas ir greitis). Šie pranešimai laikomi ataskaitomis apie buvimo vietą.

               6.

               5 punkte minimi pranešimai yra perduodami elektroniniu būdu naudojant X.25 formatą arba bet kurį kitą saugų protokolą. Šie pranešimai pateikiami faktiniu laiku, laikantis II lentelėje nurodytų formatų.

               7.

               Jei kyla techninių trukdžių arba įvyksta žvejybos laive esančios palydovinei stebėsenai naudojamos įrangos gedimas, laivo kapitonas kuo greičiau faksu perduoda informaciją, nustatytą 5 punkte, valstybės, su kurios vėliava laivas plaukioja, kontrolės centrui ir Maroko ŽSKC. Tokiomis aplinkybėmis būtina siųsti bendrąją buvimo vietos ataskaitą kas 4 valandas. Į šią bendrą buvimo vietos ataskaitą įtraukiamos kas 2 valandas kapitono užregistruotos buvimo vietos ataskaitos, nurodytos 5 punkte.
               Valstybės, su kurios vėliava laivas plaukioja, kontrolės centras nedelsdamas siunčia šią informaciją Maroko ŽSKC. Sugedusi įranga turi būti pataisyta arba pakeista kita ne vėliau kaip per 1 mėnesį. Šiam laikotarpiui praėjus, toks laivas turi palikti Maroko žvejybos zonas arba sugrįžti į vieną Maroko uostų.

               8.

               Valstybių, su kurių vėliavoms plaukioja laivai, kontrolės centrai stebi savo laivų judėjimą Maroko vandenyse 1 valandos intervalu. Tais atvejais, kai laivai nėra stebimi nustatytomis sąlygomis, Maroko ŽSKC apie tai nedelsdamas informuojamas ir pradedama taikyti 7 punkte numatyta procedūra.

               9.

               Jei Maroko ŽSKC nustato, kad valstybė, su kurios vėliava plaukioja laivas, neteikia 5 punkte nurodytos informacijos, jis apie tai nedelsdamas praneša Europos Komisijos kompetentingoms tarnyboms.

               10.

               Laikantis šių nuostatų kitai šaliai perduoti stebėsenos duomenys bus skirti išskirtinai Maroko institucijų atliekamai ES laivų, žvejojančių pagal ES ir Maroko žvejybos susitarimą, kontrolei ir stebėsenai. Šie duomenys jokiu būdu negali būti perduoti trečiosioms šalims.

               11.

               Palydovinės stebėsenos sistemos įranga ir programinė įranga turi būti patikimos, t. y. jos turi būti apsaugotos nuo buvimo vietos koordinačių klastojimo ir manipuliacijų rankiniu būdu.
               Sistema turi būti visiškai automatizuota ir nuolat veikianti nepriklausomai nuo aplinkos ar klimato sąlygų. Draudžiama stebėjimo naudojant palydovinį ryšį sistemą sunaikinti, sugadinti, išjungti ar sukelti jos trikdžius.
               Laivų kapitonai užtikrina, kad:

                           —

                           duomenys nėra pakeisti,

                           —

                           palydovinės stebėsenos sistemos antenos (-ų) niekas neužstoja,

                           —

                           nenutrūkęs palydovinės stebėsenos sistemos elektros maitinimas,

                           —

                           palydovinės stebėsenos sistema neišmontuota.

               12.

               Šalys susitaria, kad gavusios prašymą, keisis informacija apie palydovinei stebėsenai naudojamą įrangą, siekdamos patikrinti, kad visa įranga visiškai atitinka kitos šalies keliamus reikalavimus, būtinus taikant šias nuostatas. Pirmasis susirinkimas šiuo klausimu turės būti surengtas prieš įsigaliojant protokolui.

               13.

               Bet koks dėl šių nuostatų aiškinimo ar taikymo kylantis ginčas sprendžiamas Šalims konsultuojantis tarpusavyje susitarimo 10 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete.

               14.

               Šalys susitaria, kad esant reikalui, šios nuostatos gali būti persvarstytos susitarimo 10 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete.

         VI   SKYRIUS

      SUŽVEJOTO KIEKIO DEKLARAVIMAS

   Laivo žurnalas

               1.

               Laivų kapitonai privalo naudoti specialiai Maroko žvejybos zonose vykdomai žvejybai sukurtą laivo žurnalą ir jį pildyti remdamiesi to žurnalo pastabose esančiomis nuostatomis.

               2.

               Laivų savininkai turi pateikti laivo žurnalo kopiją savo kompetentingoms valdžios institucijoms ne vėliau, kaip likus 15 dienų iki pasibaigiant trečiajam mėnesiui po to mėnesio, nuo kuriuo žurnalas yra pildomas. Šios institucijos kopijas nedelsdamos perduoda Delegacijai, kuri jas perduoda Departamentui ne vėliau, kaip likus 15 dienų iki pasibaigiant trečiajam mėnesiui po to mėnesio, su kuriuo tos kopijos yra susijusios.

               3.

               Jei laivų savininkai nesilaiko 1 ir 2 dalyse nurodytų prievolių, žvejybos licencijos galiojimas automatiškai sustabdomas iki tol, kol laivo savininkas atliks tas prievoles.

         Ketvirtinės sužvejoto kiekio deklaracijos

               1.

               Iki pasibaigiant trečiajam kiekvieno ketvirčio mėnesiui Delegacija Departamentui praneša apie visų ES laivų per praėjusį ketvirtį sužvejotą kiekį.

               2.

               Ši informacija teikiama atskirai apie kiekvieną mėnesį, žvejybos tipą, kiekvieną laivą ir pagal visas laivo žurnale pažymėtas rūšis.

               3.

               Ši informacija Departamentui teikiama kompiuterinės rinkmenos pavidalu, kurios formatas suderinamas su ministerijoje naudojama programine įranga.

         Duomenų patikimumas
   1 ir 2 punktuose nurodytuose dokumentuose esanti informacija turi atspindėti faktinį sužvejotą kiekį, kad ja būtų galima remtis kaip vienu iš rodiklių, kuriais grindžiamas išteklių įvertinimas.
   VII   SKYRIUS

      MAROKO JŪREIVIŲ PRIĖMIMAS Į LAIVĄ

               1.

               Pagal šį susitarimą žvejybos licencijas gavę laivų savininkai visam jų buvimo Maroko vandenyse laikotarpiui darbui į laivą priima Maroko jūreivius.

                           a)

                           Pelaginės žvejybos traleriai:

                                       —

                                       tonažas mažesnis nei 150 GT: savanoriškas Maroko jūreivių įdarbinimas,

                                       —

                                       tonažas mažesnis nei 5 000 GT: šeši jūreiviai,

                                       —

                                       tonažas 5 000 GT arba didesnis: aštuoni jūreiviai.

                                 Tačiau jei šie laivai Maroko žvejybos zonose žvejoja mažiau nei vieną mėnesį per metus, jie atleidžiami nuo prievolės įdarbinti Maroko jūreivius.
                           Jeigu žvejybos licencijos šiems laivams pratęsiamos ilgesniam nei vieno mėnesio per metus laikotarpiui, atitinkami laivų savininkai privalo už pirmąjį mėnesį sumokėti nustatyto dydžio sumą, numatytą šio skyriaus 10 punkte. Nuo pirmosios antrojo žvejybos licencijos galiojimo mėnesio dienos jie turi paklusti reikalavimui savo laivuose įdarbinti Maroko jūreivius.

                           b)

                           Smulkioji žvejyba (Šiaurė): savanoriškas Maroko jūreivių įdarbinimas.

                           c)

                           Smulkioji žvejyba (Pietūs): du jūreiviai.

                           d)

                           Seineriai (Šiaurė): 2dujūreiviai.

                           e)

                           Giliavandenės žvejybos traleriai ir ilgosiomis ūdomis žvejojantys laivai: aštuoni jūreiviai.

                           f)

                           Tunus kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai: trys jūreiviai.

               2.

               Laivų savininkai laisvai pasirenka jūreivius darbui laivuose.

               3.

               Laivų savininkai ar jų atstovai ir jūreiviai žvejai sudaro jūreivių žvejų darbo sutartis.

               4.

               Laivo savininkas arba agentas praneša Departamentui į atitinkamą laivą priimtų Maroko jūreivių vardus, pavardes ir įguloje užimamas pareigas.

               5.

               ES žvejybos laivuose dirbantiems jūreiviams be apribojimų taikoma TDO (Tarptautinės darbo organizacijos) deklaracija dėl pagrindinių darbo teisių ir principų. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas ir realiu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu bei diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse.

               6.

               Maroko jūreivių darbo sutartys, kurių viena kopija perduodama sutarties šalims, sudaromos tarp laivo savininko atstovo (-ų) ir jūreivių ir (arba) jų profesinių sąjungų ar jų atstovų, derinant su Maroko kompetentingomis valdžios institucijomis. Šiomis sutartimis jūreiviams garantuojama socialinė apsauga, įskaitant gyvybės draudimą ir draudimą nuo ligų bei nelaimingų atsitikimų.

