title: 1999 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos laikinai taikomo Susitarimo dėl Tarptautinės delfinų išsaugojimo programos

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999D0386

Oficialusis leidinys L 147 , 12/06/1999 p. 0023 - 0023

		Tarybos sprendimas1999 m. birželio 7 d.dėl Europos bendrijos laikinai taikomo Susitarimo dėl Tarptautinės delfinų išsaugojimo programos(1999/386/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Bendrija yra kompetentinga tvirtinti žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones ir sudaryti susitarimus su kitomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis;(2) Bendrija pasirašė Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, pagal kurią yra būtina, kad visos tarptautinės bendrijos narės bendradarbiautų išsaugant ir tvarkant jūrų biologinius išteklius;(3) Bendrija pasirašė Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su migruojančių tarp išskirtinės ekonominės zonos ir atvirosios jūros ir toli migracijos žuvų rūšių išsaugojimu ir valdymu, įgyvendinimo;(4) 35-tasis Tarpvyriausybinis susitikimas dėl tuno ir delfinų išsaugojimo Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje patvirtino 1998 vasario mėn. Susitarimą dėl Tarptautinės delfinų išsaugojimo programos;(5) Susitarimo tikslai apima laipsnišką atsitiktinio delfinų mirtingumo sumažinimą tuno žvejybos vilktiniais tinklais Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje iki lygių, artimų nuliui, dėka metinių limitų nustatymo ir ilgalaikio tuno išteklių išlaikymo Susitarimo zonoje;(6) Bendrijos žvejai gaudo tuno išteklius Susitarimo zonoje ir kadangi Bendrija suinteresuota atlikti realų vaidmenį Susitarimo įgyvendinime;(7) Taryba 1999 m. balandžio 26 d. priėmė sprendimą, kad Bendrija turi pasirašyti Susitarimą dėl Tarptautinės delfinų išsaugojimo programos;(8) pagal Susitarimo XIV straipsnį Tarpamerikinė tropinio tuno komisija (IATTC) privalo atlikti būtiną Susitarimo įgyvendinimo koordinavimo vaidmenį ir kadangi daug įgyvendinimo priemonių bus priimta IATTC rėmuose; kadangi dėl to yra būtina, kad Bendrija prisijungtų prie IATTC kaip galima skubiau;(9) Bendrija jau pradėjo prisijungimo prie šios organizacijos procedūrą, bet toks prisijungimas gali būti uždelstas dėl techninių priežasčių; kadangi dėl to būtina taikyti Susitarimą Tarptautinei delfinų išsaugojimo programai laikinai, idant būtų apsaugoti regione žvejojančių Bendrijos laivų interesai laikinuoju laikotarpiu;(10) Susitarimo pasirašymas ir jo laikinas taikymas yra pirmieji etapai Bendrijai siekiant paskesnio Susitarimo patvirtinimo šiuo tikslu Steigimo sutartyje numatyta tvarka,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisRemiantis šio Susitarimo XXIX straipsniu, laikinas Susitarimo taikymas Tarptautinei delfinų išsaugojimo programai Europos bendrijoje įsigalioja nuo 1999 birželio 1 d.2 straipsnisTarybos pirmininkas skiria asmenį, įgaliotą pranešti apie tai, kad Bendrija laikinai taiko Susitarimą, Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybei, kuri yra Susitarimo depozitaras.Priimta Liuksemburge, 1999 m. birželio 7 d.Tarybos varduPirmininkasE. Bulmahn--------------------------------------------------


title: 1999 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Vakarų Europos Sąjungos glaudesnio bendradarbiavimo taisyklių

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999D0404

Oficialusis leidinys L 153 , 19/06/1999 p. 0001 - 0027

