title: 2011 m. gegužės 23 d. Tarybos sprendimas dėl Susitarimo dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo sudarymo Europos Sąjungos vardu

text:
4.10.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 258/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. gegužės 23 d.
   dėl Susitarimo dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo sudarymo Europos Sąjungos vardu
   (2011/646/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
   kadangi:

               (1)

               Pagal 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (1) (toliau – ES vandens pagrindų direktyva), reikalaujama, kad, kai upių baseinų rajonai driekiasi už Sąjungos teritorijos ribų, valstybės narės stengtųsi užtikrinti deramą koordinavimą su atitinkamomis Sąjungai nepriklausančiomis valstybėmis, kad visame upės baseino rajone būtų pasiekti direktyvos tikslai.

               (2)

               2006 m. birželio 27 d. Taryba priėmė sprendimą, kuriuo įgaliojo Komisiją Europos bendrijos vardu derėtis dėl tarptautinių susitarimų dėl upių baseinų rajonų sudarymo, kuriais siekiama pagerinti tam tikrų valstybių narių ir trečiųjų šalių, kurių teritorijose yra tie patys upių baseinai, bendradarbiavimą.

               (3)

               Prespos ežerai ir jų apylinkės yra unikali didelės ekologinės reikšmės gamtinė zona, kurią galima apsaugoti tik taikant visapusišką ežerų baseino rajono lygmens požiūrį.

               (4)

               Europos Komisija, Graikija, Albanija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija derėjosi dėl Susitarimo dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo; juo sustiprinamas dabartinis bendradarbiavimas šioje srityje ir jis gali būti naudingas sėkmingai įgyvendinant ES vandens pagrindų direktyvą.

               (5)

               Susitarimas turėtų būti sudarytas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Susitarimas dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pateikti Susitarimo 18 straipsnyje numatytą pranešimą, ir taip išreikšti Sąjungos sutikimą laikytis Susitarimo.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną (2).

      Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 23 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         MARTONYI J.

      (1)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

      (2)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.
    ---documentbreak---

               4.10.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 258/2

         VERTIMAS
   SUSITARIMAS
   dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo
   Trijų valstybių, kurių teritorijoje yra Prespos ežerų teritorija, aplinkos apsaugos ministerijos ir Europos Sąjunga (toliau –Šalys),
   ATMINDAMOS 2000 m. vasario 2 d. trijų valstybių Ministrų Pirmininkasų Deklaraciją dėl Prespos parko sukūrimo ir Prespos ežerų bei jų apylinkių aplinkos apsaugos ir tvaraus vystymo;
   PRISIMINDAMOS 2009 m. lapkričio 27 d. Pilėje paskelbtą trijų valstybių, kurių teritorijoje yra Prespos ežerų baseino rajonas, Ministrų Pirmininkasų bendrą pareiškimą;
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Prespos ežerų ir jų baseino rajonas yra unikali gamtinė zona, turinti tarptautinę reikšmę geomorfologijos, ekologijos, biologinės įvairovės ir kultūros srityse, nes ji – gyvybiškai svarbi buveinė saugant daugelį retų ir (arba) tai vietovei būdingų faunos ir floros rūšių, taip pat paukščių, kuriems pasaulio mastu gresia išnykimas, perėjimosi vieta ir zona, kurioje saugomas svarbus archeologinis ir tradicinis paveldas;
   PRIPAŽINDAMOS, kad yra kartu atsakingos už Prespos ežerų baseino rajono ekosistemos, jos sudedamųjų dalių ir gamtos grožio išsaugojimą, nes šia ekosistema grindžiama ekonominė ir socialinė Prespos ežerų baseino rajono gyventojų gerovė ir ja remiantis kuriamos ekonominio vystymosi galimybės (įskaitant žemės ūkį, žuvininkystę ir turizmą);
   ĮSITIKINUSIOS, kad tik taikydamos visapusišką ežerų baseino rajono lygmens požiūrį jos gali užtikrinti ir išlaikyti Prespos ežerų baseino rajono biologinę įvairovę, pagrindines jo funkcijas ir žmonėms teikiamą naudą;
   ŽINODAMOS, kad pavienių šalių veiksmų neužtenka siekiant išsaugoti Prespos ežerų baseino rajono ekosistemas ir jo kultūrinį paveldą ir kartu gerinti šio rajono gyventojų gyvenimo sąlygas;
   NORĖDAMOS sustiprinti trijų valstybių kompetentingų valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą, kad būtų išlaikytos ir saugomos išskirtinės Prespos ežerų baseino rajono ekologinės vertybės ir būtų imtasi jo buveinių nykimo priežasčių prevencijos ir (arba) šalinimo veiksmų, kaip prašoma 2000 m. vasario 2 d. paskelbtoje Ministrų Pirmininkasų deklaracijoje;
   NUSPRENDUSIOS ištirti, kokie valdymo metodai būtų tinkami siekiant tausiai naudoti ir saugoti Prespos ežerų vandens ir gėlo vandens ekosistemas, kaip prašoma 2000 m. vasario 2 d. Ministrų Pirmininkasų deklaracijoje ir atsižvelgiant į ES vandens pagrindų direktyvos 2000/60/EB bei susijusių direktyvų reikalavimus;
   ŽINODAMOS, kad žmonės jau seniai naudoja šią teritoriją ir kad tradiciniai teritorijos naudojimo būdai suderinami su gamtos apsauga;
   PATVIRTINDAMOS, kad yra įsipareigoję tvariai vystyti Prespos ežerų baseino rajoną ir šį įsipareigojimą nuosekliai įgyvendinti bendradarbiaudamos tarpvalstybiniu lygmeniu ir vadovaudamosi Europos Sąjungos integracijos proceso principais;
   ATSIŽVELGDAMOS į 2009 m. kompetentingų valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų pradėtą dialogą dėl Drinio upės, kuriuo siekiama sukurti bendrą tvaraus Drinio upės baseino valdymo viziją ir paskatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą;
   ATSIŽVELGDAMOS į atitinkamas aplinkosaugos srityje galiojančių tarptautinių teisinių priemonių, kurių Šalys jos yra arba kurias jos yra pasirašiusios, nuostatas;
   PRISIMINDAMOS galiojančius dvišalius Šalių susitarimus dėl bendradarbiavimo aplinkosaugos ir tvaraus vystymosi srityje;
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad viena iš Šalių yra Europos Sąjungos valstybė narė, kita – šalis kandidatė tapti ES nare, o dar kita – galima šalis kandidatė tapti ES nare, ir į tai, kad pastarosios dvi šalys taip pat yra sudariusios Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą su ES;
   PRIPAŽINDAMOS skirtingus, bet vienas kitą papildančius trijų valstybių, kurios yra Šalys, Vyriausybinių ir nevyriausybinių organizacijų pajėgumus išsaugoti ir valdyti Prespos ežerų teritoriją;
   ATSIŽVELGDAMOS į patirtį, kurią trys valstybės, laikinajam koordinavimo komitetui ir jo sekretoriatui padedant, sukaupė nuo 2000 m. bendradarbiaudamos Prespos parko apsaugos srityje;
   ATSIŽVELGDAMOS į Strateginį tvaraus Prespos parko vystymo veiksmų planą, kurį parengė laikinasis koordinavimo komitetas ir jo sekretoriatas,
   SUSITARĖ:
   PIRMA DALIS

      BENDROSIOS NUOSTATOS

   1 straipsnis
   Terminų apibrėžtys
   Šiame Susitarime:
   —   Prespos parko teritorija (toliau – teritorija)– Prespos ežero baseino rajono geografinė vietovė trijų valstybių teritorijoje, apimanti paviršiaus ir jai tinkamai priskirtus požeminius vandenis, kuri pagal 2000 m. vasario 2 d. deklaraciją įvardyta kaip tarpvalstybiniu mastu saugoma teritorija.
   —   Tarpvalstybinis poveikis– bet koks poveikis vienos Šalies jurisdikcijai priklausančios teritorijos aplinkai, įskaitant neigiamą poveikį žmonių sveikatai ir saugai, florai, faunai, dirvožemiui, orui, vandeniui, klimatui, kraštovaizdžiui ir istoriniams paminklams ar kitoms fizinėms struktūroms, arba šių veiksnių sąveikai, taip pat poveikis kultūros paveldui ar socialinėms ir ekonominėms sąlygoms, atsirandantis dėl fizinės kilmės pokyčių, kurie visiškai arba iš dalies vyksta kitos Šalies jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.
   2 straipsnis
   Susitarimo tikslas
   Šalys bendradarbiauja siekdamos užtikrinti integruotą ekosistemos apsaugą ir tvarų Prespos parko teritorijos vystymą, įskaitant kompleksinių upių baseinų valdymo planų rengimą pagal tarptautinius ir Europos Sąjungos standartus.
   ANTRA DALIS