               7.

               Laivo savininkas ar jo atstovas per du mėnesius nuo licencijos išdavimo tiesiogiai Departamentui turi perduoti atitinkamos valstybės narės kompetentingų institucijų tinkamai vizuotą minėtos sutarties kopiją.

               8.

               Atlyginimą Maroko jūreiviams moka laivo savininkas. Atlyginimas yra nustatomas prieš išduodant licenciją laivo savininko arba jo atstovo ir atitinkamų Maroko jūreivių ar jų atstovų sutarimu. Tačiau Maroko jūreivių atlyginimo sąlygos negali būti blogesnės, nei Maroko laivų jūreiviams taikomos sąlygos, turi atitikti TDO standartus ir bet kokiu atveju būti ne žemesnės už TDO standartus.

               9.

               Jei vienas ar daugiau įdarbintų jūreivių neatvyksta į laivą nustatytą laivo išplaukimo valandą, laivui leidžiama išplaukti, prieš tai pranešus už įlaipinimą atsakingoms kompetentingoms uosto institucijoms apie nepakankamą jūreivių skaičių laive ir pataisius įgulos sąrašą. Minėtos institucijos informuoja Departamentą.
               Laivo savininkas privalo pasirūpinti, kad ne vėliau, kaip iki kito reiso pradžios, jo laive būtų pagal šį susitarimą reikalaujamas jūreivių skaičius.

               10.

               Jei į laivą Maroko jūreiviai nepriimami dėl kokių nors kitų priežasčių, nei nurodytoji prieš tai esančiame punkte, atitinkamų ES laivų savininkai privalo nedelsdami ne ilgiau kaip 3 mėnesius už kiekvieną jūreivį mokėti nustatytą 20 EUR sumą už vieną dieną Maroko žvejybos zonose.
               Šios lėšos yra skiriamos Maroko žvejams jūreiviams apmokyti ir yra pervedamos į I skyriaus 5 punkte nurodytą sąskaitą.

               11.

               Du kartus per metus (2011 m. liepos 1 d. ir 2012 m. sausio 31 d.) Delegacija Departamentui perduoda ES laivuose įdarbintų Maroko jūreivių sąrašą kartu su duomenimis, kad jie yra registruoti įgulos nariais ir kokiame laive jie dirba.

               12.

               Išskyrus 9 punkte nurodytąjį atvejį, jei laivų savininkai sistemingai nesilaiko reikalavimo įdarbinti nustatytą Maroko jūreivių skaičių, žvejybos licencija automatiškai panaikinama, kol minėtasis reikalavimas yra įvykdomas.

         VIII   SKYRIUS

      ŽVEJYBOS PRIEŽIŪRA IR STEBĖSENA

      Žvejybos stebėsena

               1.

               Laivai, kuriems pagal susitarimą leidžiama žvejoti Maroko žvejybos rajonuose, į laivą priima Maroko stebėtojus toliau nurodytomis sąlygomis.

                           1.1.

                           25 % didesnio nei 100 GT tonažo leidimus turinčių laivų priima stebėtojus kiekvieną ketvirtį.

                           1.2.

                           Pramoninės pelaginės žvejybos laivai nuolat priima mokslinį stebėtoją visam jų veiklos Maroko vandenyse laikotarpiui.

                           1.3.

                           Kiti Bendrijos žvejybos laivai, kurių tonažas yra mažesnis ar lygus 100 GT, bus stebimi ne daugiau kaip 10 reisų per metus ir pagal žvejybos kategoriją.

                           1.4.

                           Departamentas sudaro laivų, kuriems paskirtas stebėtojas, sąrašą ir paskirtų stebėtojų sąrašą. Šie sąrašai juos sudarius perduodami Delegacijai.

                           1.5.

                           Departamentas, išduodamas licenciją arba ne vėliau kaip likus 15 dienų iki stebėtojo atvykimo į laivą, atitinkamiems laivų savininkams per Delegaciją praneša paskirto stebėtojo laive vardą, pavardę.

               2.

               Pelaginės žvejybos traleriuose visada turi būti stebėtojas. Kitos žvejybos kategorijos laivuose stebėtojas būna vieno reiso metu.

               3.

               Stebėtojo priėmimo į laivą sąlygos yra nustatomos bendru laivo savininko arba atstovo ir Maroko valdžios institucijų sutarimu.

               4.

               Stebėtojas į laivą įlipa laivo savininko pasirinktame uoste, pirmo reiso Maroko žvejybos vandenyse pradžioje, po to, kai yra praneštas paskirtų laivų sąrašas.

               5.

               Atitinkami laivų savininkai praneša apie Maroko uostus ir datas, kuriomis stebėtojai bus priimti į laivą, per dvi savaites ir ne vėliau kaip prieš 10 dienų.

               6.

               Jei stebėtojas į laivą priimamas užsienio šalyje, stebėtojo kelionės išlaidas padengia laivo savininkas. Jei laivas, kuriame yra Maroko stebėtojas, išplaukia iš Maroko žvejybos zonų, imamasi visų būtinų priemonių, kad stebėtojas kuo greičiau galėtų sugrįžti. Jo kelionės išlaidas padengia laivo savininkas.

               7.

               Kai laivų savininkai nesilaiko savo įsipareigojimų ir dėl to mokslinio stebėtojo kelionė tampa bereikalinga, laivo savininkas padengia tokios stebėtojo kelionės išlaidas ir už tas dienas, kai mokslinis stebėtojas nedirba, moka jam tokio pat dydžio dienpinigius, kokie yra mokami jo laipsnio Maroko nacionaliniams valdininkams. Jei dėl laivo savininko kaltės stebėtoją vėluojama įsodinti į laivą, savininkas moksliniam stebėtojui irgi moka prieš tai nurodytus dienpinigius.
               Apie bet kokį su dienpinigiais susijusių taisyklių pakeitimą Delegacijai pranešama ne vėliau kaip likus dviems mėnesiams iki pakeitimo įsigaliojimo.

               8.

               Jei stebėtojas sutartu laiku neatvyksta į sutartą vietą ir nepasirodo dar 12 valandų nuo nustatyto laiko, laivo savininkas automatiškai atleidžiamas nuo įsipareigojimo paimti jį į laivą.

               9.

               Su stebėtoju laive elgiamasi kaip su pareigūnu. Jis atlieka tokias užduotis:

                           9.1.

                           stebi laivo žvejybos veiklą;

                           9.2.

                           tikrina žvejybos operacijas vykdančio laivo buvimo vietą;

                           9.3.

                           atlieka biologinių bandinių ėmimo operacijas pagal mokslo programas;

                           9.4.

                           registruoja naudojamus žvejybos įrankius;

                           9.5.

                           tikrina į laivo žurnalą įrašytus Maroko vandenyse sužvejoto laimikio duomenis;

                           9.6.

                           tikrina priegaudos procentinę dalį ir įvertina išmetamą pardavimui tinkamų žuvų, vėžiagyvių ir moliuskų kiekį;

                           9.7.

                           radijo bangomis arba faksu praneša žvejybos duomenis, įskaitant laive esančio pagrindinio laimikio ir priegaudos dydį.

               10.

               Kapitonas imasi visų jam įgaliojimais suteiktų priemonių, siekdamas užtikrinti savo pareigas atliekančio stebėtojo fizinį ir psichologinį saugumą.

               11.

               Stebėtojui suteikiama visa reikalinga įranga pareigoms vykdyti. Kapitonas jam suteikia galimybę naudotis jo užduočių vykdymui reikalingomis ryšio priemonėmis, susipažinti su dokumentais, tiesiogiai susijusiais su laivo žvejyba, visų pirma, laivo žurnalą ir navigacijos knygą, leidžia patekti į laivo dalis, kurios galėtų jam palengvinti vykdyti savo užduotis.

               12.

               Būdamas laive, stebėtojas:

                           12.1.

                           privalo imtis visų reikalingų veiksmų tam, kad užtikrintų, jog dėl jo priėmimo į laivą sąlygų ir buvimo laive nenutrūktų žvejybos operacijos ir nebūtų trukdoma jų vykdyti;

                           12.2.

                           privalo tausoti laive esantį turtą ir įrangą, bei paisyti visų laivui priklausančių dokumentų konfidencialumo.

               13.

               Stebėjimo laikotarpio pabaigoje ir prieš palikdami laivą stebėtojai rengia veiklos ataskaitą, kuri perduodama kompetentingoms Maroko valdžios institucijoms, o jos kopija – Europos Sąjungos delegacijai. Ataskaitą jis pasirašo stebint kapitonui, kuris gali pridėti jo manymu naudingų pastabų, arba pasirūpinti, kad tokios pastabos būtų pridėtos, ir po jomis pasirašo. Moksliniam stebėtojui išvykstant iš laivo, kapitonui yra įteikiama ataskaitos kopija.

