title: 2003 m. gruodžio 5 d. Europos Parlamento ir tarybos Sprendimas Nr. 2317/2003/EB sukuriantis aukštojo mokslo kokybės stiprinimo ir tarpkultūrinio supratimo stiprinimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, programą (Erasmus Mundus) (2004-2008 m.)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D2317

Oficialusis leidinys L 345 , 31/12/2003 p. 0001 - 0008

		Europos Parlamento ir tarybos Sprendimas Nr. 2317/2003/EB2003 m. gruodžio 5 d.sukuriantis aukštojo mokslo kokybės stiprinimo ir tarpkultūrinio supratimo stiprinimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, programą (Erasmus Mundus) (2004-2008 m.)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [3],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [4],kadangi:(1) Europos bendrija turėtų prisidėti prie kokybiško švietimo plėtros, inter alia, bendradarbiaudama su trečiosiomis šalimis.(2) Europos Vadovų Tarybos Lisabonoje (2000 m. kovo 23 ir 24 d.) išvadose pabrėžiama, kad jei Europa nori sėkmingai įveikti globalizacijos iššūkį, valstybėms narėms reikia pritaikyti savo švietimo ir profesinio mokymo sistemas pagal žinių visuomenės reikalavimus.(3) Europos Vadovų Taryba, posėdžiavusi Stokholme (2001 m. kovo 23 ir 24 d.) nurodė, kad veikla, kuria siekiama įgyvendinti švietimo ir profesinio mokymo sistemų tikslus turi būti vertinama viso pasaulio kontekste. Europos Vadovų Taryba Barselonoje (2002 m. kovo 15 ir 16 d.) patvirtino, kad atsivėrimas į platesnį pasaulį yra vienas iš trijų pagrindinių švietimo ir profesinio mokymo sistemų 2010 m. darbo programos principų.(4) Europos švietimo ministrai, posėdžiavę Bolonėje (1999 m. birželio 19 d.) savo bendroje deklaracijoje pareiškė, jog būtina užtikrinti, kad Europos aukštojo mokslo sistema įgytų Europos pagrindinius kultūros ir mokslo pasiekimus atitinkantį patrauklumą pasaulyje.(5) Už aukštąjį mokslą atsakingi Europos ministrai, susitikę Prahoje (2001 m. gegužės 19 d.) vėl, inter alia, pabrėžė, kaip svarbu yra stengtis, kad Europos aukštasis mokslas būtų kuo patrauklesnis studentams iš Europos ir kitų pasaulio šalių.(6) Savo Komunikate dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis aukštojo mokslo srityje sustiprinimo Komisija teigė, kad būtina stiprinti aukštojo mokslo tarptautinį pobūdį kaip atsaką į globalizacijos proceso iššūkius, nurodė bendruosius bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis strategijos tikslus šioje srityje bei pasiūlė konkrečias priemones šiems tikslams pasiekti.(7) 2002 m. vasario 14 d. Tarybos rezoliucijoje dėl kalbinės įvairovės ir kalbų mokymosi skatinimo įgyvendinant 2001 m. Europos kalbų metų tikslus [5] pabrėžiama, kad savo santykiuose su trečiosiomis šalimis Europos Sąjunga privalo atsižvelgti į kalbinės įvairovės principą.(8) Europos Sąjungos akademinės įstaigos stengiasi padidinti tarptautiniu mastu mobilių studentų skaičių. Yra plačiai pripažįstamas tas didelis potencialas, kurį teikia atskirų Europos aukštųjų mokyklų privalumų dermė, jų pedagoginė įvairovė bei plati patirtis bendraujant ir bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, kas leidžia joms siūlyti vien tiktai Europai būdingus aukštos kokybės kursus bei plačiau Bendrijoje ir jos šalyse partnerėse pasidalinti tarptautinio mobilumo privalumais.(9) Europos aukštojo mokslo institucijos privalo išlikti raidos lyderėmis. Tuo tikslu jos turi skatinti bendradarbiavimą su trečiųjų šalių institucijomis, pasiekusiomis Bendrijos aukštojo mokslo institucijoms prilygstantį raidos lygį. Aukštasis mokslas turi būti suprantamas kaip visuma, kurios sudėtinė dalis yra aukštasis profesinis mokymas, atsižvelgiant į konkrečias kryptis, pavyzdžiui, inžinierių arba aukštesniųjų technikų mokymo kursus.(10) Šios programos tikslas yra prisidėti gerinant aukštojo mokslo kokybę Europoje bei tuo pačiu padidinti Europos Sąjungos matomumą ir suvokimą pasaulyje, o dalyvavusiems programoje sukaupti geros valios kapitalą.(11) Šia programa sukuriamos "Erasmus Mundus magistrantūros studijos", kurios leis studentams keliauti po Europą ir mokytis keliuose skirtinguose universitetuose. Į šią naują Europos aukštojo mokslo dimensiją turėtų būti atsižvelgiama persvarstant jau veikiančias programas, pavyzdžiui "Sokrates" (Erasmus), kad būtų imtasi reikiamų priemonių suteikti Europos studentams galimybę naudotis šia programa.(12) Bendrijos veiksmai turi būti vykdomi skaidriai, orientuotai į vartotoją, atvirai ir suprantamai.(13) Skatindama tarptautinį mobilumą, Bendrija neturi pamiršti tokio nepaprasto reiškinio, kuris paprastai vadinamas "protų nutekėjimu".(14) Reikia, kad Bendrija dėtų daugiau pastangų, skatindama dialogą ir supratimą tarp kultūrų pasaulio mastu, atsižvelgdama į socialinę aukštojo mokslo dimensiją, taip pat į demokratijos idealus bei pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant lyčių lygybę, ypač kai mobilumas padeda atrasti naujas kultūrines bei socialines aplinkas ir jas suprasti, bei tuo pačiu užtikrintų, kad jokia piliečių grupė ar trečiosios šalies tauta nebūtų išskirta arba nuskriausta, kaip nurodyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnio 1 dalyje.(15) Norint padidinti pridėtinę Bendrijos veiksmų vertę, yra būtina užtikrinti darną ir papildomumą tarp pagal šį sprendimą įgyvendinamų veiksmų ir kitos atitinkamos Bendrijų politikos, priemonių, bei veiksmų, ypač Sprendimu Nr. 1513/2002/EB sukurtos šeštosios pamatinės mokslinių tyrimų programos [6] bei išorinio bendradarbiavimo programų aukštojo mokslo sektoriuje.(16) Europos ekonominės erdvės susitarimas (EEE susitarimas) sudaro sąlygas Europos bendrijai ir jos valstybėms narėms glaudžiau bendradarbiauti švietimo, profesinio mokymo ir jaunimo klausimais su Europos laisvosios prekybos asociacijos šalimis, dalyvaujančiomis Europos ekonominėje erdvėje (EEE-ELPA valstybės); pirmiau nurodytų šalių dalyvavimo šioje programoje sąlygos ir išsamios taisyklės turi būti nustatytos pagal atitinkamas EEE susitarimo nuostatas.(17) Asocijuotųjų Vidurio ir Rytų Europos šalių (VREŠ) dalyvavimo šioje programoje sąlygos ir išsamios taisyklės turėtų būti nustatytos laikantis Europos susitarimuose, jų papildomuose protokoluose ir atitinkamų Asociacijų tarybų sprendimuose įtvirtintų nuostatų. Kipro dalyvavimas turėtų būti finansuojamas papildomais asignavimais pagal tvarką, dėl kurios su ta šalimi bus susitarta. Maltos ir Turkijos dalyvavimas turėtų būti finansuojamas papildomais asignavimais pagal Sutarties nuostatas.(18) Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų reguliariai atlikti šios programos stebėseną ir vertinimą, kas leistų geriau ją pritaikyti, ypač sprendžiant dėl priemonių įgyvendinimo prioritetų; vertinimas turėtų apimti išorinį ir nepriklausomą vertinimą.(19) Kadangi valstybės narės negali deramai įgyvendinti siūlomų veiksmų, susijusių su Europinio bendradarbiavimo indėliu siekiant kokybiško švietimo, tikslų, dėl to, kad tam reikia, inter alia, daugiašalių partnerysčių ir daugiašalio mobilumo bei keitimosi informacija tarp Bendrijos ir trečiųjų šalių, todėl tai geriau galima pasiekti Bendrijos lygiu dėl tarptautinio Bendrijos veiksmų ir priemonių pobūdžio, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal proporcingumo principą, kaip nustatyta tame straipsnyje, šis sprendimas nenumato nieko, kas nėra būtina siekiant tų tikslų.(20) Šis sprendimas visai programos trukmei nustato finansinę bazę – pirminį standartą biudžetinei institucijai per kasmetinę biudžeto svarstymo procedūrą, kaip numatyta 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl biudžetinės disciplinos ir biudžeto svarstymo procedūros tobulinimo 33 punkte [7].(21) Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turi būti priimtos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [8],NUSPRENDĖ:1 straipsnisProgramos sukūrimas1. Šiuo sprendimu sukuriama "Erasmus Mundus" programa (toliau - programa), kurios tikslas stiprinti aukštojo mokslo kokybę Europos Sąjungoje bei skatinti tarpkultūrinį supratimą, bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis.2. Programa pradedama įgyvendinti nuo 2004 m. sausio 1 d. ir baigiama 2008 m. gruodžio 31 d.3. Programa remia ir papildo valstybių narių vykdomą, arba jose vykstančią veiklą, tuo pat metu visiškai pripažindama jų atsakomybę už mokymo turinį bei švietimo ir profesinio mokymo sistemų organizavimą, taip pat gerbdama jų kultūrinę ir kalbinę įvairovę.2 straipsnisApibrėžimaiŠiame sprendime:1) "aukštojo mokslo institucija" - bet kuri įstaiga, kad ir kaip ji būtų vadinama, kuri pagal nacionalinius teisės aktus arba praktiką suteikia to lygio kvalifikaciją arba laipsnį;2) "trečiosios šalies absolventas" - trečiosios šalies pilietis, išskyrus EEE-ELPA valstybes ir stojimo į Europos Sąjungą šalis-kandidates, jau turintis pirmąjį aukštojo mokslo laipsnį, kuris negyvena nei vienoje iš valstybių narių arba dalyvaujančiųjų šalių, kaip nustatyta 11 straipsnyje, kuris per paskutinius penkerius metus praleido ne daugiau nei iš viso 12 mėnesių bet kurioje iš valstybių narių ar dalyvaujančių šalių užsiimdamas savo pagrindine veikla (studijomis, darbu ir pan.), ir kuris buvo priimtas registruotis arba yra užsiregistravęs "Erasmus Mundus" magistrantūros studijose, kaip apibrėžta priede;3) "trečiosios šalies mokslininkas" - trečiosios šalies pilietis, išskyrus EEE-ELPA valstybes ir stojimo į Europos Sąjungą šalis kandidates, kuris negyvena nei vienoje iš valstybių narių arba dalyvaujančiųjų šalių, kaip nustatyta 11 straipsnyje, kuris per paskutinius penkerius metus praleido ne daugiau nei iš viso 12 mėnesių bet kurioje iš valstybių narių ar dalyvaujančių šalių užsiimdamas savo pagrindine veikla (studijomis, darbu ir pan.) ir turintis nepaprastą akademinę ir (arba) profesinę patirtį;4) "universitetinės arba aukštesnės pakopos universitetinės studijos" - aukštojo mokslo studijų kursai, einantys po pirmojo laipsnio studijų, trunkančių mažiausiai trejus metus, kuriuos baigus suteikiamas antrasis ar tolesnis laipsnis.3 straipsnisProgramos tikslai1. Bendras programos tikslas yra kelti Europos aukštojo mokslo kokybę, stiprinant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir siekiant pagerinti žmoniškųjų išteklių plėtojimą bei skatinti dialogą ir supratimą tarp tautų ir kultūrų.2. Konkretūs programos tikslai yra:a) stiprinti kokybišką aukštojo mokslo pasiūlą su aiškiai išreikšta europietiška pridėtine verte, patrauklia tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų;b) skatinti aukštą kvalifikaciją turinčius absolventus ir mokslininkus iš viso pasaulio įgyti kvalifikaciją ir (arba) patirties Europos Sąjungoje bei suteikti jiems tokią galimybę;c) plėtoti labiau struktūriškai apibrėžtą bendradarbiavimą tarp Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių įstaigų bei didesnį Europos Sąjungos išorinį mobilumą kaip europinių studijų programų dalį;d) padaryti aukštąjį mokslą Europos Sąjungoje lengviau prieinamu bei stiprinti jo profilį ir matomumą.3. Įgyvendindama šios programos tikslus, Komisija laikosi bendrosios Bendrijos politikos dėl vyrų ir moterų lygių galimybių. Komisija taip pat užtikrina, kad jokia piliečių arba trečiųjų šalių gyventojų grupė nebūtų išskirta arba diskriminuojama.4 straipsnisProgramos veiksmai1. 3 straipsnyje išdėstyti programos tikslai įgyvendinami šiais veiksmais:a) Erasmus Mundus magistrantūros studijos, pasirinktos pagal siūlomo mokymo ir studentų priėmimo kokybę;b) stipendijų sistema;c) partnerystės su trečiųjų šalių aukštojo mokymo institucijomis;d) priemonės, kuriomis didinamas Europos, kaip vietos siekti aukštojo mokslo, patrauklumas;e) techninės pagalbos priemonės.2. Šie veiksmai įgyvendinami pagal priede aprašytą tvarką, bei toliau nurodytais būdais, atitinkamais atvejais panaudojant jų derinius:a) remti jungtinių mokymo programų ir bendradarbiavimo tinklų plėtrą, skatinant pasikeitimą patirtimi ir gera praktika;b) didinti paramą su aukštuoju mokslu susijusių žmonių mobilumui tarp Bendrijos ir trečiųjų šalių;c) stiprinti kalbinius gebėjimus, pageidautina, suteikiant studentams galimybę išmokti mažiausiai dviejų šalių, kuriose įsikūrusios "Erasmus Mundus" magistrantūros studijas rengiančios aukštojo mokslo institucijos, kalbas, bei skatinti įvairių kultūrų supratimą;d) remti tarptautine partneryste paremtus bandomuosius projektus, skirtus plėtoti aukštojo mokslo naujoves bei kelti jo kokybę;e) remti aukštojo mokslo ir tolesnių jo plėtros tendencijų analizę tarptautiniu požiūriu.5 straipsnisProgramos prieinamumasPagal priede nurodytas sąlygas ir įgyvendinimo tvarką, ir atsižvelgiant į 2 straipsnyje pateiktus sąvokų apibrėžimus, programa pirmiausia skiriama:a) aukštojo mokslo institucijom;b) studentams, gavusiems pirmąjį aukštojo mokslo institucijos suteikiamą laipsnį;c) mokslininkams arba specialistams, užsiimantiems dėstymu arba atliekantiems mokslinius tyrimus;d) tiesiogiai su aukštuoju mokslu susijusiems darbuotojams;e) kitoms aukštojo mokslo srityje veikiančioms viešosioms arba privačioms institucijoms, kurios gali dalyvauti tiktai priede nurodytuose 4 ir 5 veiksmuose.6 straipsnisProgramos įgyvendinimas ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis1. Komisija:a) užtikrina veiksmingą į programos apimtį įeinančių Bendrijos veiksmų įgyvendinimą kaip nurodyta priede;b) atsižvelgia į dvišalį bendradarbiavimą, vykstantį tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių;c) konsultuoja atitinkamas Europos masto asociacijas ir organizacijas, veikiančias aukštojo mokslo srityje ir informuoja 8 straipsnyje nurodytą Komitetą apie jų nuomones;d) siekia suderinamumo ir plėtoja bendrųjų veiksmus planus su kitomis Bendrijos programomis ir veiksmais aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų srityje.2. Valstybės narės:a) imasi būtinų veiksmų, užtikrinančių veiksmingą programos eigą valstybės narės mastu, įtraukdamos visas susijusias švietimo institucijas pagal nacionalinę praktiką, taip pat stengiasi priimti tokias priemones, kurių gali prireikti norint pašalinti teisines ir administracines kliūtis;b) paskiria reikiamas struktūras glaudžiam bendradarbiavimui su Komisija;c) skatina potencialią sąveiką su kitomis Bendrijos programomis ir galimomis valstybės narės lygiu veikiančiomis panašiomis nacionalinėmis iniciatyvomis.3. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina:a) reikiamą informaciją, viešumą ir tolesnę veiklą, susijusią su į programos apimtį įeinančiais veiksmais;b) pagal programą vykdytų veiksmų rezultatų platinimą.7 straipsnisĮgyvendinimo priemonės1. Laikantis 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos valdymo procedūros, priimamos šios šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės:a) metinis darbo planas, įskaitant prioritetus;b) atrankos kriterijai ir tvarka, įskaitant atrankos tarybos sudėtį ir vidaus darbo tvarkos taisykles bei atrankos 1 veiksmui rezultatus, deramai atsižvelgiant į priede išdėstytas nuostatas;c) bendros programos įgyvendinimo gairės;d) metinis biudžetas, finansavimo paskirstymas įvairiems programos veiksmams ir orientacinės stipendijų sumos;e) susitarimai dėl programos stebėsenos ir vertinimo, taip pat rezultatų platinimo ir perdavimo.2. Pasiūlymai dėl sprendimų, susijusių su atrankos rezultatais, išskyrus atranką 1 veiksmui, taip pat visos kitos šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, priimamos laikantis 8 straipsnio 3 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.8 straipsnisKomitetas1. Komisijai talkina Komitetas.2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, galioja Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas laikotarpis nustatomas dviem mėnesiams.3. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, galioja Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.4. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.9 straipsnisFinansavimas1. Šiai programai įgyvendinti 1 straipsnyje nurodytam laikotarpiui nustatomas 230 mln. eurų finansinis planas. Po 2006 m. gruodžio 31 d. ši suma yra laikoma patvirtinta, jei ji tame etape atitinka finansines perspektyvas, galiojančias nuo 2007 m. prasidedančiam laikotarpiui.2. Metinius asignavimus tvirtina biudžetinė institucija, neperžengdama finansinės perspektyvos galimybių.10 straipsnisNuoseklumas ir papildomumas1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina bendrąjį nuoseklumą ir šiuo sprendimu nustatytų priemonių ir kitos susijusios Bendrijos politikos, priemonių ir veiksmų, ypač šeštosios pamatinės mokslinių tyrimų programos, taip pat ir išorinio bendradarbiavimo programų aukštojo mokslo srityje, papildomumą.2. Komisija reguliariai praneša 8 straipsnio 1 dalyje nurodytam Komitetui apie tai, kokių Bendrijos iniciatyvų imtasi atitinkamoje srityse, užtikrina veiksmingas sąsajas ir, atitinkamais atvejais, bendrųjų veiksmų programą tarp šios programos ir programų ir veiksmų švietimo srityje, kurių imtasi pagal Bendrijos bendradarbiavimo programą su trečiosiomis šalimis, įskaitant dvišalius susitarimus, ir kompetentingomis tarptautinėms organizacijomis.11 straipsnisEEE-ELPA valstybių ir Europos Sąjungos šalių kandidačių dalyvavimasEEE-ELPA šalių ir Europos Sąjungos šalių kandidačių dalyvavimo programoje sąlygos ir išsamios taisyklės nustatomos pagal atitinkamas Europos bendrijos ir tų šalių santykius reglamentuojančių teisės aktų nuostatas.12 straipsnisKontrolė ir stebėsena1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, vykdo reguliarią programos stebėseną. Stebėsenos ir vertinimo proceso rezultatai panaudojami įgyvendinant programą.Stebėsena apima straipsnio 3 dalyje minimus pranešimus ir konkrečią veiklą.2. Komisija reguliariai įvertina programą, atsižvelgdama į 3 straipsnyje nurodytus tikslus, bendrą programos poveikį bei veiksmų, vykdomų pagal šią programą ir kitų veiksmų, vykdomų pagal susijusią Bendrijos politiką, priemones ir veiksmus, papildomumą.3. Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui:a) įstojus naujoms valstybėms narėms - pranešimą apie finansinius šio įstojimo padarinius programai, kartu pateikiant, kur tai tinka, pasiūlymus, kaip spręsti su šiuo poveikiu susijusius klausimus. Europos Parlamentas ir Taryba kaip galima greičiau priima sprendimą dėl tokių pasiūlymų;b) iki 2007 m. birželio 30 d. - tarpinį vertinimo pranešimą apie pasiektus rezultatus ir kokybinius programos įgyvendinimo aspektus;c) iki 2007 m. gruodžio 31 d. - komunikatą dėl programos tąsos;d) iki 2009 m. gruodžio 31 d. - ex post vertinimo pranešimą.13 straipsnisĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 2003 m. gruodžio 5 d.Europos Parlamento varduPirmininkasP. CoxTarybos varduPirmininkasP. Lunardi[1] OL C 331 E, 2002 12 31, p. 25.[2] OL C 95, 2003 4 23, p. 35.[3] OL C 244, 2003 10 10, p. 14.[4] Europos Parlamento nuomonė, pareikšta 2003 m. balandžio 8 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2003 m. birželio 16 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 240 E, 2003 10 7, p. 1) ir Europos Parlamento pozicija, pareikšta 2003 m. spalio 21 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[5] OL C 50, 2002 2 23, p. 1.[6] 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1513/2002/EB dėl Europos bendrijos šeštosios pamatinės, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos, prisidedančios prie Europos mokslo tiriamojo darbo srities kūrimo ir naujovių (2002–2006 m.) (OL L 232, 2002 8 29, p. 1).[7] OL C 172, 1999 6 18, p. 1; Susitarimas, iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2003/429/EB (OL L 147, 2003 6 14, p. 25).[8] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.--------------------------------------------------PRIEDASBENDRIJOS VEIKSMAI IR ATRANKOS TVARKA1 VEIKSMAS:2 VEIKSMAS:3 VEIKSMAS:4 VEIKSMAS:5 VEIKSMAS:ATRANKOS TVARKA1 VEIKSMAS: ERASMUS MUNDUS MAGISTRANTŪROS STUDIJŲ PROGRAMA1. Bendrija atrenka europinius aukštesnės pakopos universitetinių studijų kursus, kurie šios programos tikslui bus vadinami "Erasmus Mundus magistrantūros studijomis", ir bus atrenkami pagal siūlomų studijų kokybę ir studentų priėmimą, kaip nurodyta šio priedo skyriuje "Atrankos tvarka".2. Pagal šia programą, "Erasmus Mundus" magistrantūros studijose:a) dalyvauja mažiausiai trys trijų skirtingų valstybių narių aukštojo mokslo institucijos;b) įgyvendinama studijų programa, pagal kurią numatytos studijos mažiausiai dviejose iš a punkte nurodytų trijų institucijų;c) yra nustatyta studijų institucijose partnerėse laikotarpių pripažinimo sistema, pagrįsta Europos kreditų perkėlimo sistema, arba ją atitinkanti;d) jas pabaigus, dalyvaujančios institucijos suteikia jungtinį, dvigubą arba sudėtinį laipsnį, kurį pripažįsta arba akredituoja valstybės narės;e) rezervuojamas minimalus skaičius vietų, į kurias priima trečiųjų šalių studentus, gavusius finansinę paramą pagal šią programą;f) sukuriamos skaidrios priėmimo sąlygos, kurios deramai atsižvelgia, inter alia, į lyties ir teisingumo veiksnius;g) susitarta gerbti stipendijas gausiančių asmenų (studentų ir mokslininkų) atrankos taisykles;h) įdiegiama reikiama struktūra palengvinanti trečiųjų šalių studentams galimybę naudotis programa ir būti priimtiems (informacijos priemonės, apgyvendinimas, ir t. t.);i) nenusižengiant dėstymo kalbai, sudaroma galimybė naudotis nors dviem Europos kalbomis, kuriomis kalbama tose valstybėse narėse, kuriose įsikūrusios "Erasmus Mundus" magistrantūros studijų programoje dalyvaujančios aukštojo mokslo institucijos ir, atitinkamais atvejais, teikiamas kalbinis paruošimas ir kalbinė pagalba studentams, ypač pasitelkiant atitinkamos mokslo institucijos organizuojamus kursus.3. "Erasmus Mundus" magistrantūros studijos parenkamos penkerių metų laikotarpiui, kasmet atliekant nežymaus atnaujinimo procedūrą, atsižvelgiant į pažangos ataskaitą, ir šiame laikotarpyje gali būti numatytas, prieš prasidedant tikrajai kurso programai, metų trukmės parengiamasis kursas. Programos metu stengiamasi, kad būtų proporcingai atstovaujamos įvairios studijų sritys. Bendrija gali suteikti Erazmus Mundus magistrantūros studijoms finansinę paramą ir finansavimas kas metus gali būti atnaujinamas.2 VEIKSMAS: STIPENDIJOS1. Bendrija įsteigs bendrą pasaulinę stipendijų sistemą, skirtą trečiųjų šalių absolventams ir mokslininkams.a) Bendrija gali teikti finansinę paramą trečiųjų šalių studentams, konkurso būdu priimtiems į "Erasmus Mundus" magistrantūros studijas.b) Bendrija gali teikti finansinę paramą trečiųjų šalių mokslininkams, aplankiusiems Erazmus Mundus magistrantūros studijas su tikslu vykdyti mokymo ir mokslinių tyrimų užduotis ir dirbti mokslinį darbą Erazmus Mundus magistrantūros studijų programoje dalyvaujančiose mokslo institucijose.2. Trečiųjų šalių absolventai arba mokslininkai, kaip apibrėžta 2 straipsnyje, esant santykiams tarp Europos Sąjungos ir suinteresuotų studentų ir mokslininkų kilmės šalies, turės teisę gauti stipendijas, be jokių kitų išankstinių sąlygų.3. Komisija imasi priemonių užtikrinti, kad joks studentas arba mokslininkas negautų tam pačiam tikslui skirtos finansinės paramos iš daugiau nei vienos Bendrijos programos.3 VEIKSMAS: PARTNERYSTĖ SU TREČIŲJŲ ŠALIŲ AUKŠTOJO MOKSLO INSTITUCIJOMIS1. Bendrija gali remti struktūrinius santykius tarp Erazmus Mundus magistrantūros studijų ir trečiųjų šalių aukštojo mokslo institucijų. Vadovaujantis visų pirma kokybės kriterijais, taip pat turi būti atsižvelgiama ir į dalyvaujančiųjų trečiųjų šalių mokslo institucijų geografinę išsidėstymo įvairovę. Partnerystės sukurs išorinio Erazmus Mundus magistratūros studijose dalyvaujančių Europos Sąjungos studentų ir mokslininkų išorinio mobilumo struktūrą.2. Partnerystės:- apims Erazmus Mundus magistrantūros studijų programą ir mažiausiai vieną aukštojo mokslo instituciją iš trečiosios šalies,- bus remiamos iki trijų metų trukmės laikotarpiais,- sukurs išorinio į Erazmus Mundus magistrantūros studijas priimtų studentų ir kursų dėstytojų mobilumo struktūrą; programoje gali dalyvauti studentai ir mokslininkai, kurie yra Europos Sąjungos piliečiai arba trečiosios šalies piliečiai, ne mažiau kaip trejus metus iki išorinio mobilumo pradžios teisėtai gyvenantys (kitokiais, nei studijų sumetimais) Europos Sąjungoje,- garantuos studijų priimančiosiose (t. y. ne Europos) mokslo institucijose laikotarpių pripažinimą.3. Partnerystės veiklos projektai taip pat gali apimti:- mokymo užduotys institucijoje-partnerėje, remiančios projekte nustatytos mokymo programos plėtrą,- pasikeitimas dėstytojais, instruktoriais, administracijos darbuotojais ir kitais susijusiais specialistais,- naujų metodikų, įskaitant informacijos ir komunikacijos technologijų, e-mokymosi bei atviro ir nuotolinio mokymo panaudojimo aukštajame moksle plėtra ir platinimas,- bendradarbiavimo su trečiųjų šalių aukštojo mokslo institucijomis programų plėtra, siekiant pasiūlyti studijų kursą atitinkamoje šalyje.4 VEIKSMAS: PATRAUKLUMO DIDINIMAS1. Šiuo veiksmu Bendrija gali remti veiklą, kuria siekiama gerinti europinio mokymo profilį ir matomumą bei prieinamumą. Bendrija taip pat remia papilomą veiklą, prisidedančią prie programos tikslų, įskaitant veiklą, susijusią su tarptautiniu kokybės užtikrinimo aspektu, kreditų pripažinimu, europinių kvalifikacijų pripažinimu užsienyje bei abipusiu kvalifikacijų pripažinimu su trečiosiomis šalimis, mokymo programos plėtra ir mobilumu.2. Programoje gali dalyvauti viešosios arba privačios organizacijos, aktyviai veikiančios aukštojo mokslo srityje šalies arba tarptautiniu mastu. Veikla vykdoma mažiausiai trijų organizacijų iš trijų skirtingų valstybių narių grupėmis, į kurias gali įeiti ir organizacijos iš trečiųjų šalių. Veikla (tai gali būti seminarai, konferencijos, pasitarimai, IKT priemonių plėtojimas, publikacijų rengimas, ir pan.) gali būti vykdoma valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse.3. Skatinančiąja veikla siekiama užmegzti ryšį tarp aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų ir išnaudoti tokią potencialią sąveiką.4. Šiuo veiksmu Bendrija gali remti tarptautinius teminius tinklus šiems klausimams spręsti.5. Bendrija gali remti atitinkamus bandomuosius projektus su trečiosiomis šalimis, siekiant toliau plėtoti bendradarbiavimą su minimomis šalimis aukštojo mokslo srityje.6. Bendrija remia visų studentų (trečiųjų šalių ir Europos), baigusiųjų Erazmus Mundus magistrantūros studijas, asociaciją.5 VEIKSMAS: TECHNINĖS PARAMOS PRIEMONĖSVykdydama šią programą, Komisija gali naudotis ekspertų, vykdomosios agentūros, valstybėse narėse veikiančių kompetentingų įstaigų paslaugomis ir, jei reikalinga, kitomis techninės paramos priemonėmis, kurios gali būti finansuojamos pagal bendrąjį programos finansinį planą.ATRANKOS TVARKAAtrankos tvarka bus nustatyta kaip nurodyta 7 straipsnio 1 dalyje. Ši tvarka turi laikytis šių nuostatų:a) pasiūlymų pagal 1 ir 3 veiksmus atranką vykdo atrankos taryba, kuriai vadovauja jos išrinktas asmuo ir kurią sudaro didelį autoritetą akademiniame pasaulyje turintys asmenys, atstovaujantys aukštojo mokslo įvairovę Europos Sąjungoje. Atrankos taryba užtikrina, kad "Erasmus Mundus" magistratūros studijos ir partnerystės būtų aukščiausios akademinės kokybės;b) kiekvienam "Erasmus Mundus" magistratūros studijų kursui skiriamas konkretus stipendijų skaičius pagal 2 veiksmą. Trečiųjų šalių studentų atranką vykdo "Erasmus Mundus" magistratūros studijų programoje dalyvaujančios institucijos. Siekiant išvengti ryškaus disbalanso įvairiose studijų srityse bei tarp studentų ir mokslininkų kilmės rajonų ir paskirties valstybių narių, atrankos procedūroje europiniu mastu turi būti numatytas tarpuskaitos mechanizmas;c) pasiūlymus pagal 4 veiksmą atrenka Komisija;d) atrankos procedūros metu konsultuojamasi su pagal 6 straipsnio 2 dalies b punktą įsteigtomis struktūromis.--------------------------------------------------