      BENDRADARBIAVIMO PRINCIPAI

   3 straipsnis
   Pagrindiniai įsipareigojimai
   1.   Kad įgyvendint 2 straipsnyje nustatytus tikslus, Šalys, vadovaudamosi suverenios lygybės, teritorinio vientisumo, abipusės naudos ir geros valios principais, individualiai ir bendradarbiaudamos imasi būtinų priemonių ir taiko geriausius turimus metodus, siekdamos:

               a)

               protingai valdyti Prespos ežerų vandens kokybę ir kiekį, ypatingą dėmesį skirdamos abiejų ežerų vandens lygiui;

               b)

               kovoti su vandenų tarša Prespos ežerų teritorijoje, taip pat kontroliuoti ir mažinti šių vandenų taršą;

               c)

               saugoti ir išlaikyti teritorijos biologinę įvairovę, visų pirma saugodamos tai vietovei būdingų, retų, galinčių išnykti arba nykstančių rūšių florą ir fauną, taip pat atkurdamos ir valdydamos pažeidžiamas buveines, ekosistemas ir ekosistemų funkcijas, remdamosi tarptautiniais ir ES teisės aktais, įskaitant Direktyvą 92/43/EEB ir Direktyvą 2009/147/EB, ir vadovaudamosi ES biologinės įvairovės politika;

               d)

               saugoti dirvožemį nuo erozijos, alinimo, užkrato ir taršos;

               e)

               užtikrinti, skatinti ir kontroliuoti protingą gamtos išteklių naudojimą ir tvarų Prespos parko teritorijos vystymą;

               f)

               užkirsti kelią svetimų gyvūnų ir augalų rūšių įvežimui ir veisimui;

               g)

               veiksmingai reguliuoti veiklą, kuri turi arba gali turėti neigiamą poveikį Prespos ežerų teritorijai, kad būtų išvengta tokio poveikio arba jis būtų sumažintas.

         2.   Šiuo tikslu Šalys:

               a)

               pagal Strateginį tvaraus Prespos parko vystymo veiksmų planą parengia ir įgyvendina kompleksinius valdymo planus ir programas, skirtus teritorijai saugoti ir tvariai vystyti;

               b)

               parengia nuoseklias teritorinių, miestų ir kitų žemėtvarkos planų, taip pat saugomos teritorijos valdymo planų rengimo strategijas, siekdamos užtikrinti, kad ežerų baseino rajono žemė būtų valdoma vadovaujantis tvaraus vystymo principu ir sustiprinta apsauga, kuri reikalinga šiai teritorijai, ir remiantis tarptautiniais bei ES teisės aktais, įskaitant Direktyvą 92/43/EEB ir Direktyvą 2009/147/EB;

               c)

               patvirtina ir tiksliai taiko ežerų baseino rajono aplinkosaugos standartus ir kriterijus, kaip aprašyta 4 straipsnyje;

               d)

               priima ir įgyvendina teisines, administracines, ekonomines, finansines ir technines priemones, siekdamos užtikrinti, kad:

                           i)

                           būtų kuo plačiau taikomas tvarus žemės ūkis ir rimtų pasekmių nesukelianti gyvūnų veisimo praktika, pagrįsta teritorijos gebėjimu susidoroti su šiais veiksniais ir žvejybos taisyklėmis, suderintomis su protingo naudojimo samprata;

                           ii)

                           namų ūkių ir žemės ūkio atliekos būtų valdomos pagal geriausius turimus metodus;

                           iii)

                           kelių bei ryšių tinklai ir kitos socialinės infrastruktūros bei paslaugos būtų gerinamos ir atnaujinamos atsižvelgiant į biologinės įvairovės apsaugos, saugomų zonų išsaugojimo ir tvaraus Prespos parko teritorijos vystymo tikslus.

               e)

               padeda Šalims nuolat keistis idėjomis, išsaugo tradicinę architektūrą ir paminklus, kuria ir įgyvendina bendrą turizmo plėtros teritorijoje strategiją ir, siekdamos problemas spręsti vietos lygmeniu, skatina visuomenės informavimą ir švietimą aplinkosaugos klausimais;

               f)

               padeda ežerų baseino rajono gyventojams visapusiškai ir veiksmingai naudotis savo teisėmis susipažinti su informacija apie aplinką, dalyvauti priimant sprendimus aplinkosaugos klausimais ir naudotis teise į teisingumą sprendžiant tokius klausimus;

               g)

               nustato ir palaiko veiksmingą, bendrais standartais grindžiamą stebėsenos sistemą, siekdamos stebėti, valdyti ir kontroliuoti ežerų ir jų baseino rajono aplinkos būklę;

               h)

               nenumatytais atvejais priima bendras priemones, kad galėtų nedelsdamos įvertinti padėtį ir sušvelninti pasekmes.

         4 straipsnis
   Aplinkosaugos standartai ir kriterijai
   1.   Šio Susitarimo Šalys, atsižvelgdamos į 2 straipsnyje nustatytus tikslus, 10 straipsnyje aprašytam komitetui padedant nustato tikslius su teritorijos apsauga, išsaugojimu ir vystymu susijusius kriterijus, standartus, ribas ir tikslus.
   2.   Šiuo tikslu Šalys imasi tinkamų veiksmų, siekdamos:

               a)

               įgyvendinti teisinius įpareigojimus, nustatytus tarptautinėse ir ES normose ir standartuose, skirtuose ežerų ir jų baseino rajonui apsaugoti bei išsaugoti;

               b)

               atitinkamus nacionalinius aplinkosaugos standartus ir kriterijus priderinti prie vietos sąlygų ir ežerų baseino rajono poreikių;

               c)

               reikalauti, kad būtų naudojamos geriausios turimos technologijos ir naudojamasi šiuolaikine aplinkosaugos patirtimi.

         5 straipsnis
   Tvari vandentvarka
   Šalys susitaria bendradarbiauti vykdydamos tvarią Prespos parko teritorijos vandentvarką. Ši veikla apima Direktyva 2000/60/EB ir susijusiomis direktyvomis grindžiamą integruotą paviršiaus ir požeminių vandenų išteklių valdymą ežerų baseino rajono lygmeniu, užtikrinant, kad būtų:

               a)

               tiekiama pakankamai ir tinkamos kokybės geriamo vandens;

               b)

               tiekiama pakankamai tinkamos kokybės vandens, skirto natūralioms vandens ekosistemoms, įskaitant šlapžemes, ir jų funkcijoms išsaugoti, apsaugoti ir, jei reikia, atkurti;

               c)

               tiekiama pakankamai tinkamos kokybės vandens, skirto naudoti kitais teisėtais tikslais, kuriais prisidedama prie tvaraus vietos bendruomenių ekonominio ir socialinio vystymosi, atsižvelgiant į poreikį prisitaikyti prie galimų klimato kaitos padarinių;

               d)

               pašalinti arba sumažinti neigiami ankstesnių įsikišimų į hidrologinį režimą padariniai, ypatingą dėmesį skiriant Devolio upės ir Mažojo Prespos ežero baseinų sistemai;

               e)

               apsisaugota nuo žalingo vandens poveikio (potvynių, erozijos ir pan.), naudojant geriausius turimus metodus;

               f)

               sprendžiami skirtingų naudotojų sukelti interesų konfliktai; ir

               g)

               vykdoma veiksminga vandentvarkos sistemos, kuri turi būti sukurta, kontrolė.

         Tuo tikslu Šalys įsteigs darbo grupę vandentvarkos klausimais, kaip nustatyta 14 straipsnyje.
   6 straipsnis
   Keitimasis duomenimis ir informacija
   Siekdamos prisidėti prie veiksmingos Prespos parko teritorijos apsaugos, Šalys sukurs oficialią sistemą, pagal kurią kompetentingos jų valdžios institucijos galės nuolat keistis informacija, įskaitant:

               a)

               keitimąsi kokybiniais ir kiekybiniais duomenimis apie vandenį, vandens ekosistemas ir svarbias buveines bei rūšis;

               b)

               dalijimąsi patirtimi, įgyta taikant geriausius turimus metodus, taip pat keitimąsi mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatais šlapžemių apsaugos, vandentvarkos ir taršos prevencijos, mažinimo bei kontrolės priemonių srityse.

         7 straipsnis
   Tarpvalstybinis poveikis
   Šalys bendradarbiauja siekdamos susitarti dėl priemonių, kuriomis apsaugotų teritorijos aplinkos vientisumą, visų pirma vandenį, ir pašalintų arba sumažintų tarpvalstybinius žmonių veiklos sukeltus padarinius aplinkai. Pagal Espo konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste, kurios Šalys jos yra, Šalys visų pirma bendradarbiauja rengdamos ir taikydamos tinkamas poveikio teritorijos aplinkai vertinimo procedūras.
   8 straipsnis
   Bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis ir paramos teikėjais
   Įgyvendindamos šį Susitarimą, Šalys ieško partnerių vietos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis ir, visų pirma, bendradarbiaus su:

               —

               Ramsaro konvencija ir „MedWet“ iniciatyva;

               —

               Jungtinių Tautų vystymo programa;

               —

               Pasaulio aplinkos fondu;

               —

               Regione veikiančiais dvišaliais paramos teikėjais, tokiais kaip KfW, GTZ ir SDC;

               —

               Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija;

               —

               Tarptautine gamtos ir gamtos išteklių apsaugos sąjunga;

               —

               Europos Sąjungos institucijomis;

               —

               ir kitomis organizacijomis.