               14.

               Laivo savininkas savo sąskaita užtikrina stebėtojų apgyvendinimo ir maitinimo laive sąlygas, kurios atitinka pareigūnams taikomas sąlygas, atsižvelgiant į laivo galimybes.

               15.

               Stebėtojo atlyginimą ir socialines įmokas moka kompetentingos Maroko institucijos.

               16.

               Siekiant atlyginti Maroko išlaidas, patirtas dėl mokslinių stebėtojų buvimo laive, numatoma mokėti vadinamąjį mokslinių stebėtojų mokestį, kurio dydis yra 3,5 EUR per ketvirtį už kiekvieno Maroko žvejybos zonose žvejojančio laivo vieną GT.
               Toks mokestis mokamas kartu su ketvirtiniais mokesčiais, pagal priedo I skyriaus 5 dalies nuostatas.

               17.

               Nesilaikant prieš tai esančiame 4 punkte nurodytų prievolių, žvejybos licencijos galiojimas automatiškai sustabdomas iki tol, kol laivo savininkas atliks tas prievoles.

      Bendros žvejybos priežiūros sistema

   Susitariančiosios šalys įgyvendina bendros žuvų iškrovimo kontrolės priežiūros ir stebėsenos sistemą, kad, siekiant užtikrinti šio susitarimo nuostatų laikymąsi, būtų pagerintas kontrolės efektyvumas.
   Tam tikslui kiekvienos susitariančiosios šalies kompetentingos institucijos paskiria savo atstovą (pranešdamos jo vardą, pavardę kitai susitariančiajai šaliai), kuris dalyvauja vykdant iškrovimo kontrolę ir stebi kontrolės vykdymo aplinkybes.
   Maroko valdžios atstovas dalyvauja kaip stebėtojas, kai laivų, vykdžiusių veiklą Maroko žvejybos zonose, iškrovimą tikrina valstybių narių nacionalinės kontrolės tarnybos.
   Jis lydi nacionalinius kontrolės valdininkus uoste ir laivuose, krantinėse, pirminio pardavimo vietose, žuvies pardavėjų parduotuvėse, sandėliuose šaldytuvuose ir kitose patalpose, kur žuvis patalpinama prieš jos pirminį pardavimą, ir turi teisę susipažinti su šių tikrinimų dokumentais.
   Maroko valdžios atstovas rengia ir pateikia ataskaitą apie kontrolę (-es), kuriose jis dalyvavo.
   Departamentas dėl dalyvavimo suplanuotose tikrinimo misijose iškrovimo uostuose susisiekia su Delegacija likus 10 dienų iki jų pradžios.
   Europos Komisijai prašant, ES žuvininkystės inspektoriai kaip stebėtojai gali dalyvauti Maroko valdžios atstovų atliekamų ES laivų iškrovimo operacijų kontrolės Maroko uostuose metu.
   Praktinės šių operacijų taisyklės bus nustatytos bendru šalių kompetentingų valdžios institucijų sutarimu.
   IX   SKYRIUS

      KONTROLĖ

   1.   ES nuolat atnaujina jos turimą laivų, kuriems laikantis šio protokolo yra išduotos licencijos, sąrašą. Šis sąrašas, jį sudarius ir kiekvieną kartą atnaujinus, yra perduodamas už žvejybos kontrolę atsakingoms Maroko valdžios institucijoms.
   2.   Techniniai patikrinimai

               2.1.

               Vieną kartą per metus, taip pat pakeitus laivo tonažą ar žvejybos kategoriją, kai imama naudoti kitokius žvejybos įrankius, 1 punkte nurodyti ES žvejybos laivai turi atvykti į Maroko uostą, kad būtų atliktas galiojančiuose įstatymuose numatytas patikrinimas. Toks patikrinimas atliekamas ne vėliau kaip per 48 valandas po laivo atvykimo į uostą.

               2.2.

               Tinkamai atlikus apžiūrą, laivo kapitonui išduodamas pažymėjimas, galiojantis visą licencijos galiojimo laikotarpį ir pratęsiamas de facto, jei laivas metų laikotarpiu atnaujina savo licenciją. Tačiau ilgiausia galiojimo trukmė neviršija vienerių metų. Šis pažymėjimas turi būti nuolat laikomas laive.

               2.3.

               Techniniu patikrinimu siekiama patikrinti, ar techninės charakteristikos ir laive esanti įranga atitinka reikalavimus ir ar laikomasi su Maroko jūreivių įgula susijusių nuostatų.

               2.4.

               Su patikrinimu susijusias išlaidas apmoka laivo savininkas, jų dydis nustatomas pagal Maroko įstatymuose numatytus įkainius. Išlaidos negali viršyti sumos, kurią paprastai už tokias paslaugas moka kiti laivai.

               2.5.

               Nesilaikant prieš tai esančiuose 2.1 ir 2.2 punktuose nurodytų prievolių, žvejybos licencijos galiojimas automatiškai sustabdomas iki tol, kol laivo savininkas atliks tas prievoles.

         3.   Įplaukimas į zoną ir išplaukimas iš jos.

               3.1.

               ES laivai ne vėliau kaip prieš 4 valandas praneša Departamentui apie planuojamą įplaukimą į Maroko žvejybos zonas arba išplaukimą iš jų.

               3.2.

               Pranešę apie išplaukimą, laivai taip pat praneša savo buvimo vietą ir laive turimų sužvejotų žuvų kiekį ir rūšis. Pageidautina, kad šie pranešimai būtų siunčiami faksu, o jei laive jo nėra, tada perduodami radijo bangomis – detalės pateiktos 8 priedėlyje.

               3.3.

               Jeigu nustatoma, kad laivas žvejoja apie tai nepranešęs Departamentui, jis laikomas neturinčiu licencijos.

               3.4.

               Laivams fakso, telefono numeriai ir elektroninio pašto adresas pranešamas ir išduodant žvejybos licenciją.

         4.   Kontrolės procedūros

               4.1.

               Maroko vandenyse žvejojančių ES laivų kapitonai sudaro galimybę ir padeda Maroko pareigūnams, įgaliotiems atlikti žvejybos patikrinimus ir kontrolę, patekti į laivą ir atlikti savo užduotis.

               4.2.

               Pareigūnai laive praleidžia ne daugiau laiko nei yra būtina užduotims atlikti.

               4.3.

               Atlikus patikrinimą ir kontrolę, kapitonui išduodamas pažymėjimas.

         5.   Laivo sulaikymas patikrinimui

               5.1.

               Departamentas per 48 valandas informuoja Europos Komisiją apie bet kokį ES laivo sulaikymą arba nuobaudų laivui taikymą Maroko žvejybos vandenyse.

               5.2.

               Europos Komisijai taip pat pateikiamas trumpas pranešimas apie tokio sulaikymo aplinkybes ir priežastis.

         6.   Laivo sulaikymo patikrinimui protokolas

               6.1.

               Laivo kapitonas turi pasirašyti už tikrinimą atsakingų Maroko institucijų surašytą pažeidimo protokolą.

               6.2.

               Dokumento pasirašymas neatima iš kapitono gynimosi teisių, kuriomis jis gali pasinaudoti ginčydamas pažeidimą, kuriuo jis kaltinamas.

               6.3.

               Kapitonas turi nuplukdyti savo laivą į uostą, nurodytą už tikrinimą atsakingų Maroko institucijų. Maroko jūros žvejybos taisykles pažeidęs laivas sulaikomas uoste, kol bus atlikti įprasti administraciniai sulaikymo formalumai.

         7.   Pažeidimo sureguliavimas

               7.1.

               Prieš pradedant teismo procesą, dėl įtariamo pažeidimo siekiama susitarti taikant kompromiso procedūrą. Ši procedūra baigiama ne vėliau kaip per tris darbo dienas nuo laivo sulaikymo patikrinimui.

               7.2.

               Kompromiso atveju mokėtina baudos suma nustatoma remiantis Maroko jūrų žvejybos teisės aktais.

               7.3.

               Jei nepavykta susitarti taikant kompromiso procedūrą ir dėl to bylą ima nagrinėti kompetentingas teismas, laivo savininkas turi įnešti banko užstatą, nustatytą atsižvelgiant į išlaidas, kurias sukelia laivo sulaikymas, o taip pat sumokėti už pažeidimą atsakingiems asmenims skiriamas baudas ir kompensacijas už sukeltą žalą, pervesdamas lėšas į Maroko kompetentingų institucijų nurodytą banką.

               7.4.

               Banko užstato negalima atsiimti, kol nėra pasibaigusi teismo procedūra. Jis grąžinamas, jei procedūra baigiama be nuteisimo. Jei teismas nusprendžia skirti baudą, kuri yra mažesnė už pateiktą užstatą, Maroko kompetentinga institucija grąžina jo likutį.

               7.5.