Svarbus teisinis pranešimas

|

32005D0720

2005/720/EB: 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, protokolo, siekiant atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo

Oficialusis leidinys L 278 , 21/10/2005 p. 0001 - 0001

		Tarybos sprendimas2005 m. rugsėjo 20 d.dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, protokolo, siekiant atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo(2005/720/EB)Europos sąjungos taryba,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 310 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antruoju sakiniu ir 3 dalies antra pastraipa,atsižvelgdama į 2003 m. Stojimo aktą, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą [1],kadangi:(1) Europos Bendrijos ir jos valstybių narių vardu 2005 m. birželio 8 d. buvo pasirašytas Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, protokolas.(2) Protokolas turėtų būti patvirtintas,NUSPRENDĖ:Vienintelis straipsnisŠiuo sprendimu Europos Bendrijos ir jos valstybių narių vardu patvirtinamas Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, protokolas, siekiant atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą.Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo [2].Priimta Briuselyje, 2005 m. rugsėjo 20 d.Tarybos varduPirmininkasM. Beckett[1] 2005 m. rugsėjo 6 d. pateiktas pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[2] Žr. šio Oficialiojo leidinio 2 p.--------------------------------------------------


title: 2005/229/EB: 2005 m. kovo 4 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas ESPM/1/2005, dėl prie Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje prisidedančių valstybių komiteto įsteigimo

text:
18.3.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 72/23

      POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS ESPM/1/2005
   2005 m. kovo 4 d.
   dėl prie Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje prisidedančių valstybių komiteto įsteigimo
   (2005/229/EB)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečiąją pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 11 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2002/210/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje (1), ypač į jų 8 straipsnio 4 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Bendrųjų veiksmų 2002/210/BUSP 8 straipsnio 4 dalį Taryba Politinį ir saugumo komitetą (PSK) įgaliojo priimti atitinkamus sprendimus dėl prie Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje prisidedančių valstybių komiteto įsteigimo,

               (2)

               2001 m. birželio 15–16 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatytos trečiųjų valstybių indėlių į policijos misijas gairės ir sąlygos. 2002 m. gruodžio 10 d. Taryba pritarė dokumentui „Konsultacijos dėl valstybių, kurios nėra ES narės, indėlio į ES civilines krizių valdymo operacijas ir jo sąlygos“ (2), kuriame toliau buvo plėtojama trečiųjų valstybių dalyvavimo civilinėse krizių valdymo operacijose tvarka, įskaitant prisidedančių valstybių komiteto įsteigimą.