         TREČIA DALIS

      BENDRADARBIAVIMO PRIEMONĖS

   9 straipsnis
   Aukšto lygio pareigūnų grupė
   Trijų valstybių, kurios yra Šalys, aplinkos ministrai ir ES atstovas reguliariai susitinka, kad apsvarstytų įgyvendinant šį Susitarimą ir siekiant 2 straipsnyje nustatytų tikslų padarytą pažangą, peržiūrėtų Prespos parko valdymo komiteto bei pavaldžių organų darbą, nustatytų ateinančio laikotarpio bendros veiklos Prespos parko teritorijoje darbotvarkę ir teiktų politines gaires. Šie susitikimai rotacijos principu vyks vienoje iš trijų valstybių, kurios yra Šalys, ne rečiau kaip kartą per dvejus metus, nebent Šalys nuspręstų kitaip arba viena iš Šalių pateiktų rašytinį prašymą.
   10 straipsnis
   Prespos parko valdymo komitetas
   1.   Šalys, siekdamos užtikrinti, kad šiame Susitarime nurodyti tikslai ir įsipareigojimai būtų įgyvendinami veiksmingai, įsteigia Prespos parko valdymo komitetą.
   2.   Prespos parko valdymo komitetas turi tarptautinį teisinį daugiašalės institucijos veiksnumą, reikalingą jo funkcijoms vykdyti, įskaitant ryšių su paramos teikėjais palaikymą, siekiant išsaugoti projektus ir užtikrinti paramą, kuri bus naudojama šiam Susitarimui įgyvendinti.
   3.   Prespos parko valdymo komitetą sudaro:

               a)

               po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės, kuri yra Šalis, aplinkos ministerijos ir vienas Europos Sąjungos atstovas;

               b)

               po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės, kuri yra Šalis, Prespos regiono vietos bendruomenių;

               c)

               po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės, kuri yra Šalis, aplinkos srities nevyriausybinių organizacijų, kurios Prespos ežerų teritorijoje vykdo svarbią vietos lygmens veiklą;

               d)

               po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės, kuri yra Šalis, saugomos teritorijos vietos valdymo institucijų;

               e)

               vienas nuolatinis Ramsaro konvencijos dėl šlapžemių „MedWet“ iniciatyvos stebėtojas;

               f)

               vienas nuolatinis Ochrido valdymo komiteto stebėtojas.

         Šalių atstovai į komitetą oficialiai paskiriami per tris mėnesius po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos.
   4.   Komitetas posėdžiauja reguliariai (du kartus per metus). Neeilinis komiteto posėdis skelbiamas vienos iš Šalių prašymu.
   5.   Kiekvienais kalendoriniais metais reguliarūs posėdžiai rotacijos principu vyks vienoje iš trijų valstybių, kurios yra Šalys. Todėl kiekvienoje valstybėje kas trejus metus bus iš eilės rengiami du eiliniai posėdžiai. Pageidautina, kad reguliarūs posėdžiai vyktų Prespos regione.
   6.   Posėdžiams pirmininkauja valstybės, kuri yra Šalis ir kurioje vyksta posėdžiai, atstovas. Pirmininkas skiriamas 5 dalyje nustatytu metinės rotacijos principu.
   7.   Komiteto darbas vyks anglų kalba.
   8.   Per pirmąjį posėdį komitetas patvirtina savo vidaus struktūros ir darbo tvarkos taisykles.
   9.   Komitetas, atsižvelgdamas į posėdžio temą, gali pakviesti jame dalyvauti ekspertus ir gali suformuoti ekspertų ir pareigūnų darbo grupes konkretiems klausimams spręsti. Pirmoji darbo grupė vandentvarkos klausimais įsteigiama pagal šio Susitarimo 14 straipsnį.
   10.   Praėjus ketveriems metams nuo Prespos parko valdymo komiteto veiklos pradžios, 9 straipsnyje nurodyta aukšto lygio pareigūnų grupė peržiūrės komiteto darbą ir jo veiksmingumą ir, prireikus, pagal šio Susitarimo 17 straipsnį patikslins jo sudėtį ir įgaliojimus.
   11 straipsnis
   Valdymo komiteto funkcijos
   Prespos parko valdymo komitetas:

               1.

               Stebi ir koordinuoja Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo veiklą, vykdomą įgyvendinant šį Susitarimą ir Strateginį tvaraus Prespos parko vystymo veiksmų planą.

               2.

               Nustato tolesnius žingsnius ir šiam Susitarimui įgyvendinti būtinus veiksmus, priemones ir veiklą ir Šalims bei kitiems suinteresuotiesiems subjektams teikia su tuo susijusias rekomendacijas, taip pat kviečia Šalis bei kitus suinteresuotuosius subjektus bendradarbiauti, koordinuoti ir vykdyti bendrus projektus. Konkrečiau, komitetas padeda Šalims įgyvendinti šį Susitarimą ir didinti jo veiksmingumą, teikdamas rekomendacijas ir nuomones dėl:

                           a)

                           standartų, aplinkosaugos kriterijų ir reikalavimų, kuriais remiantis bus vykdoma integruota ežerų ir jų baseino rajono apsauga ir skatinamas tvarus jų vystymas, rengimo ir taikymo;

                           b)

                           ežerų baseino rajonui taikomos reglamentavimo sistemos sukūrimo, įskaitant teritorinių planų, saugomos teritorijos valdymo taisyklių ir valdymo planų parengimą;

                           c)

                           Prespos parko teritorijoje įgyvendintinų strategijų, kompleksinių valdymo planų ir programų, nuo kurių priklauso arba gali priklausyti, ar bus įgyvendinti šio Susitarimo tikslai, rengimo ir taikymo;

                           d)

                           veiksmingos stebėsenos programos taikymo, siekiant stebėti, valdyti ir kontroliuoti aplinkos ir paviršiaus bei požeminių vandens telkinių būklę;

                           e)

                           Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo prioritetinių krypčių ir minėtos teritorijos apsaugai bei tvariam vystymui skirtų mokslinių studijų bei tyrimų programų nustatymo, taip pat profesionalios informacijos skelbimo;

                           f)

                           informacijos apie Prespos ežerų teritorijos aplinką rinkimo, parengimo ir skelbimo;

                           g)

                           visuomenės, nevyriausybinių organizacijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo saugant ežerus ir jų baseino rajoną skatinimo.

               3.

               Padeda trijų susijusių valstybių saugomos teritorijos vietos valdymo institucijoms geriau koordinuoti planavimo veiklą ir tarpvalstybinės svarbos veiksmus.

               4.

               Vadovaudamasis 2 straipsnyje nustatytais tikslais, vertina vykdomos veiklos rezultatus ir platina savo išvadas.

               5.

               Vykdo Pasaulio aplinkos fondo ir kitų panašių su teritorija susijusių programų ir projektų vykdomojo organo funkcijas.

               6.

               Nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmeniu nustato ir siūlo galimus būtinos veiklos, priemonių ir projektų finansavimo šaltinius.

               7.

               Renka visą su ežerais ir jų baseino rajonu susijusią informaciją, kreipiasi į Vyriausybines ir nevyriausybines organizacijas ir įstaigas prašydamas teikti pasiūlymus ir juos priima, siekdamas gerinti savo darbą ir stiprinti Šalių įsipareigojimą įgyvendinti Susitarimą.

               8.

               Rengia ir skelbia metinę Prespos parko teritorijos aplinkos būklės ataskaitą, kurios vienas skirsnis bus skirtas komiteto darbo aprašymui.

               9.

               Palaiko ryšį su Ochrido valdymo komitetu, įgyja stebėtojo statusą jo posėdžiuose ir koordinuoja veiksmus, siekdamas geriausių rezultatų saugant ir tvariai vystant platesnį regioną.

               10.

               Tinkamai dalyvauja plataus masto dialogo dėl tvaraus Drinio upės baseino valdymo procese.

               11.

               Atitinkamai prisideda prie Šalių ir tarptautinės bendruomenės veiksmų telkiant išteklius, skirtus nenumatytų įvykių, tokių kaip potvyniai, miškų gaisrai ir kitos stichinės ar antropogeninės nelaimės, pavojams valdyti ir švelninti neigiamą poveikį, taip pat skirtus teritorijos pažeidžiamoms ekosistemoms, jų funkcijoms ir paslaugoms apsaugoti nuo klimato kaitos padarinių.