               Laivui leidžiama išplaukti iš uosto:

                           —

                           jei įvykdomi kompromiso procedūros metu nustatyti įpareigojimai,

                           —

                           pateikus 7.3 punkte minėtą banko užstatą ir jį Maroko kompetentingoms institucijoms priėmus, kol bus užbaigta teismo procedūra.

         8.   Perkrovimas

               8.1.

               Bet koks sužvejotų žuvų perkrovimas jūroje Maroko žvejybos zonose yra draudžiamas. Tačiau ES pelaginės žvejybos traleriai, norintys perkrauti sužvejotas žuvis Maroko vandenyse, gavę Departamento leidimą gali atlikti šią operaciją kuriame nors Maroko uoste arba kitoje Maroko kompetentingų institucijų nurodytoje vietoje. Tokį perkrovimą stebi Jūrų žvejybos delegacijos ir kontrolės institucijų stebėtojas arba atstovas. Šios nuostatos pažeidimas užtraukia sankcijas, numatytas galiojančiuose Maroko teisės aktuose.

               8.2.

               Prieš bet kokį perkrovimą laivų savininkai ne vėliau kaip prieš 24 valandas Departamentui turi pateikti tokią informaciją:

                           —

                           perkrovime dalyvaujančių žvejybos laivų pavadinimus,

                           —

                           krovininio laivo pavadinimą, jo vėliavą, registracijos numerį ir šaukinį,

                           —

                           perkraunamų žuvų kiekį (tonomis pagal rūšis),

                           —

                           kur sužvejotos žuvys bus vežamos,

                           —

                           perkrovimo datą ir dieną.

                     Marokas pasilieka teisę neleisti perkrauti sužvejotų žuvų, jei krovininis laivas užsiėmė neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuota žvejyba Maroko jurisdikcijai priklausančiose jūros zonose ar už jų ribų.

               8.3.

               Perkrovimas laikomas išvykimu iš Maroko žvejybos zonų. Todėl laivai Departamentui turi įteikti sužvejotų žuvų kiekio deklaracijas ir pranešti apie savo ketinimus tęsti žvejybą arba išplaukti iš Maroko žvejybos zonų.
               ES pelaginės žvejybos tralerių, atliekančių iškrovimo ir perkrovimo operacijas Maroko uostuose, kapitonai sudaro galimybę ir padeda Maroko inspektoriams atlikti šių operacijų kontrolę. Atlikus patikrinimą ir kontrolę uoste, laivo kapitonui išduodama pažyma.

         X   SKYRIUS

      SUŽVEJOTŲ ŽUVŲ KIEKIO IŠKROVIMAS

   Susitariančiosios šalys, suprasdamos geresnės integracijos naudą siekiant jų žuvininkystės sektorių bendros plėtros, susitarė priimti toliau išdėstytas nuostatas dėl Maroko vandenyse ES laivų sužvejotų žuvų dalies iškrovimo Maroko uostuose.
   Privalomasis iškrovimas vyks remiantis prie susitarimo pridedamose techninėse bylose nurodytu kiekiu.
   Finansinės paskatos:
   1.   Iškrovimas
   ES tunų žvejybos laivams, savanoriškai iškraunantiems žuvis Maroko uoste, suteikiama 2,5 EUR už Maroko vandenyse sužvejotos žuvies toną mokesčio nuolaida nuo techninėje byloje Nr. 5 nurodytos sumos.
   Jei žvejybos produktai parduodami žuvies turguje, suteikiama papildoma 2,5 EUR nuolaida.
   Tokia taisyklė bus taikoma visiems ES laivams, neviršijant 50 % galutinėje sužvejotų žuvų kiekio ataskaitoje (kaip numatyta priedo II skyriuje) nurodyto sužvejotų žuvų kiekio.
   ES pelaginės žvejybos laivams, Maroko uoste savanoriškai iškraunantiems daugiau sužvejotų žuvų negu privaloma iškrauti pagal techninę bylą Nr. 6 (25 %), už savanoriškai iškrautą toną suteikiama 10 % mokesčio nuolaida.
   2.   Įgyvendinimo taisyklės
   Iškrovimo metu žuvų turgaus administracija užpildo svėrimo pažymą, kuria remiamasi produktų atsekamumo tikslais.
   Iškrovimo metu žuvų turgaus administracija užpildo „pardavimų ir išskaitymų ataskaitos“ pažymą (PIA).
   Svėrimo pažymos ir PIA kopijos perduodamos iškrovimo uosto Jūrų žvejybos delegacijai. Departamentui patvirtinus, atitinkamiems laivų savininkams pranešama apie sumas, kurios bus grąžintos. Šios sumos išskaičiuojamos iš mokesčių, mokėtinų už vėliau prašomas žvejybos licencijas.
   3.   Vertinimas
   Finansinių paskatų lygis bus galutinai suderintas jungtiniame komitete, priklausomai nuo iškrauto laimikio socialinio ekonominio poveikio.


title: 2013/4/Euratomas: 2012 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimas, kuriuo pritariama, kad Europos Komisija sudarytų Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos

text:
9.1.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 4/1

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2012 m. gruodžio 11 d.
   kuriuo pritariama, kad Europos Komisija sudarytų Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos
   (2013/4/Euratomas)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą pastraipą,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               vadovaudamasi Tarybos derybų nurodymais, Europos Komisija derėjosi dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (toliau – Susitarimas);

               (2)

               reikėtų pritarti, kad Europos Komisija sudarytų Susitarimą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   Vienintelis straipsnis
   Pritariama, kad Europos Komisija sudarytų Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos.
   Patvirtinamas šio sprendimo priede pateiktas Europos Komisijos pareiškimas Europos atominės energijos bendrijos vardu, kurį sudarant Susitarimą pateikė Europos Komisijos atstovas.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

      Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 11 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. D. MAVROYIANNIS

      PRIEDAS

         Europos Komisijos pareiškimas Europos atominės energijos bendrijos vardu
         Šveicarijos Konfederacijos atstovai paprašė Europos Komisijos patvirtinti, kad įnašo, kurį Šveicarijos Konfederacija turėtų įnešti už 2012 m. visos Euratomo mokslinių tyrimų veiklos reikmėms, visa suma neviršys 55 milijonų CHF.
         Europos Komisija patvirtina, kad remiantis atitinkamais statistiniais duomenimis ir atsižvelgiant į proporcingumo veiksnius, taikomus apskaičiuojant įnašus, kurių laukiama iš Šveicarijos Konfederacijos už 2012 metus visoms Euratomo mokslinių tyrimų veiklos reikmėms, įskaitant tą, kuri vykdyta iki šio Susitarimo sudarymo, visa Šveicarijos Konfederacijos už 2012 m. mokėtina suma neviršys 55 milijonų CHF.