		Tarybos sprendimas1999 m. gegužės 10 d.dėl Europos Sąjungos ir Vakarų Europos Sąjungos glaudesnio bendradarbiavimo taisyklių(1999/404/BUSP)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 17 straipsnį,atsižvelgdama į Protokolą dėl Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio,(1) Kadangi Protokolas dėl Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio nustato, kad Europos Sąjunga kartu su Vakarų Europos Sąjunga per vienerius metus nuo Amsterdamo sutarties įsigaliojimo turi parengti glaudesnio tarpusavio bendradarbiavimo taisykles.(2) Kadangi kartu Vakarų Europos Sąjunga atliktas paruošiamasis tokių taisyklių rengimo darbas.(3) Kadangi atliekant tokį paruošiamąjį darbą kartu su Vakarų Europos Sąjunga parengtas tekstas yra tinkamas glaudesnio bendradarbiavimo su Vakarų Europos Sąjunga taisyklėms ir atitinkamai turėtų būti patvirtintas,NUSPRENDĖ:1 straipsnisŠiuo sprendimu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Vakarų Europos Sąjungos glaudesnio bendradarbiavimo pagal Protokolą dėl Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio taisyklių tekstas.Taisyklių tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja nuo jo priėmimo dienos.3 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 1999 m. gegužės 10 d.Tarybos varduPirmininkasH. Eichel--------------------------------------------------EUROPOS SĄJUNGOS IR VAKARŲ EUROPOS SĄJUNGOS GLAUDESNIO BENDRADARBIAVIMO PAGAL PROTOKOLĄ DĖL EUROPOS SĄJUNGOS SUTARTIES 17 STRAIPSNIO TAISYKLĖSI. ĮVADAS1. Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnis inter alia numato glaudesnius institucinius ryšius su VES, numatant galimybę Vakarų Europos Sąjungą (VES) integruoti į Europos Sąjungą (ES), jei taip nuspręstų Europos Vadovų Taryba. 17 straipsnis taip pat numato, kad tokiu atveju Europos Vadovų Taryba rekomenduoja valstybėms narėms priimti tokį sprendimą pagal jų atitinkamus konstitucinius reikalavimus.Vadovaudamasi atitinkamomis 17 straipsnio nuostatomis, 1999 m. gegužės 10 d. ES Taryba priėmė Sprendimą dėl visų valstybių narių dalyvavimo vykdant užduotis pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 2 dalį, kurioms Sąjunga pasitelkia VES, praktinio pobūdžio taisyklių.VES Taryba dar anksčiau, 1997 m. lapkričio 18 d., priėmė nuostatas dėl Europos Sąjungos sutarties (ESS) 17 straipsnio 3 dalyje nurodytų praktinio pobūdžio taisyklių. Tai nurodyta pirmiau minėtame Tarybos sprendime.2. Protokolas dėl 17 straipsnio numato, kad ES kartu su VES per vienerius metus nuo Amsterdamo sutarties įsigaliojimo parengia glaudesnio tarpusavio bendradarbiavimo taisykles.Europos Vadovų Taryba Vienoje paragino, kad Taryba, sutardama su VES, paspartintų glaudesnio bendradarbiavimo pagal Protokolą dėl 17 straipsnio taisyklių rengimą, kad jos galėtų įsigalioti įsigaliojant Sutarčiai.VES (savo 1997 m. liepos 22 d. deklaracijoje) nurodė tam tikras priemones, kurias šiame kontekste būtų galima paspartinti. Tarpvyriausybinė konferencija 1996/1997 priėmė šią deklaraciją domėn ir pridėjo ją prie Baigiamojo akto.3. Pagal Protokolą dėl 17 straipsnio, pasinaudodamos pirmiau minėtoje deklaracijoje nurodytomis priemonėmis, ES ir VES parengė toliau išdėstytas glaudesnio tarpusavio bendradarbiavimo taisykles.Šias taisykles sudaro kompleksas priemonių, kurios gali būti keičiamos ir papildomos atsižvelgiant į patyrimą. ES ir VES įsipareigoja prireikus ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo Amsterdamo sutarties įsigaliojimo, visų pirma atsižvelgiant į sukauptą jų santykių raidos patyrimą, šias taisykles apsvarstyti dar kartą.II. TAISYKLĖSA. ES ir VES konsultavimosi ir sprendimų priėmimo procesų koordinavimo, ypač krizių atveju, gerinimas1. Ir ES, ir VES yra įsitikinusi, kad ESS 17 straipsnio praktinio įgyvendinimo geriausia ir greičiausiai bus galima pasiekti nustatant taisykles, kurios leistų abiem organizacijoms pagal šias nuostatas kuo veiksmingiau, ypač krizių atveju, atlikti savo funkcijas.2. Kiekvienu konkrečiu atveju nepažeidžiant jų atitinkamos kompetencijos ribų, ES ir VES kuo plačiausiai remiasi esama praktika bei procedūromis ir siekia atsižvelgdamos į patirtį nustatyti papildomas konsultavimosi ir bendradarbiavimo priemones.3. Atitinkamai ES ir VES susitaria, kad 17 straipsnio 3 dalies "modus operandi" ir I priede