               (3)

               Prisidedančių valstybių komitetas vaidins pagrindinį vaidmenį kasdieniniame misijos valdyme; Komitetas bus pagrindinis forumas, skirtas aptarti visoms su kasdieniniu misijos valdymu susijusioms problemoms. Politinis ir saugumo komitetas, vykdantis misijos politinę priežiūrą ir jai strategiškai vadovaujantis, atsižvelgs į prisidedančių valstybių komiteto pareikštas nuomones,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Įsteigimas
   Šiuo sprendimu įsteigiamas prie Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) Bosnijoje ir Hercegovinoje prisidedančių valstybių komitetas (toliau – Komitetas).
   2 straipsnis
   Funkcijos
   1.   Komitetas gali reikšti nuomones, į kurias atsižvelgs Politikos ir saugumo komitetas, vykdantis misijos politinę priežiūrą ir jai strategiškai vadovaujantis.
   2.   Komiteto įgaliojimai yra išdėstyti dokumente „Konsultacijos dėl valstybių, kurios nėra ES narės, indėlio į ES civilines krizių valdymo operacijas ir jo sąlygos“.
   3 straipsnis
   Sudėtis
   1.   Visos ES valstybės narės turi teisę dalyvauti Komiteto svarstymuose, bet tik prisidedančios valstybės dalyvaus kasdieniniame misijos valdyme. Misijoje dalyvaujančių trečiųjų valstybių atstovai gali dalyvauti Komiteto posėdžiuose. Europos Komisijos atstovas taip pat gali dalyvauti Komiteto posėdžiuose.
   2.   Komitetas reguliariai gaus informaciją iš policijos misijos vadovo.
   4 straipsnis
   Pirmininkavimas
   Pagal pirmiau minėtą dokumentą dėl konsultacijų ir sąlygų šioje misijoje Komitetui pirmininkaus Generalinio sekretoriaus ir vyriausiojo įgaliotinio atstovas, glaudžiai konsultuodamasis su pirmininkaujančia valstybe nare.
   5 straipsnis
   Posėdžiai
   1.   Pirmininkas reguliariai šaukia Komiteto posėdžius. Neeiliniai posėdžiai, susiklosčius tam tikroms aplinkybėms, gali būti šaukiami pirmininko iniciatyva arba dalyvaujančios valstybės atstovo prašymu.
   2.   Pirmininkas iš anksto išsiunčia preliminarią posėdžio darbotvarkę ir su posėdžiu susijusius dokumentus. Pirmininkas yra atsakingas už Komiteto svarstymų rezultatų perteikimą Politiniam ir saugumo komitetui.
   6 straipsnis
   Konfidencialumas
   1.   Komiteto posėdžiams ir protokolams taikomi Tarybos saugumo nuostatai. Visų pirma atitinkamai turi būti patikrintas atstovų Komitete patikimumas.
   2.   Komiteto svarstymų dalyviai yra saistomi pareigos saugoti profesinę paslaptį.
   7 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 4 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         P. DUHR

      (1)  OL L 70, 2002 3 13, p. 1. Bendrieji veiksmai su paskutiniais pakeitimais, padarytais Bendraisiais veiksmais 2005/143/BUSP (OL L 48, 2005 2 19, p. 46).

      (2)  2002 m. gruodžio 13 d. Dokumentas 15203/1/02 REV 1.


title: 2016 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2217, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/849 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai

text:
9.12.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 334/35

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2016/2217
   2016 m. gruodžio 8 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/849 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 31 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 2016 m. gegužės 27 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2016/849 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/183/BUSP (1), ypač į jo 33 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2016 m. gegužės 27 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/849;

               (2)

               2016 m. lapkričio 30 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba priėmė Rezoliuciją 2321(2016), kuria į asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą įtraukė 11 asmenų ir 10 subjektų;

               (3)

               turėtų būti išbraukti įrašai dėl II priede nurodyto vieno asmens ir trijų subjektų, kadangi jie įtraukiami į Sprendimo (BUSP) 2016/849 I priede pateiktą sąrašą;

               (4)

               todėl Sprendimo (BUSP) 2016/849 I ir II priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo (BUSP) 2016/849 I ir II priedai iš dalies keičiami, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 8 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. LAJČÁK

      (1)  OL L 141, 2016 5 28, p. 79.

      PRIEDAS
      Toliau nurodyti asmenys ir subjektai įtraukiami į asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą, išdėstytą Sprendimo 2016/849/BUSP I priede.
      A.   Asmenys

                  Vardas, pavardė

                  Alias

                  Gimimo data

                  Įtraukimo į JT sąrašą data

                  Motyvų pareiškimas

                  29.

                  Pak Chun Il

                  Paso Nr.: 563410091;
                  Gim. data: 1954 7 28
                  Pilietybė: KLDR

                  2016 11 30

                  Ėjo KLDR ambasadoriaus Egipte pareigas, teikia paramą Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID).

                  30.

                  Kim Song Chol

                  Kim Hak Song

                  Paso Nr.: 381420565 Kito paso Nr.: 654120219;
                  Gim. data: 1968 3 26, kita gim. data: 1970 10 15
                  Pilietybė: KLDR

                  2016 11 30

                     Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) pareigūnas, vykdęs verslą Sudane KOMID interesais.

                  31.

                  Son Jong Hyok

                  Son Min

                  Gim. data: 1980 5 20
                  Pilietybė: KLDR

                  2016 11 30

                  Son Jong Hyok yra Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) pareigūnas, vykdęs verslą Sudane KOMID interesais.

                  32.

                  Kim Se Gon

                  Paso Nr.: PD472310104;
                  Gim. data: 1969 11 13
                  Pilietybė: KLDR

                  2016 11 30

                  Dirba Ministry of Atomic Energy Industry (Atominės energijos pramonės ministerija) vardu.

                  33.

                  Ri Won Ho

                  Paso Nr.: 381310014;
                  Gim. data: 1964 7 17
                  Pilietybė: KLDR

                  2016 11 30

                  KLDR Valstybės saugumo ministerijos pareigūnas, nusiųstas į Siriją, kuri remia Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID).

                  34.

                  Jo Yong Chol

                  Cho Yong Chol

                  Gim. data: 1973 9 30
                  Pilietybė: KLDR

                  2016 11 30

                  KLDR Valstybės saugumo ministerijos pareigūnas, nusiųstas į Siriją, kuri remia Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID).

                  35.

                  Kim Chol Sam

                  Gim. data: 1971 3 11
                  Pilietybė: KLDR

                  2016 11 30

                     Daedong Credit Bank (DCB) atstovas, dalyvavęs administruojant sandorius DCB Finance Limited vardu. Įtariama, kad kaip DCB atstovas užsienyje Kim Chol Sam padėjo sudaryti sandorius, kurių vertė šimtai tūkstančių dolerių, ir, tikėtina, valdė milijonus dolerių su KLDR susijusiose sąskaitose, galimai siejamose su branduolinėmis / raketų programomis.

                  36.

                  Kim Sok Chol

                  Paso Nr.: 472310082;
                  Gim. data: 1955 5 8
                  Pilietybė: KLDR

                  2016 11 30

                  Ėjo KLDR ambasadoriaus Mianmare pareigas ir veikia kaip Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) tarpininkas. KOMID jam mokėjo už pagalbą ir jis organizuoja susitikimus KOMID vardu, įskaitant susitikimą tarp KOMID ir su Mianmaro gynybos sektoriumi susijusių asmenų finansiniams klausimams aptarti.

                  37.

                  Chang Chang Ha

                  Jang Chang Ha

                  Gim. data: 1964 1 10
                  Pilietybė: KLDR

                  2016 11 30

                     Second Academy of Natural Sciences (Antroji gamtos mokslų akademija) pirmininkas.

                  38.

                  Cho Chun Ryong

                  Jo Chun Ryong

                  Gim. data: 1960 4 4
                  Pilietybė: KLDR

                  2016 11 30

                     Second Economic Committee (Antrasis ekonomikos komitetas) pirmininkas.

                  39.

                  Son Mun San

                  Gim. data: 1951 1 23
                  Pilietybė: KLDR

                  2016 11 30

                     External Affairs Bureau of the General Bureau of Atomic Energy (Atominės energijos generalinio biuro (GBAE) Užsienio reikalų biuras) generalinis direktorius.

            B.   Subjektai

                  Pavadinimas

                  Alias

                  Vieta

                  Įtraukimo į JT sąrašą data

                  Kita informacija

                  33.

                  Korea United Development Bank

                  Pyongyang, Šiaurės Korėja; SWIFT/BIC: KUDBKPPY

                  2016 11 30

                  Veikia KLDR finansinių paslaugų sektoriuje.

                  34.

                  Ilsim International Bank

                  Pyongyang, KLDR; SWIFT: ILSIKPPY

                  2016 11 30

                  Yra siejamas su KLDR kariniu štabu ir palaiko glaudžius ryšius su Korea Kwangson Banking Corporation (KKBC). Bandė išvengti Jungtinių Tautų sankcijų.

                  35.

                  Korea Daesong Bank

                  Choson Taesong Unhaeng; Taesong Bank

                  Segori-dong, Gyongheung St. Potonggang District, Pyongyang, KLDR; SWIFT/BIC: KDBKKPPY

                  2016 11 30

                  Yra valdomas ir kontroliuojamas Office 39 of The Korean Workers' Party (Korėjos darbininkų partijos 39 biuras).

                  36.

                  Singwang Economics and Trading General Corporation

                  KLDR

                  2016 11 30

                  Tai KLDR prekybos anglimi įmonė. KLDR labai didelę dalį pinigų savo branduolinėms ir balistinių raketų programoms gauna vykdydama gamtos išteklių kasybą ir parduodama tuos išteklius užsienyje.

                  37.

                  Korea Foreign Technical Trade Center

                  KLDR

                  2016 11 30

                  Tai KLDR prekybos anglimi firma. KLDR labai didelę dalį lėšų, reikalingų savo branduolinėms ir balistinių raketų programoms finansuoti, gauna vykdydama gamtos išteklių kasybą ir parduodama tuos išteklius užsienyje.

                  38.

                  Korea Pugang Trading Corporation

                  Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang, KLDR

                  2016 11 30

                  Yra valdoma Korea Ryonbong General Corporation – KLDR gynybos pramonės konglomerato, kurio specializacija – KLDR gynybos pramonei skirtų prekių įsigijimas ir Pchenjano vykdomo pardavimo kariniame sektoriuje rėmimas.

                  39.

                  Korea International Chemical Joint Venture Company

                  Choson International Chemicals Joint Operation Company; Chosun International Chemicals Joint Operation Company: International Chemical Joint Venture Company

                  Hamhung, South Hamgyong Province, KLDR; Man gyongdae-kuyok, Pyongyang, KLDR; Mangyungdae-gu, Pyongyang, KLDR

                  2016 11 30

                  Yra Korea Ryonbong General Corporation – KLDR gynybos pramonės konglomerato, kurio specializacija – KLDR gynybos pramonei skirtų prekių įsigijimas ir Pchenjano vykdomo pardavimo kariniame sektoriuje rėmimas, patronuojamoji įmonė, kuri vykdė su ginklų platinimu susijusius sandorius.

                  40.

                  DCB Finance Limited

                  Akara Building, 24 de Castro Street, Wickhams Cay I, Road Town, Tortola, British Virgin Islands; Dalian, Kinija

                  2016 11 30

                  Yra į sąrašą įtraukto subjekto Daedong Credit Bank (DCB) fiktyvi bendrovė.

                  41.

                  Korea Taesong Trading Company

                  Pyongyang, KLDR

                  2016 11 30

                  Veikė Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) vardu tvarkydama reikalus su Sirija.

                  42.

                  Korea Daesong General Trading Corporation

                  Daesong Trading; Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Corporation

                  Pulgan Gori Dong 1, Potonggang District, Pyongyang City, KLDR

                  2016 11 30

                  Yra siejama su Office 39 (39 biuras) (mineralų (aukso) eksportas, metalai, mašinos, žemės ūkio produktai, ženšenis, juvelyriniai dirbiniai ir lengvosios pramonės produktai).

            Toliau nurodyti asmenys ir subjektai išbraukiami iš Tarybos sprendimo 2016/849/BUSP II priede pateikto sąrašo.
      I.   Asmenys ir subjektai, atsakingi už KLDR vykdomas branduolinių, balistinių raketų ar kitų masinio naikinimo ginklų programas, arba jų vardu ar nurodymu veikiantys asmenys ar subjektai, arba jų nuosavybės teise valdomi ar kontroliuojami subjektai.

      A.   Asmenys

                  16.

                  Jo Chun Ryong

            B.   Subjektai

                  2.

                  Korea Taesong Trading Company

            II.   Asmenys ir subjektai, teikiantys finansines paslaugas, kuriomis galėtų būti prisidedama prie KLDR vykdomų branduolinių, balistinių raketų ar kitų masinio naikinimo ginklų programų.