         12 straipsnis
   Valdymo komiteto sprendimai
   1.   Komitetas sprendimus priima bendru sutarimu. Jei bendro sutarimo pasiekti nepavyksta, klausimas perduodamas spręsti aukšto lygio pareigūnų grupei.
   2.   Komiteto rekomendacijos skiriamos Šalims.
   3.   Kiekviena Šalis komiteto rekomendacijas įgyvendina pagal vidaus teisę ir reguliariai teikia komitetui ataskaitas apie priemones, kurių imtasi minėtoms rekomendacijoms įgyvendinti.
   4.   Jei viena Šalis negali arba gali tik iš dalies įgyvendinti komiteto rekomendaciją, ji apie tai informuoja komitetą, išdėsto rekomendacijos neįgyvendinimo priežastis ir pasiūlo jos įgyvendinimo būdus bei terminus.
   5.   Komitetas veda priimtų sprendimų registrą.
   13 straipsnis
   Sekretoriatas
   1.   Komitetui vykdyti pareigas padeda pagalbinis techninis organas – sekretoriatas.
   2.   Sekretoriatą sudarys trys aplinkos ministerijų paskirti asmenys, po vieną iš kiekvienos valstybės, kuri yra Šalis; jam vadovaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo saugomų teritorijų ir upių baseinų valdymo srities ekspertas, kurį paskelbęs tarptautinį kvietimą teikti paraiškas išrinks komitetas.
   3.   Sekretoriatas savo darbą vykdo vadovaudamasis valdymo komiteto sprendimais, o jo darbą prižiūri šio komiteto pirmininkas.
   4.   Atsižvelgiant į turimas biudžeto lėšas, sekretoriatui pavedama vykdyti šias konkrečias užduotis:

               a)

               rengti Prespos parko valdymo komiteto metinį darbo planą ir pateikti jo išsamų biudžetą, rengti susijusias darbo programas (pvz., komunikacijų planą) ir pateikti jų išsamų biudžetą ir stebėti šių planų įgyvendinimo pažangą;

               b)

               rengti arba padėti rengti pagal šį Susitarimą numatytus posėdžius;

               c)

               padėti rengti suinteresuotųjų subjektų konsultacijas politikos ir kitais atitinkamais su šiuo Susitarimu susijusiais klausimais, taip pat darbo grupių ir (arba) ekspertų grupių vykdomas politinio ir techninio lygmens konsultacijas;

               d)

               rinkti, vertinti ir platinti duomenis ir informaciją apie teisės aktus, priemones ir veiklą, kurie turi arba gali turėti svarbų poveikį siekiant 2 straipsnyje nustatytų tikslų;

               e)

               stebėti bendrų projektų įgyvendinimo pažangą;

               f)

               rinkti informaciją apie mokslinių tyrimų veiklą ir mokslinį bendradarbiavimą Prespos parko teritorijoje, šią veiklą vertinti, skelbti jos rezultatus ir ją skatinti;

               g)

               palaikyti ryšius ir rengti susitikimus su paramos teikėjais; rengti arba padėti rengti projektų dokumentus;

               h)

               versti svarbiausius dokumentus; teikti techninę ir sekretoriato pagalbą vietos bendruomenės atstovams;

               i)

               atstovauti komitetui tarptautiniuose forumuose;

               j)

               atlikti visas kitas komiteto jam pavestas pareigas.

         5.   Sekretoriato būstinė įsteigiama Agios Germane (Graikija) ketveriems metams arba kol komitetas nuspręs kitaip, ir jos vieta keičiama rotacijos principu.
   6.   Komitetui leidžiama su priimančiąja šalimi sudaryti susitarimą dėl būstinės, susijusį su jo funkcijų vykdymu.
   14 straipsnis
   Darbo grupė vandentvarkos klausimais
   1.   Pagal 10 straipsnio nuostatas Prespos parko valdymo komitetas įsteigs darbo grupę vandentvarkos klausimais.
   2.   Pasikonsultavusios valstybės, kurios yra Šalys, šios darbo grupės narėmis paskiria valdžios institucijas ir įstaigas, dirbančias jų teritorijai priklausančios Prespos parko dalies vandentvarkos srityje, ir apie tokį paskyrimą informuoja Prespos parko valdymo komiteto pirmininką.
   3.   Darbo grupė vandentvarkos klausimais siūlys rekomendacijas, pagrįstas ES vandens pagrindų direktyvoje (2000/60/EB) numatytais integruoto upių baseinų valdymo principais, kurias tvirtins valdymo komitetas.
   4.   Konkrečios darbo grupės užduotys ir įgaliojimai bus nustatyti valstybėms, kurios yra Šalys, pasikonsultavus tarpusavyje.
   5.   Darbo grupės vandentvarkos klausimais veiklos (dalyvavimo posėdžiuose ir jų rengimo) išlaidas ketverius metus po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos padengia Graikijos Respublikos aplinkos, energetikos ir klimato kaitos ministerija.
   15 straipsnis
   Jungtinių įstaigų išlaidos
   1.   Prespos parko valdymo komiteto darbo plano įgyvendinimas finansuojamas reguliariais metiniais Šalių įnašais ir iš kitų šaltinių.
   2.   Kiekviena Šalis iš esmės padengia išlaidas, susijusias su jos nacionalinių narių dalyvavimu komiteto, sekretoriato ir darbo grupių posėdžiuose, išskyrus 14 straipsnio 5 dalyje numatytas išlaidas.
   3.   Komiteto posėdžio rengimo išlaidas padengia Šalis, kurios teritorijoje bus rengiamas posėdis.
   4.   Sekretoriatas parengs ir pateiks komitetui patvirtinti metinį savo išlaidų biudžetą, kuris finansuojamas reguliariais metiniais valstybių, kurios yra Šalys, įnašais ir iš kitų šaltinių. Biuro patalpas suteiks Šalis, kurios teritorijoje įsteigtas sekretoriatas; šios išlaidos paprastai į biudžetą neįtraukiamos.
   KETVIRTA DALIS

      GINČŲ SPRENDIMAS

   16 straipsnis
   Kilus ginčui tarp Šalių dėl šio Susitarimo aiškinimo arba taikymo, Šalys jį sprendžia derybomis arba pasinaudodamos kitomis joms priimtinomis tarptautinių ginčų sprendimo priemonėmis.
   PENKTA DALIS

      BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

   17 straipsnis
   Susitarimo pakeitimai
   1.   Bet kuri Šalis gali siūlyti šio Susitarimo pakeitimus.
   2.   Visi šio Susitarimo pakeitimai tvirtinami bendru sutarimu. Pakeitimai įsigalioja 18 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.
   18 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Šį Susitarimą kiekviena Šalis ratifikuos taikydama savo vidaus procedūras.
   2.   Šis Susitarimas įsigalioja dieną, kurią gaunamas paskutinės Šalies rašytinis pranešimas apie Susitarimo ratifikavimą.
   19 straipsnis
   Ryšys su kitais susitarimais
   1.   Jokia šio Susitarimo nuostata nedaro poveikio Šalies teisėms ar pareigoms, kylančioms pagal bet kurį šio Susitarimo įsigaliojimo dieną galiojantį susitarimą. Jokia šio Susitarimo nuostata nedaro poveikio pagal ES teisę kylančioms Šalies teisėms ar pareigoms.
   2.   Šiam Susitarimui įgyvendinti Šalys gali sudaryti dvišalius ar trišalius susitarimus, kurie neprieštarauja šiam Susitarimui.
   20 straipsnis
   Trukmė ir nutraukimas
   Susitarimas galioja neribotą laiką, nebent viena iš Šalių diplomatiniais kanalais praneša apie savo pageidavimą jį nutraukti; tuo atveju Susitarimas baigia galioti po šešių mėnesių nuo tokio rašytinio pranešimo pateikimo dienos. Jei nesusitariama kitaip, toks nutraukimas nedaro poveikio kitų pagal šį Susitarimą priimtų susitarimų ar projektų galiojimui.

      Sudaryta 2010 m. vasario 2 d. Pilėje keturiais originaliais egzemplioriais anglų kalba; visi egzemplioriai yra vienodai autentiški.

         TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą.


title: 2015 m. gegužės 7 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1534 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame posėdyje ir Jūrų saugumo komiteto 95-ajame posėdyje, dėl MARPOL konvencijos, SOLAS konvencijos ir 2009 m. gairių dėl išmetamųjų dujų valymo sistemų pakeitimų priėmimo

text:
16.9.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 240/61

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1534
   2015 m. gegužės 7 d.
   dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame posėdyje ir Jūrų saugumo komiteto 95-ajame posėdyje, dėl MARPOL konvencijos, SOLAS konvencijos ir 2009 m. gairių dėl išmetamųjų dujų valymo sistemų pakeitimų priėmimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 9 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Sąjungos veiksmais jūrų transporto sektoriuje turėtų būti siekiama didinti jūrų saugumą ir apsaugoti jūrų aplinką;

               (2)

               Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) Jūrų aplinkos apsaugos komitetas 67-ajame posėdyje pritarė Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL konvencijos) pakeitimams. Tikimasi, kad tie pakeitimai bus priimti 2015 m. gegužės mėn. įvyksiančiame 68-ajame Jūrų aplinkos apsaugos komiteto posėdyje;

               (3)

               TJO Taršos prevencijos ir likvidavimo pakomitetis antrajame posėdyje pritarė 2009 m. gairių dėl išmetamųjų dujų valymo sistemų (2009 m. gairių) pakeitimų projektui. Tikimasi, kad tie pakeitimai bus priimti 2015 m. gegužės mėn. įvyksiančiame 68-ajame Jūrų aplinkos apsaugos komiteto posėdyje;

               (4)

               TJO Jūrų saugumo komitetas 94-ajame posėdyje pritarė Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS) pakeitimams. Tikimasi, kad tie pakeitimai bus priimti 2015 m. birželio mėn. įvyksiančiame 95-ajame Jūrų aplinkos apsaugos komiteto posėdyje;

               (5)

               MARPOL konvencijos I ir II priedų pakeitimais bus numatytos priemonės, susijusios su Tarptautinio poliarinių vandenų laivų kodekso (Poliarinio kodekso) projekto priėmimu, kad Poliarinis kodeksas būtų privalomas. Šiuo metu galiojantis MARPOL konvencijoje nustatytas naftos ir nuodingų skystų medžiagų išmetimo į Antarkties vandenis draudimas pagal Poliarinį kodeksą bus taikomas ir poliariniams vandenims. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/35/EB (1) 4 straipsnyje siejant jį su 3 straipsnio 1 dalimi nustatyta, jog valstybės narės turi užtikrinti, kad teršiančių medžiagų išmetimas iš laivų, įskaitant tokių nedidelių išmetimų atvejus, būtų laikomas pažeidimu, jei tai padaroma tyčia, dėl nusikalstamo pasitikėjimo ar nusikalstamo nerūpestingumo. Tos direktyvos 5 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad teršiančių medžiagų išmetimas nelaikomas pažeidimu, jei jis tenkina, inter alia, MARPOL I priedo 15 ir 34 taisyklėse išdėstytas sąlygas. MARPOL 15 ir 34 taisyklės priklauso taisyklėms, kurios bus pakeistos priėmus TJO dokumento MEPC 67/20 11 priede išdėstytus pakeitimus. Todėl tie pakeitimai turės poveikio Direktyvoje 2005/35/EB numatyto pažeidimo taikymo sričiai ir dėl to priklausys išimtinei Sąjungos kompetencijai;

               (6)

               2009 m. gairių pakeitimuose numatyta galimybė tais atvejais, kai reikia išbandyti plautuvus, sujungtus su laivų įrangos elementais, kurių negalima bandyti didesne apkrova ar apskritai negalima bandyti, kai laivas stovi uoste, taikyti skaičiavimais grindžiamą metodiką. Šie aspektai įtraukti į Tarybos direktyvos 1999/32/EB (2) 4c straipsnį ir II priedą, o II priedas parengtas pagal 2009 m. gaires, kurios bus iš dalies keičiamos;

               (7)

               SOLAS taisyklės II-2/20.3.1.2.1 pakeitimais numatyta galimybė tais atvejais, kai transporto priemonėms gabenti skirtuose keleivinių laivų skyriuose, tų laivų specialios paskirties ir ro-ro skyriuose įdiegta oro kokybės kontrolės sistema, naudoti ventiliatorius taip, kad oro apykaita būtų mažesnė. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB (3) 6 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nustatyta, kad nauji A klasės keleiviniai laivai turi visiškai atitikti SOLAS reikalavimus, įskaitant SOLAS taisyklę II-2/20.3. Todėl pakeitimai, kuriuos ketinama priimti, turės tiesioginį teisinį poveikį Direktyvai 2009/45/EB. Tie pakeitimai priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai tiek, kiek jie yra susiję su vidaus maršrutais plaukiojančiais keleiviniais laivais;

               (8)

               Sąjunga nėra nei TJO narė, nei atitinkamų konvencijų susitariančioji šalis. Todėl būtina, kad Taryba valstybėms narėms suteiktų įgaliojimus pareikšti poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, ir pareikšti savo pritarimą būti tų pakeitimų saistomoms tiek, kiek jie priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu TJO Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame posėdyje, yra pritarti tam, kad būtų priimti:

               i)

               MARPOL I ir II priedų pakeitimai, išdėstyti TJO dokumento MEPC 67/20 11 priede;

               ii)

               2009 m. gairių dėl išmetamųjų dujų valymo sistemų pakeitimai, išdėstyti TJO dokumento PPR 2/21 1 priede.

         2 straipsnis
   Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu TJO Jūrų saugumo komiteto 95-ajame posėdyje, yra pritarti tam, kad būtų priimti

               —

               TJO dokumento MSC 94/21/add.1 11 priede išdėstyti SOLAS taisyklės II-2/20.3.1.2.1 pakeitimai.

         3 straipsnis
   1 ir 2 straipsniuose nurodytą poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, pareiškia valstybės narės, kurios yra TJO narės, bendrai veikiančios Sąjungos interesų labui.
   4 straipsnis
   Formaliems ir nedideliems 1 ir 2 straipsniuose nurodytų pozicijų pakeitimams galima pritarti nereikalaujant iš dalies keisti tų pozicijų.
   5 straipsnis
   Valstybės narės įgaliojamos pareikšti savo pritarimą Sąjungos labui būti susaistytos 1 ir 2 straipsniuose nurodytais pakeitimais tiek, kiek jie priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai.
   6 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 7 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. RINKĒVIČS

      (1)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus, įskaitant baudžiamąsias sankcijas, įvedimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 11).

      (2)  1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/32/EB dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse ir iš dalies keičianti Direktyvą 93/12/EEB (OL L 121, 1999 5 11, p. 13).

      (3)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).


title: 2016 m. vasario 15 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/207, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya)

text:
16.2.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 39/45

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2016/207
   2016 m. vasario 15 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2013 m. gegužės 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/233/BUSP (1), kuriuo nustatoma Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misija Libijoje (EUBAM Libya);

               (2)

               2015 m. gruodžio 7 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2015/2276 (2), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP ir pratęsiamas jo galiojimas; juo visų pirma numatyta pratęsti galiojimą ir numatyta orientacinė finansavimo suma laikotarpiui iki 2016 m. vasario 21 d.;

               (3)

               atsižvelgiant į padėtį Libijoje reikia, kad Sąjunga pasirengtų galimai civilinei gebėjimų stiprinimo krizių valdymo misijai ir civilinei pagalbos krizių valdymo misijai, susijusioms su saugumo sektoriaus reforma šalyje;

               (4)

               nedelsiant teikiami riboto skaičiaus civiliniai planavimo pajėgumai, tačiau jie gali didėti keičiantis aplinkybėms ir poreikiams ir pritarus Politiniam ir saugumo komitetui;

               (5)

               Sprendimas 2013/233/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (6)

               EUBAM Libya bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimas 2013/233/BUSP iš dalies keičiamas taip:

               1)

               2 straipsnis papildomas tokia pastraipa:
               „EUBAM Libya padės vykdant visaapimantį civilinio saugumo sektoriaus reformos planavimo procesą, kad būtų pasirengta galimai civilinei gebėjimų stiprinimo krizių valdymo misijai ir civilinei pagalbos krizių valdymo misijai.“

               2)

               3 straipsnio 1 dalis papildoma tokiu punktu:

                           „d)

                           informuoja ES planuojant galimą civilinę gebėjimų stiprinimo krizių valdymo misiją ir civilinę pagalbos krizių valdymo misiją, susijusias su saugumo sektoriaus reforma, glaudžiai bendradarbiaudama su Jungtinių Tautų paramos misija Libijoje (UNSMIL) ir prisidėdama prie jos dedamų pastangų, palaikydama ryšį su teisėtomis Libijos valdžios institucijomis ir kitais saugumo srityje veikiančiais subjektais.“

               3)

               13 straipsnio 1 dalis papildoma tokia pastraipa:
               „Orientacinė finansavimo suma, skirta EUBAM Libya išlaidoms 2016 m. vasario 22 d. – 2016 m. rugpjūčio 21 d. laikotarpiu padengti, yra 4 475 000 EUR.“

               4)

               16 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
               „Jis taikomas iki 2016 m. rugpjūčio 21 d.“

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2016 m. vasario 22 d.

      Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 15 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         F. MOGHERINI

      (1)  2013 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) (OL L 138, 2013 5 24, p. 15).