įtvirtinta jo struktūrinė schema, diagramos forma apibūdinanti procesinius žingsnius abiejose organizacijose ir jų sąsajas, bus sprendimų priėmimo ES ir VES proceso vadovas tais atvejais, kai ES pasitelkia VES. Be to, jos susitaria, jog toks vadovas tegali būti iliustracinis ir iš jo negali būti tikimasi, kad jis aprėptų visus bet kurios krizės situacijos elementus; jis taip pat neužkerta kelio tolesniam taikytinų sprendimų priėmimo procesų tobulinimui.B. Dviejų organizacijų atitinkamų organų bendrų posėdžių rengimas1. ES ir VES sutaria, kad bendri posėdžiai gali stiprinti bendradarbiavimą ir jie atitinkamai bus organizuojami:i) srityse, kuriose šių dviejų organizacijų bendradarbiavimas yra numatytas ESS 17 straipsnyje, remiantis tuo, kad:a) VES pagal 17 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą padeda ES apibrėžiant bendros užsienio ir saugumo politikos gynybinius aspektus;b) ES pagal 17 straipsnio 3 dalį pasitelkia VES savo su gynyba susijusiems sprendimams ir veiksmams parengti bei įgyvendinti;ii) kitose srityse, kuriose ES ir VES interesai ir veikla sutampa ir gali pateisinti koordinavimą.2. B.1 punkto i papunktyje nurodytais tikslais ES ir VES susitaria toliau plėtoti esamą praktiką pagal nustatytas sąlygas rengti ES ir VES ad hoc grupės posėdžius.Bus laikomasi tokios tvarkos:- kiekvienai dalyvaujančiai šaliai atstovauja viena delegacija; delegacijos susodinamos abėcėlės tvarka, šalių pavadinimus rašant jų kalbomis,- posėdžiams pirmininkaujama bendrai pagal kiekvienos organizacijos taisykles: iš ES pusės pirmininkauja pirmininkaujanti valstybė narė, kuriai talkina ES Tarybos Generalinis sekretoriatas, iš VES pusės — Generalinis sekretoriatas su VES pirmininkaujančios valstybės narės atstovu šalia ES pirmininkaujančios valstybės narės atstovo,- Europos Komisijos vieta — priešais pirmininkaujančiuosius,- posėdžių darbotvarkė ir dokumentai išplatinami kontroliuojant ES ir VES pirmininkaujančiai (-ioms) valstybei (-ėms) narei (-ėms),- kiekvieno posėdžio ataskaitą kartu parengia ir kontroliuojant ES ir VES pirmininkaujančiai (-ioms) valstybei (-ėms) narei (-ėms) išplatina ES Tarybos Generalinis sekretoriatas ir VES Generalinis sekretoriatas,- po posėdžių kiekviena pirmininkaujanti valstybė narė atsako už atitinkamų dokumentų ar pasiūlymų dėl sprendimų pateikimą pagal kiekvienos organizacijos sprendimų priėmimo procedūrą.3. Valdant krizes, kurioms ES pasitelkia VES, bei tais atvejais, kai jų veikla pateisina svarstymą pagal B.1 punkto ii papunktį, bendra abiejų pirmininkaujančių valstybių narių iniciatyva gali būti rengiami bendri atitinkamų ES ir VES organų posėdžiai.Dalyvių sudėtį nustatant pagal kiekvienoje organizacijoje nustatytą dalyvių ratą, mutantis mutandis taikomi bendrai ad hoc grupei nustatyti veikimo būdai ir procedūros.4. Bendradarbiavimas taip pat bus stiprinamas:- glaudžiu pirmininkaujančių valstybių narių ir atitinkamų organizacijų ryšių palaikymo darbuotojų bendradarbiavimu, keitimusi informacija ir darbo koordinavimu,- abiejų organizacijų pirmininkaujančių valstybių narių bei sekretoriatų reguliariu susižinojimu ir susitikimais,- ES pirmininkaujančiai valstybei narei reguliariai teikiant informaciją VES posėdžiuose ir VES pirmininkaujančiai valstybei narei reguliariai teikiant informaciją ES posėdžiuose,- ES ir VES pirmininkaujančių valstybių narių atstovams dalyvaujant atitinkamuose kitos organizacijos posėdžiuose ir veikloje,- vienos organizacijos pareigūnams dalyvaujant kitos organizacijos posėdžiuose laikantis D ir G dalyse nurodytų sąlygų,- sudarant galimybę VES atstovams būti ES iniciatyva įtrauktiems į ES delegaciją susitikimuose su trečiosiomis valstybėmis ir su jais susijusiuose renginiuose, kai turi būti svarstomi su gynyba susiję klausimai. Taip pat gali būti svarstomi ES ir VES ryšiai su trečiosiomis valstybėmis, kai abi organizacijos palaiko su jomis santykius.C. Kaip įmanoma didesnis VES ir ES valstybių narių pirmininkavimo sekos, taip pat šių dviejų organizacijų administracinių taisyklių ir praktinio pobūdžio veiksmų derinimas1. 