      B.   Subjektai

                  1.

                  Korea Daesong Bank

                  2.

                  Korea Daesong General Trading Corporation


title: 2008/119/EB: 2008 m. vasario 12 d. Tarybos sprendimas dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija, ir panaikinantis Sprendimą 2006/145/EB

text:
16.2.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 42/51

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2008 m. vasario 12 d.
   dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija, ir panaikinantis Sprendimą 2006/145/EB
   (2008/119/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 533/2004 dėl partnerysčių steigimo stabilizavimo ir asociacijos proceso metu (1), ypač į jo 2 straipsnį,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba patvirtino partnerystes kaip priemonę Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvai įgyvendinti.

               (2)

               Reglamente (EB) Nr. 533/2004 numatyta, kad Taryba nusprendžia dėl partnerysčių principų, prioritetų ir sąlygų bei vėlesnių jų pakeitimų. Jame taip pat nurodyta, kad tolesnė veikla, susijusi su Stojimo partnerystėmis, bus užtikrinama naudojant pagal stabilizacijos ir asociacijos procesą sukurtus mechanizmus, visų pirma teikiant metines pažangos ataskaitas.

               (3)

               Po 2004 m. priimtos Europos partnerystės, 2006 m. vasario 20 d. Taryba priėmė pirmąją Stojimo partnerystę su Kroatija (2).

               (4)

               2005 m. spalio 3 d. valstybės narės pradėjo derybas su Kroatija dėl jos narystės Europos Sąjungoje. Šių derybų raida priklausys nuo Kroatijos rengiantis narystei daromos pažangos, kuri bus vertinama, inter alia, pagal tai, kaip įgyvendinama nuolat persvarstoma Stojimo partnerystė.

               (5)

               Komisijos komunikate dėl plėtros strategijos ir pagrindinių 2006–2007 m. uždavinių nurodyta, jog partnerystės bus atnaujintos 2007 m. pabaigoje.

               (6)

               2006 m. liepos 17 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (3), kuriuo atnaujinamas finansinės paramos narystės siekiančioms šalims pagrindas.

               (7)

               Todėl tikslinga priimti persvarstytą stojimo partnerystę, kuria būtų atnaujinta dabartinė partnerystė, siekiant nustatyti atnaujintus tolesnio darbo prioritetus, remiantis Kroatijos pasirengimo tolesnei integracijai į Europos Sąjungą 2007 m. pažangos ataskaitos išvadomis.

               (8)

               Kad pasirengtų narystei, Kroatija turėtų parengti planą, kuriame būtų pateiktas tvarkaraštis ir numatytos konkrečios priemonės, skirtos Stojimo partnerystės prioritetiniams klausimams spręsti.

               (9)

               Sprendimas 2006/145/EB turėtų būti panaikintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Laikantis Reglamento (EB) Nr. 533/2004 2 straipsnio, principai, prioritetai ir sąlygos, įvardyti Stojimo partnerystėje su Kroatija, yra išdėstyti šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Stojimo partnerystės įgyvendinimas tikrinamas ir stebimas taikant pagal stabilizacijos ir asociacijos procesą sukurtus mechanizmus; remdamasi metinėmis Komisijos parengtomis ataskaitomis tokį tikrinimą ir stebėjimą atlieka Taryba.
   3 straipsnis
   Sprendimas 2006/145/EB yra panaikinamas.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. vasario 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. BAJUK

      (1)  OL L 86, 2004 3 24, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 269/2006 (OL L 47, 2006 2 17, p. 7).

      (2)  2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas 2006/145/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija (OL L 55, 2006 2 25, p. 30).

      (3)  OL L 210, 2006 7 31, p. 82.

      PRIEDAS
      2007 m. KROATIJOS STOJIMO PARTNERYSTĖ
      1.   ĮVADAS
      Siūloma persvarstyta stojimo partneryste, remiantis 2007 m. Komisijos parengtos Kroatijos pažangos ataskaitos išvadomis, atnaujinama pirmoji partnerystė. Joje nustatomi nauji ir tebesantys veiklos prioritetai. Nauji prioritetai yra pritaikyti prie konkrečių šalies reikmių ir pasirengimo etapo ir prireikus bus atnaujinti. Tikimasi, kad Kroatija parengs planą, kuriame bus pateiktas tvarkaraštis ir numatytos konkrečios Stojimo partnerystės prioritetų įgyvendinimo priemonės. Stojimo partneryste taip pat numatomos šaliai teikiamos finansinės paramos gairės.
      2.   PRINCIPAI
      Stabilizacijos ir asociacijos procesas ir toliau yra Vakarų Balkanų šalių integracijos į Europą pagrindas visu pasirengimo būsimai narystei laikotarpiu. Pagrindiniai Kroatijai nustatyti prioritetai yra susiję su jos gebėjimu laikytis 1993 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos apibrėžtų kriterijų bei stabilizacijos ir asociacijos procese nustatytų sąlygų, visų pirma sąlygų, kurias Taryba nustatė 1997 m. balandžio 29 d. ir 1999 m. birželio 21–22 d. išvadose, 2000 m. lapkričio 24 d. Zagrebo aukščiausiojo lygio susitikimo galutinėje deklaracijoje ir Salonikų darbotvarkėje, taip pat 2005 m. spalio 3 d. Tarybos priimtose bendrosiose derybų nuostatose išdėstytų reikalavimų.
      3.   PRIORITETAI
      Šioje stojimo partnerystėje išvardyti prioritetai buvo nustatyti įvertinus Kroatijos galimybes juos įgyvendinti arba padaryti pakankamą pažangą šioje srityje per ateinančius kelerius metus. Prioritetai susiję su teisės aktais ir jų įgyvendinimu.
      Atsižvelgiant į būtinybę nustatyti prioritetus, be abejonės Kroatija turi atlikti ir kitas užduotis, kurios gali būti įvardytos prioritetais kokiose nors būsimose partnerystėse, taip pat atsižvelgiant į Kroatijos ateityje darysimą pažangą.
      Pagrindiniai prioritetai pateikiami atskirai kito skirsnio pradžioje. Šių pagrindinių prioritetų išdėstymo tvarka neatspindi jų svarbos.
      Pagrindiniai prioritetai

                  —

                  Užtikrinti tinkamą visų stabilizacijos ir asociacijos susitarimu prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimą.

                  —

                  Atnaujinti ir įgyvendinti teismų reformos strategiją ir veiksmų planą.

                  —

                  Skubiai patvirtinti ir įgyvendinti viešojo administravimo reformos strateginę sistemą.

                  —

                  Atnaujinti kovos su korupcija programą bei susijusius veiksmų planus ir paspartinti jų įgyvendinimą bei užtikrinti geriau koordinuotas ir aktyvias pastangas korupcijos (ypač aukštų pareigūnų) prevencijos, korupcijos atvejų nustatymo ir veiksmingo patraukimo baudžiamojon atsakomybėn srityse.

                  —

                  Įgyvendinti Konstitucinį įstatymą dėl nacionalinių mažumų, ypatingą dėmesį skiriant jo nuostatoms, kuriomis garantuojama, kad mažumos galės proporcingai dalyvauti užimtumo rinkoje. Aktyviau kovoti su diskriminacija viešajame sektoriuje.

                  —

                  Užbaigti pabėgėlių sugrįžimo procesą; galutinai išspręsti visus ankstesnių savininkų arba nuomotojų aprūpinimo būstu atvejus; užbaigti nuosavybės atstatymo ir grąžinimo procesą bei iš naujo suteikti galimybę prašymams vertinti.

                  —

                  Toliau dėti pastangas, kuriomis siekiama piliečių susitaikymo regione.

                  —

                  Dėti daugiau pastangų siekiant galutinai išspręsti likusius dvišalius klausimus (1), pirmiausia sienų klausimus, su Slovėnija, Serbija ir Juodkalnija bei Bosnija ir Hercegovina; taip pat išspręsti su Ekologine ir žuvininkystės apsaugos zona susijusį klausimą.

                  —

                  Visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai ir užtikrinti, kad karo nusikaltimai šalyje būtų nagrinėjami nešališkai.

                  —

                  Gerinti verslo aplinką ir ekonomikos augimo potencialą, visų pirma mažinant subsidijas, restruktūrizuojant stambias nuostolingai veikiančias įmones ir didinant valstybės išlaidų veiksmingumą.

            Politiniai kriterijai
      Demokratija ir teisinė valstybė
      Viešasis administravimas

                  —

                  Visiškai įgyvendinti viešojo administravimo reformos priemones, susijusias su administracinėmis procedūromis, darbuotojų samdymu, kėlimu pareigose, mokymu ir politiniu nešališkumu; pagerinti žmogiškųjų išteklių valdymą viešojo administravimo srityse.

            Teisminė sistema

                  —

                  Žymiai sumažinti neišnagrinėtų teismo bylų skaičių ir užtikrinti priimtiną teismo procesų trukmę.

                  —

                  Gerinti teismų darbo organizavimą, įskaitant modernių informacinių technologijų sistemų įdiegimą.

                  —

                  Sukurti atvirą, teisingą ir skaidrią teisminių institucijų darbuotojų samdymo, vertinimo, kėlimo pareigose bei drausminių priemonių taikymo sistemą ir didinti darbuotojų profesionalumą rengiant kokybišką mokymą, Teisingumo akademijai teikiant atitinkamą finansavimą, visų pirma ES teisės srityje.

                  —

                  Imtis priemonių užtikrinti tinkamą ir visišką teismų sprendimų įgyvendinimą.

            Kovos su korupcija politika

                  —

                  Toliau rengti ir įgyvendinti tarnautojams ir išrinktiems atstovams skirtus elgesio ir etikos kodeksus bei veiksmų planus, susijusius su korupcijos prevencija atitinkamose teisėsaugos institucijose (pasienio policijoje, policijoje, muitinėje, teisminėse institucijose) ir kitose viešojo sektoriaus institucijose bei agentūrose; visapusiškai išnagrinėti su viešaisiais pirkimais susijusios korupcijos klausimą. Įsteigti specializuotus atitinkamų tarnybų padalinius kovai su korupcija ir nustatyti tinkamą jų koordinavimo tvarką, užtikrinti tinkamą jų mokymą ir aprūpinti juos reikalingais ištekliais.

                  —

                  Imtis veiksmų užtikrinti, kad teisės sistema, skirta kovai su korupcija, būtų vienodai įgyvendinama ir būtų užtikrinamas jos vykdymas, be kita ko, naudojant atitinkamus statistinius duomenis. Užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautiniuose dokumentuose nustatytų standartų, įgyvendinant atitinkamas teisines ir administracines priemones.

                  —

                  Imtis konkrečių veiksmų didinti visuomenės informuotumą apie korupciją, kaip apie sunkų baudžiamosios teisės pažeidimą.

                  —

                  Užtikrinti visapusišką valstybinių institucijų bendradarbiavimą su Korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo prevencijos biuru.

            Žmogaus teisės ir mažumų apsauga

                  —

                  Užtikrinti prieigą prie teisingumo ir teisinės pagalbos bei numatyti pakankamai biudžeto lėšų.

                  —

                  Puoselėti pagarbą mažumoms bei jų apsaugą pagal tarptautinę teisę ir ES valstybių narių gerąją patirtį.

                  —

                  Skatinti toleranciją serbų ir romų mažumų atžvilgiu ir imtis priemonių apsaugoti mažumoms priklausančius asmenis, kuriems gali būti grasinama arba kurių atžvilgiu gali būti imtasi diskriminacijos, priešiškumo arba smurto veiksmų.

                  —

                  Toliau vykdyti romų apsaugos bei integracijos strategiją ir veiksmų planą ir užtikrinti galimybę naudotis visomis būtinomis priemonėmis, visų pirma užimtumo, švietimo ir būsto srityse.