         SUSITARIMAS

      dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo ir kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos
      EUROPOS ATOMINĖS ENERGIJOS BENDRIJA
      (toliau – Euratomas),
      atstovaujama Europos Komisijos (toliau – Komisija),
      viena šalis,
      ir
      ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA,
      (toliau – Šveicarija), atstovaujama Šveicarijos Federacinės Tarybos,
      kita šalis
      (toliau – Šalys),
      ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad glaudūs Šveicarijos ir Euratomo ryšiai yra naudingi Šalims;
      ATSIŽVELGDAMOS į mokslinių ir technologinių tyrimų svarbą Šalims ir jų abipusį suinteresuotumą bendradarbiauti šioje srityje siekiant geriau panaudoti išteklius ir išvengti nereikalingo dubliavimo;
      KADANGI Šalys šiuo metu įgyvendina mokslinių tyrimų programas bendro intereso srityse;
      KADANGI Šalys suinteresuotos abipusiškai naudingai bendradarbiauti įgyvendinant tas programas;
      ATSIŽVELGDAMOS į Šalių interesą skatinti savo subjektus, užsiimančius moksliniais tyrimais, įsitraukti į kitos Šalies vykdomus mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir mokymo veiklą;
      KADANGI Europos atominės energijos bendrija ir Šveicarija 1978 m. sudarė susitarimą dėl bendradarbiavimo kontroliuojamos termobranduolinės sintezės ir plazmos fizikos srityje (toliau – Sintezės susitarimas);
      KADANGI 1986 m. sausio 8 d. Šalys sudarė bendrąjį susitarimą dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje, kuris įsigaliojo 1987 m. liepos 17 d. (toliau – Bendrasis susitarimas);
      ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Bendrojo susitarimo 6 straipsnyje nustatyta, kad Bendrojo susitarime numatytas bendradarbiavimas įgyvendintinas atitinkamais susitarimais;
      KADANGI 2007 m. birželio 25 d. Europos Sąjunga ir Šveicarija pasirašė mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 2008 m. vasario 28 d., o retroaktyviai taikyti pradėtas 2007 m. sausio 1 d.;
      ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad to susitarimo 9 straipsnio 2 dalyje numatyta pratęsti šio susitarimo galiojimo laiką arba pakartotinai dėl jo derėtis numatant dalyvavimą naujose daugiametėse mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosiose programose tarpusavyje suderintomis sąlygomis;
      KADANGI 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa, kuria taip pat prisidedama prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo, buvo priimta Tarybos sprendimu 2012/92/Euratomas (1), Reglamentu (Euratomas) Nr. 139/2012 (2) ir Tarybos sprendimais 2012/94/Euratomas (3) ir 2012/95/Euratomas (4) (toliau – 2012–2013 m. Euratomo bendroji programa);
      KADANGI, laikantis Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties nuostatų, Susitarimas ir visa pagal jį vykdoma veikla nedarys poveikio valstybėms narėms suteiktiems įgaliojimams imtis dvišalių veiksmų kartu su Šveicarija mokslo, technologijų, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityse ir tam tikrais atvejais tuo tikslu sudaryti susitarimus;
      KADANGI Euratomas sudarė Susitarimą įsteigti Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą. Pagal to susitarimo 21 straipsnį ir 2007 m. lapkričio 22 d. Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimus pasikeičiant laiškais dėl ITER susitarimo, Susitarimo dėl ITER organizacijos privilegijų ir imunitetų ir Platesnio požiūrio veiklos susitarimo taikymo Šveicarijos teritorijoje ir dėl Šveicarijos narystės Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrojoje įmonėje sudarymo, Susitarimas taikomas Šveicarijai, kuri Euratomo branduolių sintezės programoje dalyvauja tikrosios asocijuotosios trečiosios šalies teise.
      KADANGI Euratomas yra 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimu įsteigtos Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės narys. Pagal to sprendimo 2 straipsnį ir 2007 m. lapkričio 22 d. Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimus pasikeičiant laiškais dėl ITER susitarimo, Susitarimo dėl ITER organizacijos privilegijų ir imunitetų ir Platesnio požiūrio veiklos susitarimo taikymo Šveicarijos teritorijoje ir dėl Šveicarijos narystės Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrojoje įmonėje sudarymo, Šveicarija tapo bendrosios įmonės nare kaip trečioji šalis, kurios mokslinių tyrimų programa susieta su Euratomo branduolių sintezės programa.
      KADANGI Euratomas sudarė Europos atominės energijos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės susitarimą bendrai vykdyti platesnio požiūrio veiklą branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų srityje. Pagal to susitarimo 26 straipsnį Susitarimas taikomas Šveicarijai, kuri Euratomo branduolių sintezės programoje dalyvauja kaip tikroji asocijuotoji trečioji šalis.
      SUSITARĖ:
      1 straipsnis
      Dalykas
      1.   Įgyvendinant 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą Šveicarija dalyvauja taip, kaip nustatyta šiame susitarime, nepažeisdama Sintezės susitarimo nuostatų.
      Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai gali dalyvauti visose specialiosiose programose pagal 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą.
      2.   Šveicarijos juridiniai subjektai gali dalyvauti Europos Sąjungos jungtinio tyrimų centro veikloje, jei tokiam dalyvavimui netaikoma 1 dalis.
      3.   Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys, įskaitant Jungtinį tyrimų centrą, gali dalyvauti mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose Šveicarijoje, jei jų temos atitinka 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos programų temas.
      4.   Šiame susitarime juridinis subjektas yra fizinis arba juridinis asmuo, įsteigtas pagal nacionalinius įstatymus, galiojančius jo įsteigimo vietoje arba pagal Europos Sąjungos teisę, turintis *teisinį subjektiškumą ir galintis savo vardu įgyti ir turėti bet kokias teises bei pareigas. Juridiniams asmenims, inter alia, priskiriami universitetai, mokslinių tyrimų organizacijos, pramonės įmonės, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, ir fiziniai asmenys.
      2 straipsnis
      Bendradarbiavimo formos ir priemonės
      Bendradarbiavimo formos yra tokios:

                  1.

                  Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai dalyvauja visose specialiosiose programose, patvirtintose pagal 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą sąlygomis, nustatytomis Europos bendrijos įmonių, mokslinio tyrimo centrų ir universitetų dalyvavimą Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo veikloje reglamentuojančiose taisyklėse.

                  2.

                  Šveicarija skiria finansinį įnašą į programų, priimtų 2012–2013 m. Euratomo bendrajai programai įgyvendinti, biudžetą, kaip apibrėžta B priede.

                  3.

                  Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys dalyvauja Federacinės Tarybos patvirtintose Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, kurių temos atitinka 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos temas, Šveicarijos norminiuose teisės aktuose nustatytomis sąlygomis pagal susitarimą su konkretaus projekto partneriais bei atitinkamos Šveicarijos programos vadovybe. Jei Šveicarijos atitinkamuose norminiuose teisės aktuose nenumatyta kitaip, Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys, dalyvaujantys Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, padengia savo išlaidas, įskaitant projekto bendrųjų valdymo ir administravimo išlaidų savo santykinę dalį.

                  4.

                  Bendradarbiaudamos Šalys gali ne tiktai laiku pateikti informaciją ir dokumentus, susijusius su 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos ir Šveicarijos programų ir (arba) projektų įgyvendinimu, bet ir:

                              a)

                              reguliariai keistis nuomonėmis apie mokslinių tyrimų politikos gaires ir prioritetus bei planus Šveicarijoje ir Euratome;

                              b)

                              keistis nuomonėmis apie bendradarbiavimo perspektyvas ir plėtojimą;

                              c)

                              laiku keistis informacija apie mokslinio tyrimo programų ir projektų įgyvendinimą Šveicarijoje ir Euratome ir apie darbo, atlikto pagal šį susitarimą, rezultatus;

                              d)

                              rengti bendrus susitikimus;

                              e)

                              organizuoti mokslininkų, inžinierių ir technologų susitikimus;

                              f)

                              palaikyti reguliarius programos ar projekto lyderių Šveicarijoje ir Euratome ryšius ir tęstinius santykius;

                              g)

                              užtikrinti ekspertų dalyvavimą seminaruose, simpoziumuose ir praktiniuose užsiėmimuose.