1997 m. rugsėjo 12 d. VES Taryba priėmė sprendimą (II priedas), suderinantį valstybių narių pirmininkavimo VES seką su valstybių narių pirmininkavimo ES seka.2. Su pasekmėmis biudžetui susijusiais atvejais ES ir VES įsipareigoja, naudodamosi, inter alia, modus operandi ir E dalyje numatytomis galimybėmis, keistis informacija, kad visų pirma užtikrintų, jog ES institucijoms kiek įmanoma anksčiau ir išsamiau būtų pateikiami ES sprendimui dėl greito lėšų skyrimo priimti reikalingi apytikriai skaičiavimai.D. Glaudus VES Generalinio sekretoriato ir ES Tarybos Generalinio sekretoriato darbuotojų darbo koordinavimasES Tarybos Generalinis sekretoriatas ir VES Generalinis sekretoriatas koordinuos savo darbą ir bendradarbiaus pagal III priedo nuostatas dėl keitimosi informacija ir rašytine medžiaga, dalyvavimo kitos institucijos posėdžiuose, posėdžių sinchronizavimo, darbuotojų mainų ir komandiravimo.E. Leidimas atitinkamiems ES organams, įskaitant Politikos planavimo ir ankstyvo perspėjimo padalinį, naudotis VES karinio štabo, Palydovų centro ir Saugumo studijų instituto ištekliais1. Atlikdami su ESS 17 straipsniu susijusį darbą, ES Tarybos organai gali pareikšti norą gauti informacijos, patarimų ar kitų paslaugų iš VES išteklių. Tokius prašymus ES Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė arba Sekretoriatas jos vardu perduos VES Nuolatinei Tarybai, kuri laiku duos konkrečius ar bendro pobūdžio nurodymus.2. VES karinis štabas dalyvaus jungtiniuose ES ir VES posėdžiuose ir teiks jiems medžiagą. Karinio štabo pateikti dokumentai įprastomis sąlygomis gali būti įtraukiami į keitimąsi informacija. Karinis štabas prisidės prie ES ir VES mainų, reikalingų rengiant ir vykdant sprendimus pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 3 dalį bei atliekant jų stebėseną.Karinis štabas ES atstovams reguliariai rengs brifingus atitinkamais ES procedūrų, planų ir veiklos aspektais, savo ir ES atstovų iniciatyva priims jų vizitus, įskaitant vizitus į Situacijų centrą, bei kartu su ES pareigūnais imsis kitų priemonių parengčiai gerinti ir palankioms bendradarbiavimo, ypač operatyvinio, sąlygoms sudaryti.3. Pagal VES Tarybos duotus nurodymus ir nustatytus prioritetus VES Palydovų centras suteiks ES vaizdo įvertinimo įrangą. VES ir ES ieško naujų galimybių tolesniam santykių plėtojimui šioje srityje, visų pirma galimybės ES užduočių prašymams teikti tą pačią pirmenybę kaip ir VES Tarybos užduotims.4. 1990 m. liepos 1 d. įsteigto VES Saugumo studijų instituto, kaip VES pavaldaus darinio, svarbiausia paskirtis yra padėti kurti Europos saugumo identitetą. Jis suteikia ES papildomus išteklius. Instituto analitinė, mokslo tiriamoji, diskusinė veikla ir bendradarbiavimas su kitomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis institucijomis bus atviri temoms, kurias ES laiko ypač įdomiomis jos veiklai. Institutas sistemingai kvies ES atstovus į savo seminarus ir panašius renginius, įskaitant vasaros kursus, bandomąja tvarka organizuojamus pagal 1999 m. VES Tarybos sprendimą dėl laipsniškos instituto pertvarkos į Europos saugumo ir gynybos akademiją.5. Aukštasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai ir šiam asmeniui priskirtas personalas, įskaitant prie Amsterdamo sutarties pridedamoje Deklaracijoje Nr. 6 numatytą Politikos planavimo ir ankstyvojo įspėjimo padalinį, atlikdami savo pareigas galės naudotis visais pirmiau minėtais VES ištekliais.Be to, pagal čia apibrėžtas bendrąsias ES ir VES bendradarbiavimo taisykles Aukštasis įgaliotinis gali prašyti VES Generalinio Sekretoriaus skirti VES darbuotojus į konkretiems politikos klausimams nagrinėti kuriamas specialios paskirties grupes.F. Bendradarbiavimas ginkluotės srityje atitinkamais atvejais1. 