                  —

                  Parengti ir įgyvendinti išsamią kovos su diskriminacija strategiją.

            Regioniniai klausimai ir tarptautiniai įsipareigojimai

                  —

                  Visiškai laikytis 2004 m. birželio 4 d. susitarimo dėl Ekologinės ir žuvininkystės apsaugos zonos, nurodyto 2004 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose ir bendrosiose derybų nuostatose bei nė vieno su šia zona susijusio susitarimo aspekto netaikyti ES valstybėms narėms tol, kol nebus pasiektas bendras susitarimas ES lygiu.

                  —

                  Užtikrinti, kad bylos dėl karo nusikaltimų būtų nagrinėjamos nešališkai, visų pirma užtikrinant etninio priešiškumo serbams nutraukimą, įskaitant vienodo baudžiamosios atsakomybės standarto taikymą ir didesnį liudytojų bei informatorių saugumą.

                  —

                  Užtikrinti reikiamą visų susijusių institucijų bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą pabėgėlių grįžimo klausimais centriniu bei regioniniu lygmeniu.

                  —

                  Padaryti pažangą su kaimynais sprendžiant visus klausimus, kylančius dėl prarastų nuosavybės ir nuomos teisių.

                  —

                  Sukurti socialines ir ekonomines sąlygas, padedančias sugrįžtantiems asmenims integruotis, o juos priimančioms bendruomenėms juos priimti, taip pat įgyvendinant nukentėjusių rajonų regioninės plėtros programas.

                  —

                  Padėti stiprinti regionų bendradarbiavimą, įskaitant perėjimo nuo Stabilumo pakto prie labiau regioninės bendradarbiavimo sistemos skatinimą ir veiksmingą Vidurio Europos laisvosios prekybos sutarties (CEFTA) įgyvendinimą.

                  —

                  Visapusiškai įgyvendinti susitarimus su kaimyninėmis šalimis, visų pirma dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu, sienų valdymo ir readmisijos, tarpvalstybinio bendradarbiavimo bei teismų ir policijos bendradarbiavimo, įskaitant karo nusikaltimų srityje, ir sudaryti tokius susitarimus su šalimis, su kuriomis iki šiol tokie susitarimai nesudaryti.

            Ekonominiai kriterijai

                  —

                  Toliau įgyvendinti riziką ribojančią fiskalinę, pinigų ir finansų sektoriaus politiką siekiant palaikyti makroekonominį stabilumą, įskaitant žemą infliaciją, valiutų keitimo kurso stabilumą, ir dar sumažinti bendrų valstybės išlaidų, deficito ir skolos santykį su BVP.

                  —

                  Tęsti institucines reformas valstybės finansų srityje siekiant padidinti fiskalinį skaidrumą, pagerinti valstybės skolos valdymo veiksmingumą ir skaidrumą ir užbaigti suplanuotą perėjimą prie biudžetinių ataskaitų teikimo jas suderinant su ESS 95 principais.

                  —

                  Toliau įgyvendinti sveikatos priežiūros bendrąsias reformas, kad būtų išvengta naujų mokestinių įsiskolinimų sveikatos apsaugos sistemoje ir padidinti išlaidų sveikatos apsaugos srityje veiksmingumą. Tęsti socialinės apsaugos reformą. Užtikrinti pensijų sistemos pirmojo ramsčio finansinį pajėgumą vykdant atitinkamas parametrų reformas.

                  —

                  Toliau gerinti įmonių patekimo į rinką sąlygas, dar labiau sutrumpinant laiką, sumažinant procedūras ir lėšas, kurių reikia bendrovei įsteigti. Patobulinti bankroto procedūras siekiant paspartinti pasitraukimą iš rinkos.

                  —

                  Tobulinti institucinę privatizavimo sistemą siekiant žymiai paspartinti bendrovių, įtrauktų į valstybės privatizacijos fondą, privatizavimą. Toliau restruktūrizuoti nuostolingai veikiančias valstybines bendroves ir geležinkelių sistemą, siekiant sumažinti BVP dalį, kurią sudaro subsidijos įmonių sektoriuje.

                  —

                  Tobulinti paskatų priemones bei lankstumą darbo rinkoje siekiant padidinti darbo jėgos dalyvavimą bei užimtumą.

            Gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus
      1 skyrius.   Laisvas prekių judėjimas

                  —

                  Priimti ir įgyvendinti horizontalaus poveikio pagrindinius teisės aktus, kurie sudarytų sąlygas užbaigti reikiamą infrastruktūrą, ir užtikrinti skirtingų institucijų (reglamentavimo, standartizacijos, akreditacijos, metrologijos, atitikties vertinimo ir rinkos priežiūros) uždavinių atskyrimą.

                  —

                  Priimti ir įgyvendinti visapusišką EB teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo strategiją atitinkamoms horizontaliosioms organizacijoms (standartizacijos, akreditacijos, metrologijos ir rinkos priežiūros) ir tam tikruose sektoriuose; stiprinti administracinius gebėjimus.

                  —

                  Priimti ir įgyvendinti veiksmų planą dėl atitikties EB sutarties 28–30 straipsniams, įskaitant abipusio pripažinimo sąlygų įdiegimą.

                  —

                  Tęsti Europos standartų priėmimą. Toliau tęsti pasirengimą siekiant atitikti standartizacijos institucijoms keliamus narystės kriterijus.

                  —

                  Baigti į nacionalinę teisę perkelti naujojo ir senojo požiūrio direktyvas, pirmiausia susijusias su farmacijos produktais.

            2 skyrius.   Laisvas darbuotojų judėjimas

                  —

                  Panaikinti bet kokias diskriminacines priemones ES darbuotojų migrantų ir ES piliečių atžvilgiu.

                  —

                  Sustiprinti socialinės apsaugos schemoms koordinuoti būtinas administracines struktūras.

            3 skyrius.   Įsisteigimo teisė ir laisvė teikti paslaugas

                  —

                  Baigti derinti teisės aktus su acquis dėl ES piliečių profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir iš dalies pakeisti galiojančius teisės aktus siekiant panaikinti likusius reikalavimus dėl ES paslaugų teikėjų pilietybės, kalbos, įsisteigimo vietos ar leidimų vykdyti komercinę veiklą; panaikinti kitas administracines ir technines kliūtis, trukdančias įsisteigimo teisei ir laisvei teikti paslaugas; užtikrinti, kad paraiškos dėl leidimo vykdyti komercinę veiklą, įskaitant statybos leidimus, būtų tvarkomos laikantis vienodų sąlygų.

            4 skyrius.   Laisvas kapitalo judėjimas

                  —

                  Baigti kurti veiksmingą kovos su pinigų plovimu tvarką, ypač užtikrinant visapusišką teisėsaugos institucijų veiklą, deramą jų aprūpinimą ištekliais ir gerą bendros veiklos su šalies ir užsienio partneriais koordinavimą.

                  —

                  Toliau daryti pažangą šalinant likusius apribojimus kapitalo judėjimui; panaikinti visus apribojimus ES piliečiams įsigyti nekilnojamąjį turtą laikantis SAS nuostatų ir užtikrinti, kad visi per tą laiką ES piliečių pateikti prašymai leisti įsigyti nekilnojamąjį turtą būtų skubiai išnagrinėti.

            5 skyrius.   Viešieji pirkimai

                  —

                  Įpareigoti viešųjų pirkimų organizaciją užtikrinti nuoseklią ir skaidrią politiką bei prižiūrėti jos įgyvendinimą visose su viešaisiais pirkimais susijusiose srityse.

                  —

                  Priimti ir įgyvendinti išsamią teisės aktų suderinimo ir pajėgumų formavimo strategiją, įskaitant peržiūros procedūras ir įstaigas, su tvarkaraščiu ir gairėmis, visose viešųjų pirkimų srityse (viešųjų sutarčių, nuolaidų, privataus ir viešojo sektoriaus partnerysčių). Sustiprinti peržiūros įstaigų priežiūros mechanizmus.

            6 skyrius.   Bendrovių teisė

                  —

                  Suderinti Bendrovių įstatymą su acquis ir baigti derinimą su direktyva dėl pasiūlymų perimti akcijų paketą.

                  —

                  Suderinti apskaitos ir audito teisės aktus su acquis. Stiprinti atitinkamą institucinę sistemą.

            7 skyrius.   Intelektinės nuosavybės teisė

                  —

                  Baigti derinti teisės aktus su acquis autorių teisių ir gretutinių teisų srityje ir užtikrinti, kad intelektinės nuosavybės teisės būtų vykdomos stiprinant atitinkamų įstaigų administracinius gebėjimus.

                  —

                  Užtikrinti tyrimų, traukimo baudžiamojon atsakomybėn ir piratavimo bei padirbinėjimo bylų nagrinėjimo sėkmingą įgyvendinimo praktiką.

            8 skyrius.   Konkurencijos politika

                  —

                  Priimti nacionalinę plieno sektoriaus restruktūrizavimo programą, užtikrinančią ES taisyklių valstybės pagalbos srityje įgyvendinamumą ir laikymąsi. Priimti atskirus restruktūrizavimo planus kiekvienai su sunkumais susiduriančiai laivų statyklai ir įtraukti tokius planus į nacionalinę restruktūrizavimo programą pagal valstybės pagalbą reglamentuojančias ES taisykles.

                  —

                  Baigti derinti teisės aktus su valstybės pagalbą reglamentuojančiomis ES taisyklėmis fiskalinės pagalbos srityje ir suderinti visas likusias pagalbos schemas, kurios valstybės pagalbos registre pripažintos nesuderinamomis su ES taisyklėmis. Priimti regioninės pagalbos planą.

                  —

                  Patvirtinti teisines priemones, užtikrinančias veiksmingą antimonopolinę kontrolę, visų pirma baudų nustatymo ir teisminės kontrolės srityse.

            9 skyrius.   Finansinės paslaugos

                  —

                  Baigti acquis dėl bankų veiklos licencijų, kapitalo reikalavimų, elektroninių pinigų įstaigų, finansinių konglomeratų, likvidavimo ir reorganizavimo, banko sąskaitų, filialo sąskaitų ir indėlių garantijų sistemų perkėlimą į nacionalinę teisę.

                  —

                  Baigti derinti teisės aktus mokumo atsargų, draudimo priežiūros, perdraudimo ir draudimo tarpininkavimo, finansų rinkos infrastruktūros, investicijų ir vertybinių popierių rinkų srityse.

                  —

                  Sukurti acquis atitinkančią investuotojų kompensavimo sistemą. Pateikti teigiamų rezultatų taikant riziką ribojančius reikalavimus.

            10 skyrius.   Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

                  —

                  Baigti teisės aktų derinimą su acquis elektroninių ryšių, prekybos, parašų ir žiniasklaidos, informacijos saugumo ir Televizijos be sienų direktyvos srityse.

                  —

                  Užtikrinti pakankamus administracinius gebėjimus įgyvendinti acquis, visų pirma elektroninių ryšių srityje, ir pasiekti rezultatų įgyvendinant įsipareigojimus didelę įtaką rinkoje turintiems ūkio subjektams bei ginant elektroninių ryšių rinkos naujų dalyvių teises, įskaitant pirmumo teisę, bendrą naudojimąsi patalpomis ir priemonėmis.

                  —

                  Remiantis viešomis konsultacijomis baigti numatytą garso ir vaizdo žiniasklaidą reglamentuojančių teisės aktų peržiūrą, siekiant užtikrinti reguliavimo nepriklausomumą ir užkirsti kelią nederamai politinei įtakai.

            11 skyrius.   Žemės ūkis ir kaimo plėtra

                  —

                  Stiprinti administracines struktūras ir gebėjimus, būtinus rinkos ir kaimo plėtros politikai įgyvendinti, įskaitant žemės ūkio duomenų rinkimą ir tvarkymą.