            3 straipsnis
      Pritaikymas
      Bendradarbiavimas bet kada gali būti pritaikytas ir išplėstas abipusiu Šalių susitarimu.
      4 straipsnis
      Teisės ir įsipareigojimai intelektinės nuosavybės srityje
      1.   Laikantis A priedo ir galiojančių teisės aktų, Šveicarijoje įsikūrę juridiniai subjektai, dalyvaujantys 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje, su tokiu dalyvavimu susijusios informacijos ir intelektinės nuosavybės valdymo, naudojimo ir sklaidos srityje turi tokias pačias teises ir pareigas kaip ir Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai subjektai.
      2.   Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys, dalyvaujantys Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, kaip numatyta 2 straipsnio 3 dalyje, su tokiu dalyvavimu susijusios informacijos ir intelektinės nuosavybės valdymo, naudojimo ir sklaidos srityje turi tokias pačias teises ir įsipareigojimus, kaip ir Šveicarijoje įsteigti juridiniai asmenys, dalyvaujantys tose programose ir (arba) projektuose.
      5 straipsnis
      Finansinės nuostatos
      Taisyklės, reglamentuojančios Šveicarijos finansinį įnašą, yra nustatytos B priede.
      6 straipsnis
      Šveicarijos ir Bendrijų mokslinių tyrimų komitetas
      1.   Bendruoju susitarimu įsteigtas Šveicarijos ir Bendrijų mokslinių tyrimų komitetas tikrina, vertina ir užtikrina tinkamą šio susitarimo vykdymą. Komitetui pateikiami visi klausimai, susiję su šio susitarimo vykdymu ar aiškinimu.
      2.   Komitetas gali nuspręsti pakeisti C priede pateikiamas nuorodas į Europos Sąjungos ir (arba) Euratomo teisės aktus.
      7 straipsnis
      Dalyvavimas
      1.   Nepažeidžiant 4 straipsnio nuostatų, Šveicarijoje įsteigti juridiniai asmenys, dalyvaujantys 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje, turi tokias pat sutartines teises ir įsipareigojimus, kaip ir Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys.
      2.   Šveicarijoje įsteigtiems juridiniams subjektams taikomos pasiūlymų pateikimo bei vertinimo ir dotacijų susitarimų ir (arba) sutarčių pagal 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą skyrimo ir sudarymo sąlygos yra tokios pačios kaip tos, kurios taikomos dotacijų susitarimams ir (arba) sutartims, pagal tas programas sudarytoms su Europos Sąjungoje įsteigtais juridiniais subjektais.
      3.   Šveicarijai, kaip asocijuotajai šaliai, leidžiama siūlyti vertintojus pagal 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą laikantis Tarybos reglamento (Euratomas) Nr. 139/2012, kuriuo nustatomos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės.
      4.   Nepažeidžiant 1 straipsnio 3 dalies, 2 straipsnio 3 dalies ir 4 straipsnio 2 dalies nuostatų ir galiojančių teisės aktų ir darbo tvarkos taisyklių, Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai subjektai gali dalyvauti Šveicarijos mokslinių tyrimų programų, nurodytų 2 straipsnio 3 dalyje, programose ir (arba) projektuose tomis pat sąlygomis kaip Šveicarijos partneriai. Šveicarijos valdžios institucijos gali nustatyti, kad projekte gali dalyvauti vienas ar keli Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai subjektai su sąlyga, kad kartu dalyvaus bent vienas Šveicarijos subjektas.
      8 straipsnis
      Judumas
      Kiekviena Šalis įsipareigoja pagal esamus norminius teisės aktus ir galiojančius susitarimus užtikrinti riboto skaičiaus savo mokslo darbuotojų, dalyvaujančių šiame Susitarime numatytoje veikloje, įvažiavimą ir buvimą Šveicarijoje ir Europos Sąjungoje, kiek tai būtina atitinkamai veiklai sėkmingai įgyvendinti.
      9 straipsnis
      Persvarstymas ir tolesnis bendradarbiavimas
      1.   Jei Euratomas nusprendžia persvarstyti ar išplėsti savo mokslinių tyrimų programas, šis susitarimas gali būti persvarstytas arba išplėstas tarpusavyje suderintomis sąlygomis. Šalys keičiasi informacija ir nuomonėmis dėl kiekvieno tokio pakeitimo ar išplėtimo, taip pat klausimais, kurie daro tiesioginį ar netiesioginį poveikį Šveicarijos bendradarbiavimui srityse, kurias apima 2012–2013 m. Euratomo bendroji programa. Apie tikslų persvarstytų ar išplėstų programų turinį Šveicarijai pranešama per dvi savaites nuo tos dienos, kai jas priima Euratomas. Jei mokslinių tyrimų programa persvarstoma arba išplečiama, Šveicarija gali nutraukti šį susitarimą, pranešusi apie tai ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius. Šalys apie ketinimą nutraukti arba pratęsti šį Susitarimą praneša per tris mėnesius nuo Euratomo sprendimo priėmimo dienos.
      2.   Jei Euratomas priimtų naują daugiametę bendrąją mokslinių tyrimų ir mokymo programą, šio susitarimo galiojimas gali būti pratęstas arba dėl jo gali būti surengtos naujos derybos Šalių tarpusavyje suderintomis sąlygomis. 6 straipsnyje nurodytame Šveicarijos ir Europos Sąjungos mokslinių tyrimų komitete Šalys keičiasi informacija ir nuomonėmis apie tokių programų rengimą arba apie kitą esamą ir būsimą mokslinių tyrimų veiklą.
      10 straipsnis
      Ryšys su kitais tarptautiniais susitarimais
      1.   Šio susitarimo nuostatos taikomos nedarant poveikio privalumams, numatytų kituose tarptautiniuose susitarimuose, saistančiuose vieną iš Šalių ir taikomuose tik tos Šalies teritorijoje įsteigtiems juridiniams subjektams.
      2.   Juridinis subjektas, įsteigtas valstybėje, kuri asocijuotosios šalies teisėmis dalyvauja 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje, pagal šį susitarimą naudojasi tokiomis pat teisėmis ir turi tokius pat įsipareigojimus kaip valstybėje narėje įsteigti juridiniai subjektai, su sąlyga, kad asocijuotoji šalis, kurioje įsteigtas juridinis subjektas, yra davusi sutikimą suteikti Šveicarijos juridiniams subjektams tokias pačias teises ir įsipareigojimus.
      11 straipsnis
      Teritorinis taikymas
      Šis Susitarimas taikomas teritorijoms, kuriose taikoma Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartis, toje Sutartyje nustatytomis sąlygomis, taip pat Šveicarijos teritorijai.
      12 straipsnis
      Priedai
      A, B ir C priedai yra neatskiriama šio susitarimo dalis.
      13 straipsnis
      Įsigaliojimas ir taikymas
      1.   Šį susitarimą Šalys ratifikuoja arba sudaro pagal atitinkamas savo taisykles. Jis įsigalioja tą dieną, kai gaunamas paskutinis pranešimas apie tai, kad užbaigtos reikiamos vidaus procedūros.
      2.   Šis susitarimas taikomas nuo 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos pradžios iki 2013 m. gruodžio 31 d. Nepaisant 5 dalies, nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d. bet kuri Šalis gali nutraukti susitarimą, apie tai pranešusi raštu. Tokiu atveju susitarimo taikymas nutraukiamas 2012 m. gruodžio 31 d.
      3.   Jei pagal 2 dalį susitarimas nebetaikomas nuo 2012 m. gruodžio 31 d., Euratomas vykdo savo įsipareigojimus Šveicarijos gavėjams, prisiimtus iki tol, kai viena iš Šalių gavo kitos Šalies pranešimą pagal 2 dalį. Jei Šveicarija nutraukia šį susitarimą pagal 2 dalį, ji sumoka Euratomui kompensaciją, prilygstančią sumai, kurią Euratomas buvo įsipareigojęs mokėti 2013 m. Šveicarijos gavėjams iki tol, kai gavo Šveicarijos pranešimą. Ši kompensacija sumokama ne vėliau kaip per 45 dienas po to, kai Komisija išsiunčia prašymą. Atitinkamai taikomas B priedo II.2 punktas. Šalys dėl visų kitų pasekmių sprendžia bendru sutarimu.
      4.   Šis susitarimas gali būti iš dalies pakeistas tik bendru rašytiniu abiejų Šalių susitarimu. Pakeitimų įsigaliojimo tvarka yra tokia pat, kaip šio susitarimo įsigaliojimui taikoma tvarka.
      5.   Kiekviena Šalis gali bet kada nutraukti šį susitarimą, pranešusi apie tai raštu ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius.
      6.   Projektai ir veikla, vykdomi nutraukiant šį susitarimą ir (arba) pasibaigus jo galiojimui, šiame susitarime nustatytomis sąlygomis tęsiami iki pabaigos. Šalys dėl visų kitų nutraukimo pasekmių sprendžia bendru sutarimu.

         Šis susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis; visi tekstai yra autentiški.

         (1)  OL L 47, 2012 2 18, p. 25.

         (2)  OL L 47, 2012 2 18, p. 1.

         (3)  OL L 47, 2012 2 18, p. 33.

         (4)  OL L 47, 2012 2 18, p. 40.

         A PRIEDAS

            INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISIŲ PRISKYRIMO PRINCIPAI

         I.   Taikymo sritis

         Šiame susitarime intelektinė nuosavybė suprantama taip, kaip ji apibrėžta 1967 m. liepos 14 d. Stokholme pasirašytos Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos steigimo konvencijos 2 straipsnyje.
         Šiame susitarime žinios suprantamos kaip rezultatai, įskaitant informaciją, neatsižvelgiant į tai, ar ji gali būti apsaugota arba ne, taip pat su tokia informacija susijusios autorių teisės ar teisės, atsiradusios pateikus gauti patentų, dizaino, augalų veislių, papildomų apsaugos sertifikatų paraiškas ar juos išdavus arba panašias apsaugos formas.
         II.   Šalių juridinių asmenų intelektinės nuosavybės teisės

                     1.

                     Kiekviena Šalis užtikrina, kad kitos Šalies juridinių subjektų, dalyvaujančių šiuo susitarimu numatytoje veikloje, intelektinės nuosavybės teisės, taip pat dėl tokio dalyvavimo atsirandančios teisės ir įsipareigojimai būtų vertinami pagal atitinkamas tarptautines konvencijas, taikomas Šalims, visų pirma pagal TRIPS sutartį (Pasaulio prekybos organizacijos administruojamą sutartį dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba), Berno konvenciją (1971 m. Paryžiaus aktą) ir Paryžiaus konvenciją (1967 m. Stokholmo aktą).

                     2.

                     Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai, dalyvaujantys netiesioginiuose 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos veiksmuose, pagal 1 punktą turi intelektinės nuosavybės teises ir įsipareigojimus, nustatytus 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 139/2012 (1) ir dotacijų susitarimu ir (arba) sutartimi su Euratomu.

                     3.

                     Europos Sąjungos valstybėje narėje įsteigti ir Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose dalyvaujantys juridiniai subjektai intelektinės nuosavybės srityje turi tokias pačias teises ir įsipareigojimus kaip Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai, dalyvaujantys šiose mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, pagal 1 punktą.

               III.   Šalių intelektinės nuosavybės teisės

                     1.

                     Jei nėra kitokio šalių susitarimo, tai vykdant veiklą, kurios buvo imtasi pagal šio susitarimo 2 straipsnio 4 dalį, Šalių sukurtoms žinioms taikomos tokios taisyklės:

                                 a)

                                 žinias sukurianti Šalis yra jų savininkė. Kai negalima nustatyti, kokia kūrinio žinių dalis priklauso Šaliai, Šalys yra šių žinių bendrasavininkės;

                                 b)

                                 Šalis, kuri yra žinių savininkė, suteikia kitai Šaliai teisę gauti tas žinias šio susitarimo 2 straipsnio 4 dalyje numatytai veiklai vykdyti. Už teisę gauti žinias suteikimą neimamas joks mokestis.