17 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa numato, kad bendros gynybos politikos laipsniškas formavimas valstybėms narėms priimtinu būdu bus remiamas tarpusavio bendradarbiavimu ginkluotės srityje.2. 1997 m. liepos 22 d. VES deklaracija tarp daugelio kitų priemonių, kurių galėtų būti imamasi, numato ES ir VES bendradarbiavimą ginkluotės srityje, prireikus pasitelkiant Vakarų Europos ginkluotės grupę (WEAG) kaip Europos bendradarbiavimo ginkluotės srityje forumą, siekiant racionalizuoti Europos ginkluotės rinką ir įsteigti Europos ginkluotės agentūrą.3. ES ir VES atkreipia dėmesį į ES ir WEAG sutartas taisykles. Kad būtų padidintas skaidrumas bei ES ir WEAG koordinavimo darbo veiksmingumas, šios taisyklės numato, kad neformalus keitimasis informacija turėtų vykti reguliariau, tuo nekeičiant jo neformalaus pobūdžio, įskaitant:- WEAG pirmininkaujančios valstybės ir ES pirmininkaujančios valstybės narės (ad hoc Darbo grupės Europos ginkluotės politikos klausimais pirmininko arba jo atstovo) bei Europos Komisijos (atitinkamai pagal jų kompetenciją) pripažinimą kontaktinėmis institucijomis ir pagrindiniais ryšių kanalais, kuriuos taip pat remia kontaktai tarp ES Tarybos Generalinio sekretoriato ir WEAG Ginkluotės sekretoriato,- reguliarų informavimą apie abi šalis dominančius einamuosius darbo klausimus,- ES pirmininkaujančiai valstybei narei bei Europos Komisijai (atitinkamai pagal jų kompetenciją) per Nacionalinių ginkluotės direktorių pirmininką informuojant WEAG specialistų grupes,- WEAG pirmininkaujančiai valstybei, prireikus padedant atitinkamoms WEAG specialistų grupėms, informuojant ad hoc Darbo grupę Europos ginkluotės klausimais,- reguliarų keitimąsi informacija apie ad hoc Darbo grupės Europos ginkluotės klausimais ir WEAG einamąją veiklą, kartu su keitimusi atitinkamais darbo dokumentais bei ES pirmininkaujančios valstybės narės ar Europos Komisijos (pagal atitinkamą jų kompetenciją) ir WEAG pirmininkaujančios valstybės susitikimais. Perduoti dokumentai tvarkomi laikantis atitinkamų ES ir WEAG saugumo procedūrų,- ad hoc Darbo grupei Europos ginkluotės klausimais ir WEAG susitarus, neformalius bendrus posėdžius atitinkamomis temomis,- kitas ES ir WAEG bendradarbiavimo priemones, dėl kurių gali būti susitarta siekiant stiprinti Europos bendradarbiavimą ginkluotės srityje.4. Su ginkluote susiję klausimai prireikus taip pat gali būti aptarti ES ir VES darbo su gynybos politikos aspektais eigoje.G. Bendradarbiavimo su Europos Komisija užtikrinimas1. Pagal Europos Sąjungos sutartį Komisija visokeriopai dalyvauja bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) srityje atliekamame darbe. VES ir Komisijos bendradarbiavimo būdai yra nustatyti IV priede ir inter alia apima keitimąsi informacija ir rašytine medžiaga, dalyvavimą abiejų institucijų posėdžiuose, susodinimo tvarką, keitimąsi darbuotojais.2. ES ir VES pažymi, kad tarp Europos Komisijos ir VES bus parengtas pavyzdinis finansinis susitarimas, palengvinant praktinį ir skubų su VES veikla pagal 17 straipsnį susijusių ir iš atitinkamų bendro ES biudžeto eilučių finansuojamų ES sprendimų įgyvendinimą.3. ES ir VES pažymi, kad tais atvejais, kai Bendrijos ir VES veikla papildo viena kitą, tarp Europos Komisijos ir VES gali vykti mainai ir sąveika.H. Saugumo priemonės1. ES Tarybos Generalinis sekretorius ir VES Generalinis sekretorius pasikeitė raštais dėl saugumo taisyklių, taikytinų dirbant su vienos organizacijos kitai perduota įslaptinta informacija (žr. V priedą). Juose numatytas netrikdomas keitimasis tarp sekretoriatų tinkamam ES ir VES santykių pagal Europos Sąjungos sutartį funkcionavimui reikalinga informacija.2. Europos Komisijos Pirmininkas ir VES Generalinis sekretorius pasikeitė raštais dėl saugumo taisyklių, taikytinų dirbant su perduota įslaptinta informacija (žr. VI priedą). Juose numatytas netrikdomas keitimasis tinkamam ES ir VES santykių pagal Europos Sąjungos sutartį funkcionavimui reikalinga informacija tarp Europos Komisijos ir VES Generalinio sekretoriato.3. Pirmiau minėti susitarimai nedraudžia ir kitokio oficialaus keitimosi informacija tarp šių dviejų organizacijų, kurio gali prireikti įgyvendinant Europos Sąjungos sutarties nuostatas arba kurį gali laikyti reikalingu atitinkami kiekvienos organizacijos organai.