                  —

                  Sukurti ES standartus atitinkantį vynuogynų registrą.

                  —

                  Tęsti pasirengimą įsteigti veiksmingai veikiančias ir finansiškai patikimas žemės ūkio sektoriaus lėšų valdymo ir kontrolės mokėjimo agentūras pagal ES reikalavimus ir tarptautinius audito standartus.

            12 skyrius.   Maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politika

                  —

                  Žymiai patobulinti teisės aktų maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos srityse suderinimą ir sustiprinti įgyvendinimui būtinas struktūras, įskaitant kontrolės ir tikrinimo tarnybas.

                  —

                  Užtikrinti, kad būtų sukurtos reikalavimus atitinkančios sistemos maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos sektoriuose, įskaitant gyvūnų identifikavimo ir jų judėjimo registravimo sistemą, gyvūnų šalutinių produktų apdorojimą, žemės ūkio ir maisto produktų perdirbimo įmonių modernizavimą, gyvūnų gerovę ir gyvūnų ligų kontrolės programas, gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų kontrolę pasienio kontrolės postuose, augalų sveikatos kontrolę, leidimus augalų apsaugos produktams ir jų likučių kontrolę, taip pat sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos kokybę.

            13 skyrius.   Žuvininkystė

                  —

                  Stiprinti administracines, ypač kontrolės, struktūras žuvininkystės politikai įgyvendinti ir geriau rinkti duomenis apie sugautą ir iškrautą žuvį.

                  —

                  Baigti rengti kompiuterizuotą žvejybinių laivų registrą ir sukurti palydovinę laivų stebėjimo sistemą.

            14 skyrius.   Transporto politika

                  —

                  Baigti derinti teisės aktus su ES acquis ir stiprinti administracinius gebėjimus kelių transporto srityje (visų pirma dėl skaitmeninio tachografo įdiegimo), aviacijos, jūrų transporto ir vidaus vandens kelių transporto srityse, ypač saugios laivybos ir upių transporto informacinių paslaugų atžvilgiu.

                  —

                  Priimti įgyvendinančius teisės aktus, susijusius su geležinkelių transportu, ypač dėl sąveikumo nuostatų ir nepriklausomo pajėgumų skirstymo. Paskelbti galutinę tinklo nuostatų versiją.

                  —

                  Įgyvendinti pirmąjį pereinamąjį Europos bendrosios aviacinės erdvės susitarimo etapą ir jį ratifikuoti.

            15 skyrius.   Energetika

                  —

                  Vykdyti įsipareigojimus, kylančius iš Energijos bendrijos sutarties.

                  —

                  Stiprinti administracinius gebėjimus ir baigti derinti teisės aktus su ES acquis tiekimo patikimumo, energijos efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių, energetikos vidaus rinkos (elektros ir dujų) bei branduolinės energijos srityse ir užtikrinti aukštą branduolinės bei radiacinės saugos lygį.

            16 skyrius.   Mokesčiai

                  —

                  Paspartinti mokesčių teisės aktų derinimą su acquis, ypatingą dėmesį skiriant laisvųjų zonų įtraukimui į teritorinį PVM režimo taikymą, PVM nulinių tarifų panaikinimui, diskriminacinio cigarečių apmokestinimo panaikinimui ir tolesniam akcizo mokesčių sistemos harmonizavimui.

                  —

                  Žymiai sustiprinti mokesčių ir muitinės administracijų įgyvendinimo užtikrinimo gebėjimus, ypač mokesčių surinkimo ir kontrolės funkcijoms įgyvendinti ir reikiamoms IT sistemoms plėtoti; tęsti darbus, susijusius su veikiančios ir pakankamai darbuotojų turinčios akcizų tarnybos įsteigimu; supaprastinti sankcijų už sukčiavimą mokesčių srityje taikymo procedūras ir sustiprinti kontrolę.

                  —

                  Įsipareigoti laikytis įmonių apmokestinimo elgesio kodekso principų ir užtikrinti, kad naujosios mokestinės priemonės atitiktų tokius principus.

            17 skyrius.   Ekonominė ir pinigų sąjunga

                  —

                  Suderinti teisės sistemą, kad būtų užtikrintas visiškas centrinio banko nepriklausomumas, būtų užtikrintas nuostatų dėl draudimo viešojo sektoriaus subjektams išskirtinėmis sąlygomis gauti finansų įstaigų paslaugas suderinimas, ir būtų sudarytos sąlygos šalies centrinį banką visiškai integruoti į Europos centrinių bankų sistemą.

            18 skyrius.   Statistika

                  —

                  Stiprinti Statistikos departamento administracinius gebėjimus, pertvarkyti jo regionines tarnybas ir tobulinti koordinavimą su kitomis oficialius statistinius duomenis renkančiomis institucijomis.

                  —

                  Toliau plėtoti žemės ūkio sektoriaus, makroekonomikos ir verslo statistinius duomenis.

            19 skyrius.   Socialinė politika ir užimtumas

                  —

                  Toliau derinti teisės aktus su acquis ir stiprinti su šiomis sritimis susijusias administracines ir vykdymo užtikrinimo struktūras, įskaitant darbo inspekcijas, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais.

                  —

                  Veiksmingai įgyvendinti Bendrą integracijos memorandumą, o jį priėmus – Bendrą aplinkosaugos politikos prioritetų įvertinimo dokumentą.

            20 skyrius.   Įmonių ir pramonės politika

                  —

                  Įgyvendinti visapusišką pramonės politikos strategiją ypatingą dėmesį skiriant pagrindinių nuostolingų sektorių ir atskirų bendrovių, įskaitant plieno ir laivų statybos sektorius, restruktūrizavimui.

            21 skyrius.   Transeuropiniai tinklai

                  —

                  Padidinti dujų ir elektros energijos tinklų sujungimą su kaimyninių šalių tinklais.

            22 skyrius.   Regioninė politika ir struktūrinių priemonių derinimas

                  —

                  Priimti ir pradėti įgyvendinti veiksmų planą, nustatantį aiškius tikslus ir atitinkamą tvarkaraštį, siekiant patenkinti Bendrijos sanglaudos politikos reguliavimo ir veiklos reikalavimus, visų pirma stiprinant gebėjimus centriniu, regioniniu ir vietos lygmeniu.

                  —

                  Užtikrinti aiškų pareigų paskirstymą ir sustiprinti paskirtų įgyvendinančių valdžios institucijų ir struktūrų, įskaitant vietos valdžios institucijas, darbo koordinavimo gebėjimus.

                  —

                  Priimti Regioninės plėtros įstatymą.

                  —

                  Sustiprinti gebėjimus programavimo, projektų rengimo, stebėjimo, vertinimo ir finansinio valdymo bei kontrolės srityse, visų pirma atsakingų ministerijų lygmeniu, įgyvendinti pasirengimo narystei ES programas rengiantis įgyvendinti Bendrijos sanglaudos politiką.

            23 skyrius.   Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės

                  —

                  Toliau įgyvendinti asmens duomenų apsaugą reglamentuojančią acquis atitinkančią nacionalinę teisę ir užtikrinti veiksmingą stebėseną bei taikymą.

                  —

                  Dėl kitų prioritetų žiūrėti politinių kriterijų skirsnį.

            24 skyrius.   Teisingumas, laisvė ir saugumas

                  —

                  Užbaigti pagrindinių teisės aktų peržiūrą siekiant suderinti juos su Šengeno acquis ir didinti investicijas į IT įrangą ir tolesnį policijos mokymą vietos lygmeniu.

                  —

                  Tęsti pasirengimą siekiant įgyvendinti Šengeno acquis, didinant darbuotojų skaičių ir užtikrinant sienų apsaugos pareigūnų mokymą, toliau investuojant į įrangą, visų pirma išplečiant nacionalinę sienų valdymo informacijos sistemą ir užtikrinant jos atitikimą antrosios kartos Šengeno informacinei sistemai (SIS II). Skatinant tarpžinybinį bendradarbiavimą, stiprinti pasienio policijos administracinius ir įgyvendinimo užtikrinimo gebėjimus.

                  —

                  Tęsti derinimo su ES vizų politika procesą, visų pirma įdiegiant biometrinius identifikatorius kelionės dokumentuose ir rengiantis vizų informacinei sistemai.

                  —

                  Priimti Prieglobsčio įstatymo ir Įstatymo dėl užsieniečių įgyvendinimui skirtus antrinės teisės aktus.

                  —

                  Užtikrinti, kad teisės aktai atitiktų acquis teismų bendradarbiavimo civilinėse ir baudžiamosiose bylose srityje ir stiprinti teismų gebėjimus taikyti acquis.

            25 skyrius.   Mokslas ir tyrimai

                  —

                  Užtikrinti tinkamus gebėjimus ES finansuojamiems mokslinių tyrimų projektams vykdyti.

                  —

                  Toliau imtis iniciatyvų ir įgyvendinti veiksmus siekiant palengvinti integraciją į Europos mokslinių tyrimų erdvę.

            26 skyrius.   Švietimas ir kultūra

                  —

                  Užtikrinti tinkamus gebėjimus Mokymosi visą gyvenimą ir Veiklaus jaunimo programoms valdyti.

                  —

                  Derinti teisės aktus su acquis dėl vienodų sąlygų taikymo ES ir Kroatijos piliečiams, kiek tai susiję su galimybe mokytis, ir su direktyva dėl darbuotojų migrantų vaikų švietimo.

            27 skyrius.   Aplinka

                  —

                  Toliau tęsti ES acquis perkėlimą į nacionalinę teisę ir įgyvendinimą, ypač daug dėmesio skiriant atliekų tvarkymui, vandens kokybei, oro kokybei, gamtos apsaugai ir integruotai taršos prevencijai bei kontrolei.

                  —

                  Parengti ir tinkamai koordinuojant įgyvendinti išsamų administracinių gebėjimų ir finansinių išteklių, būtinų siekiant įgyvendinti acquis aplinkos srityje, užtikrinimo planą.

                  —

                  Didinti investicijas į aplinkos apsaugos infrastruktūrą, ypač daug dėmesio skiriant nuotekų surinkimui ir valymui, geriamo vandens tiekimui ir atliekų tvarkymui.

                  —

                  Pradėti įgyvendinti Kioto protokolą.

                  —

                  Užtikrinti, kad į aplinkos apsaugos reikalavimus būtų atsižvelgiama apibrėžiant ir įgyvendinant kitų sektorių politiką ir skatinti tvarų vystymąsi.

            28 skyrius.   Vartotojų ir sveikatos apsauga

                  —

                  Toliau derinti teisės aktus su acquis vartotojų ir sveikatos apsaugos, visų pirma audinių bei ląstelių ir tabako, srityse ir užtikrinti tinkamas administracines struktūras bei įgyvendinimo užtikrinimo gebėjimus.

                  —

                  Psichikos sveikatos srityje sukurti bendruomenines tarnybas, kurios būtų alternatyva hospitalizavimui, ir užtikrinti, kad būtų skiriama pakankamai finansinių išteklių psichikos sveikatos priežiūrai.

            29 skyrius.   Muitų sąjunga

                  —

                  Toliau priimti teisės aktus tam tikrose likusiose srityse, kuriose būtina toliau juos derinti, visų pirma dėl nepreferencinių kilmės taisyklių ir mokesčių taikymo.

                  —

                  Muitinės įstaigose nuosekliai ir vienodai taikyti muitinės taisykles, visų pirma deklaracijų tvarkymo, kilmės, supaprastintų procedūrų, klastojimo, tikrinimo atrankos srityse; užtikrinti, kad visose įstaigose būtų taikomos šiuolaikinės ir nuoseklios rizikos analizės procedūros.

                  —

                  Remiantis išsamia ir nuoseklia strategija daryti pakankamą pažangą plėtojant visų IT sistemų sąveiką.