      (2)  2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/2276, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) ir pratęsiamas jo galiojimas (OL L 322, 2015 12 8, p. 51).


title: 2014/929/ES: 2014 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas dėl protokolo, kuriuo nustatomos Madagaskaro Respublikos ir Europos bendrijos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

text:
19.12.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 365/6

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. gruodžio 15 d.
   dėl protokolo, kuriuo nustatomos Madagaskaro Respublikos ir Europos bendrijos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

      (2014/929/ES)

   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. lapkričio 15 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 31/2008 dėl Europos bendrijos ir Madagaskaro Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (1) (toliau – Susitarimas). Dabartinis Susitarimo protokolas baigia galioti 2014 m. gruodžio 31 d.;

               (2)

               Taryba įgaliojo Komisiją derėtis dėl naujojo Susitarimo protokolo (toliau – protokolas), kuriuo Sąjungos laivams suteikiamos žvejybos galimybės žvejybos zonoje, kuri priklauso Madagaskaro Respublikos jurisdikcijai. Šioms deryboms pasibaigus, protokolas buvo parafuotas 2014 m. birželio 19 d.;

               (3)

               kad būtų tęsiama Sąjungos laivų žvejybos veikla, protokolo 15 straipsnyje numatyta galimybė kiekvienai šaliai laikinai jį taikyti nuo jo pasirašymo dienos, ne anksčiau kaip nuo 2015 m. sausio 1 d.;

               (4)

               protokolą reikėtų pasirašyti ir laikinai jį taikyti, kol bus baigtos jo sudarymui būtinos procedūros,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu įgaliojama pasirašyti protokolą, kuriuo nustatomos Madagaskaro Respublikos ir Europos bendrijos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, su sąlyga, kad minėtas protokolas bus sudarytas.
   Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti protokolą.
   3 straipsnis
   Kol bus baigtos protokolo sudarymui būtinos procedūros, kaip numatyta jo 15 straipsnyje, protokolas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos (2) ir ne anksčiau kaip nuo 2015 m. sausio 1 d.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 15 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. MARTINA

      (1)  OL L 15, 2008 1 18, p. 1.

      (2)  Protokolo pasirašymo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.


title: 1997 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimas dėl Laikinojo susitarimo tarp Europos bendrijos, Europos anglių ir plieno bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Gruzijos dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų sudarymo Europos bendrijos vardu

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31997D0301

Oficialusis leidinys L 129 , 21/05/1997 p. 0022 - 0022

		Tarybos sprendimas1997 m. balandžio 29 d.dėl Laikinojo susitarimo tarp Europos bendrijos, Europos anglių ir plieno bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Gruzijos dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų sudarymo Europos bendrijos vardu(97/301/EAPB, EB, Euratomas)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 113 straipsnį, siejant su 228 straipsnio 2 dalies pirmu sakiniu,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],kadangi, kol įsigalios Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas tarp Europos Bendrijų bei jų valstybės narių ir Gruzijos, pasirašytas Liuksemburge 1996 m. balandžio 22 d. būtų tikslinga Europos bendrijos vardu patvirtinti Laikinąjį susitarimą tarp Europos bendrijos, Europos anglių ir plieno bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Gruzijos dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų,NUSPRENDĖ:1 straipsnisEuropos bendrijos vardu patvirtinamas Laikinasis susitarimas tarp Europos bendrijos, Europos anglių ir plieno bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Gruzijos dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų, kartu su priedais, protokolu ir deklaracijomis, kurie pridedami prie Baigiamojo akto.Pirmoje pastraipoje nurodytų dokumentų tekstai pridedami prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas Europos bendrijos vardu praneša, kaip numatyta laikinojo susitarimo 32 straipsnyje [2].Priimta Liuksemburge, 1997 m. balandžio 29 d.Tarybos varduPirmininkasH. Van Mierlo[1] OL C 115, 1997 4 14.[2] Laikinojo susitarimo įsigaliojimo datą Tarybos Generalinis Sekretoriatas paskelbs Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.--------------------------------------------------


title: 2016 m. birželio 1 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2016/948 dėl bendrovių sektoriaus pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2016/16)

text:
15.6.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 157/28

         EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2016/948
   2016 m. birželio 1 d.
   dėl bendrovių sektoriaus pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2016/16)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 12 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, kartu su 3 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka ir 18 straipsnio 1 dalimi,
   kadangi:

               (1)

               Europos Centrinis Bankas (ECB) kartu su valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniais centriniais bankais gali veikti finansų rinkose, viena kryptimi (tiesiogiai) (angl. k. outright) pirkdami ir parduodami antrinę rinką turinčias priemones;

               (2)

               Sprendimas ECB/2014/40 (1), kuriuo nustatyta trečioji padengtų obligacijų pirkimo programa, buvo priimtas 2014 m. spalio 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/5 (2), kuriuo nustatyta turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programa (ECB/2014/45), buvo priimtas 2014 m. lapkričio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (3), kuriuo nustatyta viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programa (toliau – VSVPPP), buvo priimtas 2015 m. kovo 4 d. ir išplėtė esamas turto pirkimo programas. Kartu su tikslinėmis ilgesnės trukmės refinansavimo operacijomis pagal Europos Centrinio Banko sprendimą ECB/2014/34 (4) ir Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2016/810 (ECB/2016/10) (5) šiomis turto pirkimo programomis siekiama toliau gerinti pinigų politikos perdavimą, skatinti kredito teikimą euro zonos ekonomikai, palengvinti skolinimosi sąlygas namų ūkiams ir įmonėms ir padėti grįžti prie mažesnio negu 2 %, bet jam artimo infliacijos lygio vidutinės trukmės laikotarpiu, suderinamo su pagrindiniu ECB tikslu – palaikyti kainų stabilumą;

               (3)

               2016 m. kovo 10 d. Valdančioji taryba nusprendė, kad reikia išplėsti pirmiau minėtas turto pirkimo programas ir inicijuoti bendrovių sektoriaus pirkimo programą (BSPP), kuri būtų bendros pinigų politikos dalis siekiant jos kainų stabilumo tikslo. Šis sprendimas buvo priimtas, kad Eurosistemos turto pirkimas turėtų didesnį poveikį realiosios ekonomikos finansavimo sąlygoms ir tam, kad kartu su kitomis nestandartinėmis pinigų politikos priemonėmis toliau skatintų pinigų politiką ir prisidėtų prie infliacijos lygio grąžinimo iki mažesnio kaip 2 %, bet jam artimo lygio vidutiniu laikotarpiu;

               (4)

               BSPP bus turto pirkimo programos (TPP) dalis, pagal kurią ketinama vykdyti pirkimus iki 2017 m. kovo mėn. arba prireikus ilgiau ir bet kuriuo atveju iki tol, kol Valdančioji taryba fiksuos tvarią infliacijos tendencijos korekciją, atitinkančią jos tikslą pasiekti mažesnį kaip 2 %, bet jam artimą infliacijos lygį vidutiniu laikotarpiu;

               (5)

               BSPP turėtų turėti apsaugos priemones, kad būtų užtikrinta, jog numatyti pirkimai proporcingi jų tikslams. Šios apsaugos priemonės taip pat turėtų užtikrinti, kad BSPP sąrangoje atsižvelgiama į susijusią finansinę riziką, ir turėtų atspindėti rizikos valdymo perspektyvas. Be to, valstybės įmonių išleistoms tinkamoms antrinę rinką turinčioms skolos priemonėms turėtų būti taikomi apribojimai, suderinti su taikomais tiems pirkimams, kurie vykdomi pagal VSVPPP;

               (6)

               BSPP turėtų visapusiškai atitikti Eurosistemos centrinių bankų pagal Sutartį nustatytus įsipareigojimus, įskaitant piniginio finansavimo draudimą dėl valstybės įmonių išleistų tinkamų antrinę rinką turinčių skolos priemonių pirkimo;

               (7)

               Vykdant BSPP reikėtų paisyti atviros rinkos ekonomikos, kurioje yra laisva konkurencija, principo, tinkamai atsižvelgiant į rinkos kainų sudarymą ir rinkų veikimą;

               (8)

               Kartu su kitais TPP elementais, pagrindiniai mokėjimai už vykdant BSPP įsigytas tinkamas antrinę rinką turinčias skolos priemones suėjus pagrindinių skolos priemonių terminui turėtų būti reinvestuoti tokiam laikotarpiui, kokio reikia, taip prisidedant prie palankių likvidumo sąlygų ir tinkamos pinigų politikos pozicijos;

               (9)

               Eurosistemos vykdomi vienakrypčiai tinkamų antrinę rinką turinčių skolos priemonių pirkimai pagal BSPP turėtų būti įgyvendinami decentralizuotai, laikantis šio sprendimo, ir koordinuojami ECB, taip apsaugant Eurosistemos pinigų politikos vieningumą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Bendrovių obligacijų vienakrypčio pirkimo nustatymas ir apimtis
   Šiuo sprendimu sukuriama BSPP. Nurodyti Eurosistemos centriniai bankai pagal BSPP pirminėse ir antrinėse rinkose gali pirkti tinkamas bendrovių obligacijas iš tinkamų pagrindinių sandorio šalių, o viešojo sektoriaus bendrovių obligacijas, kurios apibrėžtos 3 straipsnio 1 dalyje, specialiomis sąlygomis galima įsigyti tik antrinėse rinkose.
   2 straipsnis
   Bendrovių obligacijų tinkamumo kriterijai
   Kad būtų tinkamos vienakrypčiams pirkimams pagal BSPP, bendrovių išleistos antrinę rinką turinčios skolos priemonės turi atitikti antrinę rinką turinčio turto tinkamumo Eurosistemos kredito operacijoms kriterijus pagal Europos Centrinio Banko gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (6) 4 dalį ir toliau nurodytus papildomus reikalavimus.