--------------------------------------------------PRIEDŲ SARAŠASI priedas | Modus operandi Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 3 daliai |II priedas | 1997 m. rugsėjo 12 d. VES Tarybos sprendimas dėl VES ir ES valstybių narių pirmininkavimo sekos suderinimo |III priedas | VES Generalinio sekretoriato ir ES Tarybos Generalinio sekretoriato bendradarbiavimas |IV priedas | VES ir Europos Komisijos bendradarbiavimas |V priedas | ES Tarybos Generalinio sekretoriaus ir VES Generalinio sekretoriaus pasikeitimas raštais dėl saugumo priemonių |VI priedas | Europos Komisijos Pirmininko ir VES Generalinio sekretoriaus pasikeitimas raštais dėl saugumo priemonių |--------------------------------------------------I PRIEDASMODUS OPERANDI EUROPOS SĄJUNGOS SUTARTIES 17 STRAIPSNIO 3 DALIAIA SKIRSNIS1. Besiformuojančioje Europos saugumo struktūroje krizių valdyme dažnai vienu metu dalyvaus daugiau negu viena organizacija, visų pirma ES, VES, NATO, ESBO ir JTO. Instituciniai ES ir VES santykiai, nustatyti Europos Sąjungos sutartyje ir sustiprinti Amsterdamo sutartyje, bei VES ir NATO institucinio bendradarbiavimo stiprinimas sudaro sąlygas formuotis visa apimančiam Europos požiūriui į krizių valdymą:- Amsterdamo sutartis apima Petersbergo uždavinius, nustato, kad direktyvinė Europos Vadovų Tarybos kompetencija turi apimti su gynyba susijusius reikalus ir galioti VES atžvilgiu reikalams, kuriems ES pasitelkia VES; ji taip pat nustato glaudesnius ES ir VES institucinius ryšius, VES suteikia ES prieigą prie operacinių pajėgumų, visų pirma Petersbergo uždavinių kontekste, ir padeda ES formuoti bendros užsienio ir saugumo politikos gynybinius aspektus;- Europos saugumo ir gynybos identiteto kūrimas NATO sistemoje, patvirtintas Madride priimtu sprendimu [1], sudaro galimybę šiems pajėgumams pasitelkti Atlanto aljanso išteklius ir pajėgumus. VES toliau stiprina operatyvinius ryšius su NATO;- VES imasi papildomų priemonių stiprinti savo operacinius pajėgumus tiek pirmos ir antros įtraukos kontekste, tiek savarankiškoms operacijoms atlikti.2. Šie susitarimai — tai viena kitą stiprinančių, abipusiai susijusių institucijų koncepcijos taikymas. Tačiau jų veiksmingumas priklauso nuo geresnio atitinkamų organizacijų konsultavimosi ir sprendimų priėmimo procesų koordinavimo. Kadangi šiuo metu VES ir NATO aptariamos abiejų organizacijų bendradarbiavimo sąlygos, VES vadovaujamose operacijose pasitelkiant NATO išteklius ir pajėgumus, ES ir VES ekspertai, atsižvelgdami į Amsterdame sutartus ES ir VES santykių pakeitimus, drauge parengė prie šio dokumento pridedamą struktūrinę schemą, kaip iliustracinį pavyzdį, kaip turėtų vykti sprendimų priėmimo procesai ES ir VES bei kokios turėtų būti jų sąsajos krizių situacijose, kuriose ES pasitelkia VES su gynyba susijusiems ES sprendimams ir veiksmams parengti ir vykdyti, visų pirma pagal Petersbergo uždavinius. Bendrai sutariama, kad antrame darbo etape būtų naudinga sujungti šią struktūrinę schemą su VES ir NATO rengiama bendradarbiavimo VES vadovaujamose operacijose, pasitelkiant NATO išteklius, struktūrine schema.B SKIRSNISAptariant šią struktūrinę schema, buvo prieita tokių išvadų.Bendro pobūdžio klausimai1. Atsižvelgiant į specifinius kiekvienos krizinės situacijos bruožus bei į būtinybę sudaryti palankias sąlygas labai greitai veikti, nustatyti standartinę abiejų organizacijų sprendimų