            30 skyrius.   Išorės santykiai

                  —

                  Pasiruošti suderinti visus atitinkamus tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis ir stiprinti bendros prekybos politikos administracinius ir kontrolės gebėjimus.

            31 skyrius.   Užsienio, saugumo ir gynybos politika

                  —

                  Stiprinti ginklų kontrolės įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus ir toliau didinti gebėjimus visiškai įgyvendinti bendrą užsienio ir saugumo politiką bei Europos saugumo ir gynybos politiką.

            32 skyrius.   Finansinė kontrolė

                  —

                  Priimti ir įgyvendinti viešosios vidaus finansų kontrolės teisės aktus ir susijusios politikos kryptis, užtikrinant tinkamus įgyvendinimo gebėjimus.

                  —

                  Užtikrinti Valstybės audito institucijos funkcinį ir finansinį nepriklausomumą, iš dalies pakeičiant konstitucines nuostatas ar lygiavertį poveikį turinčius nacionalinės teisės aktus, priimant ir įgyvendinant reikiamus susijusius teisės aktus.

                  —

                  Suderinti Baudžiamąjį kodeksą su acquis dėl ES finansinių interesų apsaugos ir su konvencija dėl finansinių interesų apsaugos ir jos protokolais.

                  —

                  Įkurti veiksmingą ir efektyvią koordinavimo tarnybą siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi įsipareigojimų pagal EB sutarties 280 straipsnio 3 dalį, ir kad būtų taikomas acquis dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje, visų pirma įsipareigojimas padėti Komisijos inspektoriams.

                  —

                  Imtis teisinių ir administracinių priemonių, kad būtų laikomasi acquis dėl euro apsaugos nuo klastojimo.

            33 skyrius.   Finansinės ir biudžetinės nuostatos

                  —

                  Stiprinti administracinius gebėjimus ir parengti procedūrines taisykles, kad nuo įstojimo dienos būtų užtikrintas teisingas nuosavų išteklių skaičiavimas, prognozavimas, rinkimas, mokėjimas, kontrolė ir ataskaitų teikimas ES.

            4.   PROGRAMAVIMAS
      Bendrijos parama bus teikiama pagal pasirengimo narystei priemonę (IPA), o iki 2007 m. priimtų programų atveju – pagal 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2666/2000 dėl pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, Jugoslavijos Federacinei Respublikai ir buvusiai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai (2) (CARDS reglamentą). Taigi šis sprendimas neturės finansinio poveikio. Finansiniai susitarimai sudaro konkrečių programų įgyvendinimo teisinį pagrindą.
      Be to, Kroatija gali naudotis finansavimu pagal daugiašales ir horizontalias programas.
      5.   SĄLYGOS
      Parama Vakarų Balkanų šalims teikiama su sąlyga, kad bus toliau daroma pažanga įgyvendinant Kopenhagos kriterijus ir laikantis Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo reikalavimų ir konkrečių šios Stojimo partnerystės prioritetų. Jeigu nebus laikomasi šių sąlygų, Taryba gali imtis atitinkamų priemonių pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1085/2006 21 straipsnį, o programų iki 2007 m. atveju – pagal Reglamento (EB) Nr. 2666/2000 5 straipsnį. Parama taip pat priklauso nuo sąlygų, kurias Taryba apibrėžė 1997 m. balandžio 29 d. išvadose, ypač susijusių su paramos gavėjų įsipareigojimu vykdyti demokratines, ekonomines ir institucines reformas. Konkrečios sąlygos taip pat yra įtrauktos į atskiras metines programas. Priėmus finansavimo sprendimus, su Kroatija bus pasirašytas finansavimo susitarimas.
      6.   STEBĖSENA
      Stojimo partnerystės įgyvendinimas vertinamas atsižvelgiant į stabilizacijos ir asociacijos procesą, taip pat remiantis Komisijos parengtomis metinėmis ataskaitomis, vykdant politinį bei ekonominį dialogą, taip pat atsižvelgiant į stojimo konferencijai pateiktą informaciją.

         (1)  Kai kurios valstybės narės pabrėžė, kaip svarbu šiuo atžvilgiu paspartinti turto grąžinimo procesą laikantis atitinkamų Kroatijos Konstitucinio teismo sprendimų.

         (2)  OL L 306, 2000 12 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005 (OL L 344, 2005 12 27, p. 23).


title: 2007/324/EB: 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos sprendimas dėl praktinio pobūdžio ir procedūrinių taisyklių siekiant, kad Taryba paskirtų Bendrijos veiksmo Europos kultūros sostinė atrankos grupės bei stebėsenos ir patariamosios grupės du narius

text:
11.5.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 122/39

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2007 m. gegužės 7 d.
   dėl praktinio pobūdžio ir procedūrinių taisyklių siekiant, kad Taryba paskirtų Bendrijos veiksmo „Europos kultūros sostinė“ atrankos grupės bei stebėsenos ir patariamosios grupės du narius
   (2007/324/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1622/2006/EB, nustatantį Bendrijos veiksmą dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m. (1), ypač į jo 6 ir 10 straipsnius,
   kadangi:

               (1)

               Sprendimo Nr. 1622/2006/EB 6 ir 10 straipsniuose numatoma, kad turi būti sudarytos atrankos grupė bei stebėsenos ir patariamoji grupė ir kad šias grupes turi sudaryti septyni Europos institucijų paskirti nariai, iš kurių du turėtų skirti Taryba.

               (2)

               Tikslinga, kad Taryba nuspręstų dėl šių grupių dviejų Tarybos skiriamų narių skyrimo praktinio pobūdžio ir procedūrinių taisyklių.

               (3)

               Šios taisyklės turėtų būti teisingos, nediskriminuojančios ir skaidrios,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Taryba priima sprendimą dėl atrankos grupės bei stebėsenos ir patariamosios grupės dviejų narių skyrimo laikydamasi 2 straipsnyje išdėstytų praktinio pobūdžio ir procedūrinių taisyklių.
   2 straipsnis
   1.   Organizuojamas visų valstybių narių burtų traukimas. Valstybių narių dalyvavimas šiuose burtų traukimuose yra savanoriškas. Tačiau siekiant sumažinti interesų konflikto riziką, valstybės narės, kuriose vyks Europos kultūros sostinės renginiai, kurios turi būti atrinktos ar stebimos grupių narių kadencijos laikotarpiu, traukime nedalyvauja. Atitinkamų valstybių narių sąrašas, parengtas vadovaujantis teisės į Europos kultūros sostinės nominaciją tvarka pagal Sprendimo Nr. 1622/2006/EB priedą, išdėstomas šio sprendimo priede. Be to, siekiant užtikrinti kuo platesnį ekspertus rekomenduojančių valstybių narių geografinį pasiskirstymą, ankstesniu laikotarpiu ekspertus rekomendavusios valstybės narės burtų traukime nedalyvauja.
   2.   Pirmos dvi valstybės, ištrauktos burtų traukime, laikomos atrinktomis. Kiekviena iš šių valstybių narių rekomenduoja paskirti po vieną nepriklausomą ekspertą, turintį didelę patirtį ir kompetenciją kultūros, miestų kultūrinio vystymosi arba Europos kultūros sostinės renginio organizavimo srityje.
   3.   Remdamasi šių dviejų atrinktų valstybių narių rekomendacijomis bei atlikus deramą rekomenduotų kandidatų patikrinimą, Taryba trejiems metams paskiria du ekspertus, kurie dalyvauja atrankos grupės bei stebėsenos ir patariamosios grupės darbe.
   4.   Grupės eksperto mirties arba atsistatydinimo atveju pastarąjį ekspertą rekomendavusi valstybė narė rekomenduoja jį pakeisiančio eksperto kandidatūrą likusiam kadencijos laikui. Taikoma 3 dalyje nurodyta tvarka.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 7 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         H. SEEHOFER

      (1)  OL L 304, 2006 11 3, p. 1.

      PRIEDAS
      Numatomi atrankos grupės bei stebėsenos ir patariamosios grupės posėdžiai

                  Atrankos grupės posėdžiai (1)

                  Stebėsenos ir patariamosios grupės posėdžiai (2)

                  2007–2009 m. GRUPĖ

                  (Suomija (2011 m.)
                  Estija (2011 m.)) (3)

                  Prancūzija (2013 m.)
                  Slovakija (2013 m.)
                  Portugalija (2012 m.)
                  Slovėnija (2012 m.)
                  Švedija (2014 m.)
                  Latvija (2014 m.)
                  Belgija (2015 m.)
                  Čekijos Respublika (2015 m.)

                  Vokietija (2010 m.)
                  Vengrija (2010 m.)
                  Suomija (2011 m.)
                  Estija (2011 m.)
                  Portugalija (2012 m.)
                  Slovėnija (2012 m.)

                  2010–2012 m. GRUPĖ

                  Belgija (2015 m.)
                  Čekijos Respublika (2015 m.)
                  Ispanija (2016 m.)
                  Lenkija (2016 m.)
                  Danija (2017 m.)
                  Kipras (2017 m.)
                  Nyderlandai (2018 m.)
                  Malta (2018 m.)

                  Suomija (2011 m.)
                  Estija (2011 m.)
                  Portugalija (2012 m.)
                  Slovėnija (2012 m.)
                  Prancūzija (2013 m.)
                  Slovakija (2013 m.)
                  Švedija (2014 m.)
                  Latvija (2014 m.)
                  Belgija (2015 m.)
                  Čekijos Respublika (2015 m.)

                  2013–2015 m. GRUPĖ

                  Italija (2019 m.)
                  Bulgarija (2019 m.) (4)

                  Švedija (2014 m.)
                  Latvija (2014 m.)
                  Belgija (2015 m.)
                  Čekijos Respublika (2015 m.)
                  Ispanija (2016 m.)
                  Lenkija (2016 m.)
                  Danija (2017 m.)
                  Kipras (2017 m.)
                  Nyderlandai (2018 m.)
                  Malta (2018 m.)

         (1)  Po du atrankos posėdžius kiekvienoje valstybėje: pirminė atranka – ne vėliau kaip 5 metai iki renginio, galutinė atranka – praėjus 9 mėnesiams.

         (2)  Po du stebėsenos posėdžius kiekvienoje valstybėje: ne vėliau kaip 2 metai iki renginio, ne vėliau kaip 8 mėnesiai iki renginio.

         (3)  2011 m. Europos kultūros sostinių atrankos Tarybos ekspertus Taryba paskyrė 2006 m. lapkričio 13 d., laikydamasi Sprendimo Nr. 1419/1999/EB.

         (4)  Teisės į nominaciją tvarka po 2019 m. nežinoma.


title: 2016 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/602 dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos patariamojoje misijoje civilinio saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) pasirašymo ir sudarymo

text:
20.4.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 104/1

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2016/602
   2016 m. kovo 23 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos patariamojoje misijoje civilinio saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) pasirašymo ir sudarymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, kartu su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 5 ir 6 dalimis,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Tarybos sprendimo 2014/486/BUSP (1) 10 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad išsami trečiųjų valstybių dalyvavimo tvarka turi būti nustatoma susitarimais, kurie sudaromi pagal Europos Sąjungos sutarties 37 straipsnį;

               (2)

               2015 m. gruodžio 7 d. Taryba priėmė sprendimą, kuriuo suteikė įgaliojimus pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos patariamojoje misijoje civilinio saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) (toliau – Susitarimas);

               (3)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo susitarimas dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos Sąjungos patariamojoje misijoje civilinio saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine).
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, kad įpareigotų Sąjungą.
   3 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 9 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2016 m. kovo 23 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A.G. KOENDERS

      (1)  2014 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas 2014/486/BUSP dėl Europos Sąjungos patariamosios misijos civilinės saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) (OL L 217, 2014 7 23, p. 42).