               1.

               Antrinę rinką turinčių skolos priemonių emitentas:

                           a)

                           yra įsteigtas valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro;

                           b)

                           nėra Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2 straipsnio 14 punkte apibrėžta kredito įstaiga;

                           c)

                           neturi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (7) 4 straipsnio 1 dalies 15 punkte apibrėžtos patronuojančiosios įmonės, kuri taip pat yra kredito įstaiga, kaip apibrėžta Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2 straipsnio 14 punkte;

                           d)

                           neturi patronuojančiosios įmonės, kuriai taikoma bankų priežiūra ne euro zonoje;

                           e)

                           nėra Europos Centrinio Banko reglamento (ES) 468/2014 (ECB/2014/17) (8) 2 straipsnio 20 punkte apibrėžtas prižiūrimas subjektas arba Reglamento (ES) 468/2014 (ECB/2014/17) 2 straipsnio 21 punkto b papunktyje apibrėžtos prižiūrimos grupės narys, kiekvienu atveju nurodytas ECB interneto svetainėje paskelbtame sąraše pagal Reglamento (ES) 468/2014 (ECB/2014/17) 49 straipsnio 1 dalį, ir nėra šių prižiūrimų subjektų ar prižiūrimų grupių Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 16 punkte apibrėžta patronuojamoji įmonė;

                           f)

                           nėra Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/65/ES (9) 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte apibrėžta investicinė įmonė;

                           g)

                           nėra išleidęs Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2 straipsnio 3 dalyje apibrėžtų turtu užtikrintų vertybinių popierių;

                           h)

                           nėra išleidęs Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2 straipsnio 62 punkte apibrėžtos multi cédula;

                           i)

                           nėra išleidęs Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2 straipsnio 88 punkte apibrėžtos struktūrinės padengtos obligacijos;

                           j)

                           nėra turto valdymo įmonė, kuri sukuriama atliekant pertvarkymo veiksmus pritaikius turto atskyrimo priemonę pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 806/2014 (10) 26 straipsnį arba pagal nacionalinius teisės aktus, įgyvendinančius Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES 42 straipsnį (11);

                           k)

                           nėra nacionalinis turto tvarkymo arba pardavimo fondas, įkurtas padėti restruktūrizuoti ir (arba) pertvarkyti finansų sektorių (12), ir

                           l)

                           nėra tinkamas emitentas pagal VSVPPP.

               2.

               Antrinę rinką turinčios skolos priemonės likęs terminas yra mažiausiai 6 mėnesių ir daugiausiai – 30 metų ir 364 dienų tuo metu, kai atitinkamas Eurosistemos centrinis bankas juos perka.

               3.

               Nukrypstant nuo Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 59 straipsnio 5 dalies, vertinant antrinę rinką turinčios skolos priemonės kredito kokybės reikalavimus bus atsižvelgiama tik į kredito vertinimo informaciją, kurią teikia Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje pripažinta išorės kredito vertinimo institucija.

               4.

               Antrinę rinką turinti skolos priemonė yra išreikšta eurais.

               5.

               Leidžiama pirkti nominalias antrinę rinką turinčias skolos priemones, kurių pelno marža iki termino pabaigos yra neigiama (arba kurių pelno marža yra blogiausia iš galimų), bet didesnė už indėlių galimybės normą.

         3 straipsnis
   Viešojo sektoriaus bendrovių obligacijų pirkimų vykdymo apribojimai
   1.   Šio sprendimo tikslais „viešojo sektoriaus bendrovės obligacija“ – bendrovės obligacija, kuri atitinka 2 straipsnio reikalavimus ir kurią išleido Tarybos reglamento (EB) Nr. 3603/93 (13) 8 straipsnyje apibrėžta valstybės įmonė.
   2.   Tam, kad galėtų susiformuoti tinkamų viešojo sektoriaus bendrovių obligacijų rinkos kaina, laikotarpiu, dėl kurio trukmės nusprendžia Valdančioji taryba, neleidžiama pirkti nei naujai išleistų arba tęstinių viešojo sektoriaus bendrovių obligacijų, nei to paties emitento grupės subjekto arba subjektų išleistų arba tęstinių viešojo sektoriaus bendrovių obligacijų, kurių terminas baigiasi tuoj prieš antrinę rinką turinčių skolos priemonių, kurios turi būti išleistos arba parduotos kaip tęstinės, terminą arba tuoj pat po jo.
   4 straipsnis
   Pirkimo ribos
   1.   Konsolidavus turimus vertybinius popierius visuose Eurosistemos centrinių bankų portfeliuose, pagal BSPP taikoma emisijos dalies riba kiekvienam tarptautiniam vertybinių popierių identifikavimo numeriui (ISIN). Emisijos dalies riba yra 70 % kiekvienam ISIN visoms bendrovių obligacijoms, išskyrus viešojo sektoriaus bendrovių obligacijas.
   Žemesnė emisijos dalies riba gali būti taikoma specifiniais atvejais, taip pat viešojo sektoriaus bendrovių obligacijoms arba rizikos valdymo tikslais. Viešojo sektoriaus bendrovių obligacijoms taikomi metodai atitinka jų traktavimą pagal VSVPPP.
   2.   Eurosistema nuolat vykdo tinkamų bendrovių obligacijų atitinkamas kredito rizikos ir išsamaus patikrinimo procedūras.
   3.   Eurosistema nustato papildomas pirkimo ribas emitentų grupėms, pagrįstas orientaciniu paskirstymu, susijusiu su emitento grupės rinkos kapitalizacija, kad būtų užtikrintas diversifikuotas pirkimų paskirstymas tarp emitentų ir emitentų grupių.
   5 straipsnis
   Eurosistemos centrinių bankų vykdomi pirkimai
   Pagal BSPP bendrovių obligacijas perkantys Eurosistemos centriniai bankai nurodyti ECB interneto svetainėje paskelbtame sąraše. Eurosistema, paskirstydama pagal BSPP perkamas bendrovių obligacijas taiko specializacijos schemą, atsižvelgusi į emitento įsteigimo šalį. Valdančioji taryba leidžia ad hoc nukrypti nuo specializacijos schemos, jei yra objektyvių priežasčių, kliudančių įgyvendinti schemą, arba jei patariama taikyti tokius nukrypimus, kad būtų pasiekti bendri BSPP pinigų politikos tikslai. Tiksliau, kiekvienas nurodytas Eurosistemos centrinis bankas pirks tik tinkamas bendrovių obligacijas, kurias išleido emitentai, įsteigti nurodytose euro zonos valstybėse narėse. Tinkamų bendrovių obligacijų emitentų įsteigimo šalių geografinis paskirstymas tarp nurodytų Eurosistemos centrinių bankų nustatomas ECB interneto svetainėje skelbiamame sąraše.
   6 straipsnis
   Tinkamos kitos sandorių šalys
   Ir vienakrypčių sandorių, ir vertybinių popierių skolinimo sandorių, susijusių su bendrovių obligacijomis, laikomomis BSPP Eurosistemos portfeliuose, pagal BSPP tinkamos kitos sandorių šalys yra šios:

               a)

               subjektai, kurie atitinka tinkamumo dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose kriterijus pagal Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 55 straipsnį, ir

               b)

               visos kitos sandorių šalys, kurias Eurosistemos centriniai bankai naudoja savo eurais išreikštų investicinių portfelių investavimui.

         7 straipsnis
   Vertybinių popierių skolinimo sandoriai
   Pagal BSPP bendrovių obligacijas perkantys Eurosistemos centriniai bankai, siekdami užtikrinti BSPP veiksmingumą, sudaro galimybę skolinti pagal BSPP nupirktus vertybinius popierius, įskaitant atpirkimo sandorius.
   8 straipsnis
   Baigiamosios nuostatos
   Šis sprendimas įsigalioja 2016 m. birželio 6 d.

      Priimta Vienoje 2016 m. birželio 1 d.

            ECB Pirmininkas

         Mario DRAGHI

      (1)  2014 m. spalio 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimas ECB/2014/40 dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (OL L 335, 2014 11 22, p. 22).

      (2)  2014 m. lapkričio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/5 dėl turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2014/45) (OL L 1, 2015 1 6, p. 4).

      (3)  2015 m. kovo 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/774 dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2015/10) (OL L 121, 2015 5 14, p. 20).

      (4)  2014 m. liepos 29 d. Europos Centrinio Banko sprendimas ECB/2014/34 dėl priemonių, susijusių su tikslinėmis ilgesnės trukmės refinansavimo operacijomis (OL L 258, 2014 8 29, p. 11).

      (5)  2016 m. balandžio 28 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2016/810 dėl antros tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų serijos (ECB/2016/10) (OL L 132, 2016 5 21, p. 107).