                     2.

                     Jeigu Šalys nesusitaria kitaip, Šalių mokslinės literatūros darbams taikomos šios taisyklės:

                                 a)

                                 kai viena Šalis žurnaluose, straipsniuose, ataskaitose, knygose, garso ir vaizdo medžiagoje bei programinėje įrangoje paskelbia pagal šį susitarimą vykdomos veiklos duomenis, informaciją ir techninius bei mokslinius rezultatus, kitai Šaliai suteikiama pasaulinė, neišimtinė, neatšaukiama ir nemokama licencija šiuos kūrinius versti, adaptuoti, perduoti ir viešai platinti;

                                 b)

                                 visose autorių teisių saugomų duomenų ir informacijos kopijose, padarytose pagal šį skirsnį ir skirtose viešai skelbti, turi būti nurodytas autoriaus ar autorių pavardės, nebent autorius būtų aiškiai atsisakęs įvardijimo. Ant kopijų taip pat aiškiai matomai pateikiama nuoroda į bendrą Šalių paramą.

                     3.

                     Jei nėra kitokio Šalių susitarimo, neskelbtinai Šalių informacijai taikomos tokios taisyklės:

                                 a)

                                 kiekviena Šalis, perduodama kitai Šaliai su šiame susitarime numatyta veikla susijusią informaciją, nurodo informaciją, kurios nepageidauja viešai skelbti;

                                 b)

                                 Šalis, gaunanti tokią informaciją, specifiniais šio susitarimo taikymo tikslais savo atsakomybe gali perduoti neskelbtiną informaciją jai pavaldžioms institucijoms ar asmenims;

                                 c)

                                 iš anksto gavusi rašytinį sutikimą iš Šalies, pateikiančios neskelbtiną informaciją, gaunančioji Šalis gali išplatinti tokią informaciją plačiau nei galėtų tuo atveju, kuris nurodytas b papunktyje. Šalys bendradarbiauja nustatydamos išankstinio rašytinio sutikimo, reikalingo platesniam skelbimui, prašymo ir gavimo tvarką; kiekviena Šalis duoda tokį sutikimą, atsižvelgdama į tai, kiek leidžiama pagal jos vidaus politikos sritis ir įstatymus bei kitus teisės aktus;

                                 d)

                                 nedokumentinė viešai neskelbtina informacija ar kita konfidenciali informacija, pateikta per seminarus ar kitokius Šalių atstovų susitikimus, surengtus pagal šį susitarimą, arba informacija, atsiradusi skiriant darbuotojus, naudojant įrangą ar atliekant netiesioginius veiksmus, turi likti konfidenciali, jei tos neskelbtinos, konfidencialios arba kitos konfidencialios ar slaptos informacijos gavėjas buvo informuotas apie konfidencialų tos informacijos pobūdį prieš pateikiant tokią informaciją a punkte nustatyta tvarka;

                                 e)

                                 kiekviena Šalis užtikrina, kad neskelbtina informacija, kurią ji gauna pagal a ir d punktus, būtų apsaugota pagal šį susitarimą. Jei viena Šalis sužino, kad nesugebės, ar tikėtina, kad nesugebės laikytis a ir d nuostatų dėl informacijos neskelbimo, ji turi nedelsdama apie tai informuoti kitą Šalį. Šalys tarpusavyje konsultuojasi siekdamos nustatyti, kokių tinkamų veiksmų turi būti imtasi.

            (1)  OL L 47, 2012 2 18, p. 1.

         B PRIEDAS

            ŠVEICARIJOS ĮNAŠUI TAIKOMOS FINANSINĖS TAISYKLĖS

         I.   Finansinio dalyvavimo apibrėžimas

                     1.

                     Proporcingumo veiksnys, nuo kurio priklauso Šveicarijos finansinio įnašo į 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą, išskyrus Euratomo sintezės programą, dydis, yra nustatomas apskaičiuojant Šveicarijos bendrojo vidaus produkto ir Europos Sąjungos valstybių narių bendrojo vidaus produkto sumos santykį pagal rinkos kainas. Proporcingumo veiksnys, nuo kurio priklauso Šveicarijos įnašas į Sintezės programą, ir toliau skaičiuojamas pagal Sintezės susitarimą. Šie santykiai apskaičiuojami pagal tų pačių metų naujausius Eurostato statistinius duomenis, kurie prieinami paskelbus Europos Sąjungos biudžeto projektą.

                     2.

                     Komisija kartu su atitinkama aiškinamojo pobūdžio informacija Šveicarijai nedelsdama praneša:

                                 a)

                                 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą 2013 m. atitinkančias įsipareigojimų asignavimų sumas Europos Sąjungos biudžeto projekto išlaidų suvestinėje;

                                 b)

                                 numatomą įnašų sumą, nustatytą pagal Europos Sąjungos biudžeto projektą ir atitinkančią Šveicarijos dalyvavimą 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje 2013 m.

                     3.

                     Galutinai patvirtinus 2013 m. bendrąjį biudžetą, Komisija informuoja Šveicariją apie minėtąsias sumas išlaidų suvestinėje.

                     4.

                     Šveicarijos finansinis įnašas, susijęs su jos dalyvavimu 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje, nustatomas kaip papildoma dalis, pridedama prie sumos, kasmet skiriamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įsipareigojimų asignavimams, skirtiems padengti Komisijos finansinius įsipareigojimus, atsiradusius dėl įvairių darbų, reikalingų šiame susitarime numatytoms programoms ir veikloms vykdyti, valdyti ir įgyvendinti.

               II.   Mokėjimo tvarka

                     1.

                     Vėliausiai 2012 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Šveicarijai mokėjimo reikalavimą, atitinkantį pastarosios įnašą pagal šį susitarimą už 2012 m. Šiame mokėjimo reikalavime nurodoma sumokėti Šveicarijos įnašą ne vėliau kaip per 30 dienų nuo atitinkamo mokėjimo reikalavimo gavimo. Apskaičiuojant 2012 m. sumą Šveicarijos frankais Komisijos taikomas Šveicarijos franko ir euro keitimo kursas yra Europos centrinio banko praėjusio mėnesio priešpaskutinę dieną paskelbtas rinkos kursas arba, jei tokių yra, tai datai artimą dieną iš delegacijų gautas ar kituose atitinkamuose šaltiniuose nurodytas kursas.
                     Jei šis Susitarimas baigia galioti ne 2012 m. gruodžio 31 d. pagal 13 straipsnio 2 dalį, Komisija po 2013 m. liepos 1 d. ir ne vėliau kaip 2013 m. lapkričio mėn. pateikia Šveicarijai mokėjimo reikalavimą, atitinkantį pastarosios įnašą pagal šį susitarimą už 2013 m. ir nustatytą laikantis šio priedo 1.1 punktu. Šiame mokėjimo reikalavime nurodoma sumokėti tą įnašą ne vėliau kaip per 30 dienų nuo reikalavimo gavimo.

                     2.

                     Šveicarijos įnašas už 2012 m. mokamas Šveicarijos frankais, o už 2013 m. yra apskaičiuojamas ir mokamas eurais į Komisijos mokėjimo reikalavime nurodytą banko sąskaitą.

                     3.

                     Pagal šį susitarimą Šveicarija atsiskaito pagal 1 dalyje nurodytą grafiką. Pavėlavus sumokėti skaičiuojamos palūkanos, kurių dydis lygus vieno mėnesio tarpbankinės rinkos palūkanų normai (EURIBOR), nurodomai Reuters EURIBOR01 puslapyje („Telerate“ 248 puslapyje). Ši norma padidinama 1,5 procentinio punkto už kiekvieną mėnesį, kurį vėluojama sumokėti. Padidinta palūkanų norma taikoma visam vėlavimo laikotarpiui. Tačiau palūkanos skaičiuojamos tik tuo atveju, jei įnašas sumokamas praėjus 1 dalyje nurodytiems mokėjimo terminams.

                     4.

                     Šveicarijos atstovų ir ekspertų kelionės išlaidas, susidariusias dėl dalyvavimo mokslinių tyrimų komitetuose ir komitetuose, dalyvaujančiuose įgyvendinant 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą, Komisija kompensuoja tokiu pačiu pagrindu ir tokia pačia tvarka, kokia šiuo metu galioja Europos Sąjungos valstybių narių atstovams ir ekspertams.

               III.   Įgyvendinimo sąlygos

                     1.

                     Šveicarijos finansinis įnašas į 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą pagal šį priedą atitinkamais finansiniais metais paprastai nėra keičiamas.

                     2.