priėmimo procesų susiejimo tvarką pasirodo sudėtinga.2. Pridedamoje struktūrinėje schemoje — pateikiamas ES ir VES sąveikos krizių valdymo procese pagal 17 straipsnio 3 dalį modelis. Savo pobūdžiu likdama iliustraciniu pavyzdžiu, ši schema turėtų būti ES ir VES sąsajų konkrečioje krizės situacijoje nustatymo gaire.3. ES disponuoja kompleksu politikų ir priemonių įvairiems krizės valdymo aspektams spręsti. Krizių valdymo operacijos pagal 17 straipsnio 3 dalį metu ES išlaikys atsakomybę už bendros politikos kontekstą. Ši bendra atsakomybė, kuri bus dar labiau sustiprinta pagal Amsterdamo sutartį, turėtų deramai atsispindėti šių dviejų organizacijų susitarimuose dėl glaudesnio bendradarbiavimo krizių situacijose.4. ES ir VES bendradarbiavimui krizių valdyme pagal 17 straipsnio 3 dalį reikia keistis įslaptinta informacija, o tai savo ruožtu reikalauja laikytis atitinkamų abiejų organizacijų saugumo reikalavimų. Šių dviejų organizacijų Generalinių Sekretorių sudaryti saugumo susitarimai labai padės ES ir VES bendradarbiauti pagal 17 straipsnio 3 dalį.5. Laikytasi nuomonės, kad svarbu nustatyti atitinkamus ES ir VES vaidmenis sprendžiant civilinius ir karinius uždavinius.1 etapas: Krizės situacijos atsiradimas ir krizės įvertinimas6. Iki krizės situacijos atsiradimo ir jai kylant ES ir VES Tarybos gali įvairius situacijos aspektus nagrinėti savarankiškai ir pagal savo atitinkamą kompetenciją. Atsižvelgiant į tai, kad ES turi daugiau įvairių veikimo priemonių, tikėtina, kad labiau visaapimantis situacijos vertinimas ir prireikus visaapimančios kylančios krizės valdymo koncepcijos rengimas vyks ES. Šiame procese ES remsis VES, išnaudodama jos politinę ir karinę kompetenciją bei jos turimas karines priemones situacijai stebėti ir vertinti, taip pat rengiant visaapimančio Europos požiūrio į krizę karinius elementus.7. Tiek, kiek tai susiję su jos kompetencijos sritimi, VES Taryba gali imtis iniciatyvos, kad ES Taryba nagrinėtų krizinę situaciją, ir teikti Europos Sąjungai įvertinimus ir veiksmų pasirinkimo galimybes.8. VES šalių dalyvavimą rengiant, planuojant ir vykdant VES operacijas reglamentuoja atitinkami VES dokumentai.9. Kad būtų palengvintas abiejų organizacijų bendradarbiavimas, ypač pradiniame krizės situacijos etape, steigiant BUSP Politikos planavimo ir ankstyvojo įspėjimo padalinį, be esamų sekretoriatų susižinojimo punktų, dar turėtų būti nustatyti glaudūs ryšiai su VES Planavimo grupe ir Situacijų centru.10. ES ir VES Taryboms ėmusis nagrinėti krizės situaciją, turėtų būti aktyvizuojami atitinkami VES ir ES kontaktų mechanizmai, kad būtų palengvintas bendras situacijos įvertinimas. Daugeliu atvejų bus įprasta ir naudinga, kad VES prie tokių bendrų įvertinimų prisidėtų savo kariniu situacijos įvertinimu, ypač dėl operacijos vykdymo galimybių išteklių ir išlaidų požiūriu. ES pateiks bendrą krizės įvertinimą. Šie mechanizmai galėtų apimti bendrus posėdžius darbo grupių ar prireikus aukštesniu lygiu, arba steigiant iš abiejų organizacijų atstovų sudarytą ad hoc grupę. Pirmininkaujančių valstybių narių iniciatyva galėtų būti šaukiami ad hoc posėdžiai. Kiekvienos organizacijos pirmininkaujanti valstybė narė būtų atsakinga už darbo grupės, atsakingos už šį procesą, siūlymą. Atsižvelgiant į galimas tolesnes institucines abiejų organizacijų nuostatas, šiuo metu tinkamiausios atrodytų Politinė-karinė grupė Vakarų Europos Sąjungoje ir atitinkamos regioninės grupės ir (arba) Saugumo darbo grupė Europos Sąjungoje.2 etapas: Sprendimas imtis veiksmų ir veiksmų plano parengimas11. Atsakydama į ES prašymą, VES Taryba prireikus siunčia ES savo išvadas dėl operacijos vykdymo galimybių ir pasirinkimo galimybių. Politinis komitetas ir Nuolatinių atstovų komitetas parengia ES Tarybos sprendimą. Šiame etape ypač naudingi galėtų būti bendri posėdžiai su VES Nuolatine Taryba. Europos Vadovų Taryba gali