      (6)  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2014/60) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).

      (7)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

      (8)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 468/2014, kuriuo sukuriama Europos Centrinio Banko, nacionalinių kompetentingų institucijų ir nacionalinių paskirtųjų institucijų bendradarbiavimo Bendrame priežiūros mechanizme struktūra (BPM pagrindų reglamentas) (ECB/2014/17) (OL L 141, 2014 5 14, p. 1).

      (9)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).

      (10)  2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 225, 2014 7 30, p. 1).

      (11)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/EB, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

      (12)  Tokių subjektų sąrašas skelbiamas ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu

      (13)  1993 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3603/93, nustatantis apibrėžimus, susijusius su Sutarties 104 ir 104b (1) straipsniuose numatytų draudimų taikymu (OL L 332, 1993 12 31, p. 1).


title: 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimasdėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kosta RikosRespublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, HondūroRespublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politiniodialogo ir bendradarbiavimo susitarimo, išskyrus jo 49 straipsnio3 dalį, sudarymo Europos Sąjungos vardu

text:
15.4.2014

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 111/4

         TARYBOS SPRENDIMAS
         2014 m. balandžio 14 d.
         dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo, išskyrus jo 49 straipsnio 3 dalį, sudarymo Europos Sąjungos vardu
         (2014/211/ES)
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,
         atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
         atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
         kadangi:

                     (1)

                     Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 2003 m. gruodžio 15 d., su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

                     (2)

                     pagal Susitarimo 54 straipsnio 1 dalį Susitarimas įsigalios pirmą mėnesio dieną po to mėnesio, kurį Susitariančiosios Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui reikalingų procedūrų užbaigimą;

                     (3)

                     savo ratifikavimo dokumentus jau deponavo visos Susitarimo Susitariančiosios Šalys, įskaitant visas valstybes, Susitarimo pasirašymo metu buvusias Sąjungos valstybėmis narėmis, išskyrus Sąjungą;

                     (4)

                     Susitarimo 49 straipsnio 3 dalyje nustatytos su nelegalių migrantų readmisija susijusios Susitariančiųjų Šalių prievolės. Todėl ta nuostata patenka į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) trečiosios dalies V antraštinės dalies, ypač jos 79 straipsnio 3 dalies, taikymo sritį ir yra taikomi prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėti Protokolas (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės bei Protokolas (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos;

                     (5)

                     2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė jos teises ir pareigas;

                     (6)

                     Susitarimas turėtų būti patvirtintas, išskyrus jo 49 straipsnio 3 dalį. Kartu su šiuo sprendimu bus priimtas atskiras sprendimas (1) dėl Susitarimo 49 straipsnio 3 dalies sudarymo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Sąjungos vardu patvirtinamas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas, išskyrus jo 49 straipsnio 3 dalį.
            Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

            2 straipsnis
            Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 54 straipsnyje (2) numatytus pranešimus ir šiuos pranešimus:

               „2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė jos teises bei pareigas, ir nuo tos datos naudojasi visomis Europos bendrijos teisėmis ir prisiima visas jos pareigas. Todėl nuorodos į „Europos bendriją“ arba „Bendriją“ Susitarimo tekste atitinkamai skaitomos kaip nuorodos į „Europos Sąjungą“ arba „Sąjungą“.“;

               „Susitarimo nuostatos, kurios patenka į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo trečiosios dalies V antraštinės dalies taikymo sritį, Jungtinei Karalystei ir Airijai yra privalomos kaip atskiroms Susitariančiosioms Šalims, o ne kaip Sąjungos narėms, išskyrus atvejus, kai Europos Sąjunga kartu su Jungtine Karalyste ir (arba) Airija praneša Centrinės Amerikos Susitariančiajai Šaliai, kad Susitarimo nuostatos Jungtinei Karalystei ir (arba) Airijai yra privalomos kaip Europos Sąjungos narėms pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą Protokolą (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės. Jei pagal Protokolo (Nr. 21) 4a straipsnį Susitarimo nuostatos Jungtinei Karalystei ir (arba) Airijai kaip Europos Sąjungos narėms tampa nebeprivalomos, Europos Sąjunga kartu su Jungtine Karalyste ir (arba) Airija nedelsdamos praneša Centrinės Amerikos Susitariančiajai Šaliai apie visus savo padėties pokyčius; tokiu atveju Susitarimo nuostatos joms privalomos kaip atskiroms Susitariančiosioms Šalims. Tas pats taikoma ir Danijai pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą Protokolą (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos.“

            3 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Priimta Liuksemburge 2014 m. balandžio14 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               C. ASHTON

            (1)  Tarybos sprendimas 2014/210/ES (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 2).

            (2)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.


title: 2005/525/EB: 2005 m. birželio 2 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Bosnijos ir Hercegovinos pagrindų susitarimo dėl Bosnijos ir Hercegovinos dalyvavimo Bendrijos programose bendrųjų principų sudarymo

text:
22.7.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 192/80

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2005 m. birželio 2 d.
   dėl Europos bendrijos ir Bosnijos ir Hercegovinos pagrindų susitarimo dėl Bosnijos ir Hercegovinos dalyvavimo Bendrijos programose bendrųjų principų sudarymo
   (2005/525/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 ir 308 straipsnius kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antru sakiniu, 3 dalies antra pastraipa ir 4 dalimi,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),
   kadangi:

               (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

               2003 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba Salonikuose patvirtino „Salonikų darbotvarkę Vakarų Balkanų valstybėms: Europos integracijos link“, kurioje buvo numatyta, kad Stabilizacijos ir asociacijos proceso šalys Bendrijos programose galės dalyvauti pagal šalių kandidačių dalyvavimui nustatytus principus.Savo komunikate „Pasiruošimas Vakarų Balkanų šalių dalyvavimui Bendrijos programose ir agentūrose“ Komisija rekomendavo atitinkamai su Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija bei Serbija ir Juodkalnija sudaryti pagrindų susitarimus, nustatančius kiekvienos šalies dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus.Remdamasi 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos priimtomis derybų instrukcijomis, Komisija Bendrijos vardu vedė derybas su Bosnija ir Hercegovina dėl Pagrindų susitarimo dėl Bosnijos ir Hercegovinos dalyvavimo Bendrijos programose bendrųjų principų.Šis susitarimas Bendrijos vardu buvo pasirašytas 2004 m. lapkričio 22 d. Briuselyje, su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau.Dėl kai kurių programų, kurioms taikomas susitarimas, Sutartyje nenumatyta jokių kitų įgaliojimų nei numatyti 308 straipsnyje.Bosnijos ir Hercegovinos dalyvavimo Bendrijos programose konkrečias sąlygas, įskaitant jos mokėtiną finansinį įnašą, Bendrijos vardu turėtų nustatyti Komisija. Tai atlikti Komisijai turėtų padėti specialus Tarybos paskirtas komitetas.Bosnija ir Hercegovina gali prašyti finansinės pagalbos, susijusios su dalyvavimu Bendrijos programose, pagal 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2666/2000 dėl pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, Jugoslavijos Federacinei Respublikai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai (2), arba bet kurį kitą panašų reglamentą, numatantį Bendrijos išorės pagalbą Bosnijai ir Hercegovinai, kuris gali būti priimtas ateityje.Susitarimo taikymas turėtų būti periodiškai peržiūrimas.Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Bosnijos ir Hercegovinos pagrindų susitarimas dėl Bosnijos ir Hercegovinos dalyvavimo Bendrijos programose bendrųjų principų.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo (3).
   2 straipsnis
   1.   Komisija Bendrijos vardu įgaliojama nustatyti Bosnijos ir Hercegovinos dalyvavimo atitinkamoje Bendrijos programoje konkrečias sąlygas, įskaitant jos mokėtiną finansinį įnašą. Šią užduotį atlikti Komisijai padeda specialus komitetas, kurį skiria Taryba.
   2.   Tais atvejais, kai Bosnija ir Hercegovina prašo išorės pagalbos, taikomos procedūros, numatytos Reglamente (EB) Nr. 2666/2000 ir bet kuriame kitame panašiame reglamente, numatančiame Bendrijos išorės pagalbą Bosnijai ir Hercegovinai, kuris gali būti priimtas ateityje.
   3 straipsnis
   Ne vėliau kaip po trejų metų nuo šio susitarimo įsigaliojimo dienos, o po to – kas treji metai Komisija peržiūri, kaip įgyvendinamas šis susitarimas, ir apie tai teikia ataskaitą Tarybai. Prireikus prie šios ataskaitos gali būti pridedami atitinkami pasiūlymai.
   4 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Bendrijos vardu teikia pranešimus, numatytus susitarimo 10 straipsnyje.

      Priimta Liuksemburge, 2005 m. birželio 2 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         L. FRIEDEN

      (1)  2005 m. gegužės 10 d. pareikštas pritarimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).

      (2)  OL L 306, 2000 12 7, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2415/2001 (OL L 327, 2001 12 12, p. 3).

      (3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 5.