                     Uždarydama kiekvienų finansinių metų (n) sąskaitas ir sudarydama įplaukų ir išlaidų ataskaitą Komisija sureguliuoja su Šveicarijos dalyvavimu susijusias sąskaitas, atsižvelgdama į padarytus pakeitimus, atsiradusius dėl pervedimų, anuliavimų, perkėlimų arba biudžeto papildymo ir pakeitimo per tuos finansinius metus. Tai sureguliuojama kartu su pirmąja (n+1) metų išmoka. Tačiau toks galutinis sureguliavimas turi įvykti ne vėliau kaip iki ketvirtųjų metų, einančių po 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos užbaigimo, liepos mėnesio. Šveicarijos atliktas mokėjimas įskaitomas į Euratomo programas kaip biudžeto įplaukos, priskirtos atitinkamai biudžeto eilutei bendrojo Europos Sąjungos biudžeto įplaukų ataskaitoje.

               IV.   Informavimas

                     1.

                     Kai ateina mokėjimo už 2013 m. terminas, laikantis Komisijos įplaukų ir išlaidų ataskaitos formato parengiama 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos 2012 m. asignavimų ataskaita ir perduodama Šveicarijai informavimo tikslais.
                     Ne vėliau kaip 2014 m. balandžio 30 d., laikantis Komisijos įplaukų ir išlaidų ataskaitos formato parengiama 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos 2013 m. asignavimų ataskaita ir perduodama Šveicarijai informavimo tikslais.

                     2.

                     Komisija Šveicarijai pateikia statistinius ir visus kitus su 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos įgyvendinimu susijusius bendrojo pobūdžio finansinius duomenis, kurie perduodami valstybėms narėms.

         C PRIEDAS

            2012–2013 m. EURATOMO BENDROJOJE PROGRAMOJE DALYVAUJANČIŲ ŠVEICARIJOS SUBJEKTŲ FINANSINĖ KONTROLĖ

         I.   Tiesioginis ryšių palaikymas

         Komisija tiesiogiai palaiko ryšius su Šveicarijoje įsteigtais 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos dalyviais ir jų subrangovais. Jie tiesiogiai teikia Komisijai visą tinkamą informaciją ir dokumentus, kuriuos jie turi pateikti remiantis šiame susitarime minėtomis priemonėmis ir joms įgyvendinti sudarytais dotacijų susitarimais ir (arba) sutartimis.
         II.   Auditas

                     1.

                     Pagal 2002 m. birželio 25 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1081/2010 (2), ir Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. rugpjūčio 7 d. Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007 (4), taip pat pagal kitus šiame susitarime nurodytus norminius teisės aktus, su Šveicarijoje įsteigtais programos dalyviais sudarytuose dotacijų susitarimuose ir (arba) sutartyse gali būti numatyta, kad Komisijos pareigūnai ar kiti jos įgalioti asmenys bet kuriuo metu dalyvių arba jų subrangovų patalpose gali atlikti mokslinį, finansinį, technologinį ar kitokį auditą.

                     2.

                     Kad toks auditas būtų atliktas sėkmingai, Komisijos pareigūnams ir kitiems jos įgaliotiems asmenims suteikiama atitinkama teisė patekti į vietas, prieiti prie darbų ir dokumentų, taip pat prie bet kokios tokiam auditui atlikti būtinos informacijos, įskaitant informaciją elektronine forma. Ši teisė aiškiai nurodyta dotacijų susitarimuose ir (arba) sutartyse, sudarytose įgyvendinti šiame susitarime nurodytoms priemonėms.

                     3.

                     Europos Audito Rūmai turi tokias pat teises, kaip ir Komisija.

                     4.

                     Auditas gali būti atliekamas pasibaigus 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos ar šio Susitarimo terminui, laikantis atitinkamuose dotacijų susitarimuose ir (arba) sutartyse nustatytų sąlygų.

                     5.

                     Šveicarijos Federacinei audito tarnybai iš anksto pranešama apie Šveicarijos teritorijoje atliksimą auditą. Toks informavimas nėra įstatymuose numatyta sąlyga tokiems auditams atlikti.

               III.   Patikrinimai vietoje

                     1.

                     Laikantis Susitarimo, Komisijai (OLAF) leidžiama Šveicarijos teritorijoje atlikti patikrinimus vietoje ir inspektavimus laikantis Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (5) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999 (6) nurodytų sąlygų.

                     2.

                     Komisija, rengdamasi atlikti ir atlikdama patikrinimus bei inspektavimus vietoje, glaudžiai bendradarbiauja su Šveicarijos federacine finansų kontrolės įstaiga arba su kitomis Federacinės finansų kontrolės įstaigos paskirtomis kompetentingomis Šveicarijos institucijomis, kurias Komisija tinkamu laiku informuoja apie patikrinimų ir inspektavimų objektą, tikslą bei teisinį pagrindą, kad jos galėtų suteikti visą reikiamą pagalbą. Tuo tikslu Šveicarijos kompetentingų institucijų pareigūnai gali dalyvauti vietoje atliekamame patikrinime ir inspektavime.

                     3.

                     Patikrinimus ir inspektavimus vietoje Komisija ir atitinkamos Šveicarijos valdžios institucijos gali atlikti kartu, jei to pageidauja minėtos Šveicarijos valdžios institucijos.

                     4.

                     Jei 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos dalyviai nesutinka, kad būtų atliktas patikrinimas vietoje, Šveicarijos institucijos, laikydamosi nacionalinių taisyklių, suteikia patikrinimą atliekantiems Komisijos pareigūnams tokią pagalbą, kad šie galėtų atlikti savo pareigą –atlikti patikrinimą arba inspektavimą vietoje.

                     5.

                     Komisija kuo greičiau praneša Šveicarijos federacinei audito tarnybai apie bet kokį faktą ar įtarimą, susijusį su pažeidimu, apie kurį ji sužinojo atlikdama patikrinimą ar inspektavimą vietoje. Bet kokiu atveju Komisija turi informuoti tą instituciją apie tokių patikrinimų ir inspektavimų rezultatus.

               IV.   Informavimas ir konsultacijos

                     1.

                     Stengdamosi, kad šis priedas būtų tinkamai vykdomas, kompetentingos Šveicarijos ir Bendrijos institucijos reguliariai keičiasi informacija ir vienos iš Susitariančiųjų šalių prašymu rengia konsultacijas.

                     2.

                     Kompetentingos Šveicarijos valdžios institucijos nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokį joms žinomą faktą ar įtarimą dėl pažeidimo, susijusio su dotacijų susitarimų ir (arba) sutarčių, sudarytų įgyvenant šiame susitarime numatytas priemones, sudarymu ir vykdymu.

               V.   Konfidencialumas

         Informacija, kuri buvo gauta arba perduota remiantis šiuo priedu, neatsižvelgiant į tai, kokia forma ji buvo gauta arba perduota, yra saugoma kaip profesinė paslaptis, ir jai galioja tie patys Šveicarijos teisėje bei atitinkamose Bendrijos institucijoms taikomose nuostatose numatyti apsaugos principai. Tokios informacijos negalima perduoti kitiems asmenims, išskyrus tuos, kurie priklauso Bendrijos institucijoms, valstybėms narėms ar Šveicarijai ir kurie pagal atliekamas funkcijas privalo su tokia informacija būti susipažinę; tokios informacijos negalima naudoti kitiems, nei Šalių finansinių interesų efektyvios apsaugos užtikrinimo tikslams.
         VI.   Administracinės priemonės ir nuobaudos

         Neapribodama Šveicarijos baudžiamosios teisės taikymo galimybės Komisija gali taikyti administracines priemones ir baudas pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1081/2010 (7), ir Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007 (8), taip pat pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (9).
         VII.   Išieškojimas ir vykdymas

         Pagal 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą ir taikant šį susitarimą Komisijos priimti sprendimai dėl asmenų, išskyrus valstybes, finansinio įsipareigojimo yra vykdytini Šveicarijoje. Šveicarijos vyriausybė, pranešusi apie tai Komisijai, paskiria instituciją, kuri, patikrinusi tiktai dokumento autentiškumą, išduoda vykdomąjį raštą. Vykdymo užtikrinimas atliekamas pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką. Vykdymo sprendimo teisinį pagrįstumą kontroliuoja Europos Sąjungos Teisingumo Teismas. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo priimtų sprendimų pagal sutarties, sudarytos remiantis 2012–2013 m. Euratomo bendrąja programa, straipsnį dėl arbitražo, vykdymas užtikrinamas tokiomis pačiomis sąlygomis.

            (1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

            (2)  OL L 311, 2010 11 26, p. 9.

            (3)  OL L 357, 2012 12 31, p. 1.

            (4)  OL L 111, 2007 4 28, p. 13.

            (5)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

            (6)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

            (7)  OL L 311, 2010 11 26, p. 9.

            (8)  OL L 111, 2007 4 28, p. 13.

            (9)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.