imtis nagrinėti šį klausimą ir nustatyti gaires, užtikrinančias darnius ES ir VES veiksmus krizės atžvilgiu. Nustatytų gairių nuosekliai laikysis atitinkamos abiejų organizacijų institucijos. ES Bendrųjų reikalų taryba priima sprendimą, po to reikiamus sprendimus priima VES Taryba, atsižvelgdama į atitinkamus karinius argumentus.12. Kalbant apie sprendimo pagal 17 straipsnio 3 dalį tikslumą, sprendimo formuluotė turi tiksliai apibrėžti tikslus, nesiimant apibrėžti VES karinės operacijos vykdymo būdų ir sąlygų. Didžiausio tikslumo bus siekiama išankstinio pasirengimo metu ir palaikant ryšius tarp ES ir VES, tai vėliau palengvins abiejų organizacijų dialogą dėl operacijos vykdymo ir pabaigos sąlygų. Tikslus sprendimo pagal 17 straipsnio 3 dalį tikslų apibrėžimas taip pat palengvins operacijos nutraukimo procesą.13. Operacijos trukmės atžvilgiu sutarta, kad į ES sprendimą gali būti įtraukta nuostata dėl jo persvarstymo ir, esant galimybei, deramai atsižvelgiant į VES pateiktą karinį ir operatyvinį įvertinimą ir būtinybę VES veiksmuose laikytis pragmatiško ir lankstaus požiūrio, siektina operacijos nutraukimo data.14. Dėl papildomų abiejų organizacijų bendradarbiavimo pagal 17 straipsnio 3 dalį praktinio pobūdžio priemonių gali būti susitariama apskritai arba kiekvienu konkrečiu atveju. Dėl konkrečios operacijos priemonių gali būti tariamasi iki priimant sprendimą pagal 17 straipsnio 3 dalį arba jį priėmus. Pirmame etape susiklosčiusią bendro darbo praktiką antrajame etape gali tekti keisti.15. Abi organizacijos turi gerai žinoti paskirtus tarpusavio susižinojimo punktus. Esami susitarimai (ryšiai tarp pirmininkaujančių valstybių narių, sekretoriatų ir Europos Komisijos) bus labai svarbūs ir krizės atveju jais turėtų būti kuo plačiausiai naudojamasi. Be to, deramai atsižvelgiant į kiekvienos organizacijos išorinio atstovavimo ir vidaus sprendimų priėmimo proceso taisykles, pravartu būtų paskirti ir ad hoc susižinojimo punktus kiekvienam atskiram atvejui, kurie atvertų didelės 17 straipsnio 3 dalimi grindžiamų intervencijų įvairovės galimybę. Tokie kontaktai galėtų apimti VES sekretoriatą, VES planavimo grupę, BUSP Politikos planavimo ir ankstyvojo įspėjimo padalinį ir, priklausomai nuo operacijos pobūdžio, Europos Komisiją. Šios priemonės užtikrins, kad šie pašnekovai būtų įgalioti veikti kaip ES ir VES sąsajos.3 etapas: Operacijos vykdymas, stebėsena ir nutraukimas16. Buvo pabrėžta, jog nuo vykdymo etapo pradžios iki pabaigos reikia, kad ES ir VES kuo plačiau keistųsi informacija ir išsamiai konsultuotųsi. Tokio keitimosi informacija sąlygos ir būdai turi būti nustatyti šių dviejų organizacijų praktinio pobūdžio susitarimais, kaip jau buvo numatyta 2 etapui. Juose visų pirma galėtų būti nustatytas koordinavimo lygmuo tiek Briuselyje (prireikus, pavyzdžiui, ad hoc grupėje), tiek operacijos vykdymo vietoje. Atsižvelgiant į operacijos pobūdį, ypač imantis humanitarinių arba nekarinių operacijų gali prireikti abiejų organizacijų atstovavimą ir dalyvavimą užtikrinančio štabo. Kitais atvejais gali būti svarstoma galimybė į pajėgų štabą įtraukti ES atstovą, pavyzdžiui, ryšiams palaikyti ir (arba) specifinėms užduotims atlikti. Tačiau operacijos sėkmei labai svarbu, kad kompetencijos būtų aiškiai padalintos bei išlaikyta vieninga vadovybė. Ypač turi būti atsižvelgiama į būtinybę užtikrinti operacijos vado pavaldumą vientisai vadovavimo hierarchijai iki pat VES Nuolatinės Tarybos.17. Įvykus kokiam nors didesniam su sprendimu pagal 17 straipsnio 3 dalį susijusio bendro politinio konteksto pokyčiui, paprastai reikėtų priimti naują ES Tarybos sprendimą bei naujus sprendimus iš VES pusės.18. Operacijos, vykdomos įgyvendinant 17 straipsnio 3 dalimi grindžiamą ES sprendimą, institucinė (ES ir VES) struktūra gali būti išlaikoma ne ilgiau kaip iki kol ES laiko tokius veiksmus būtinais ir tam tikslui pasitelkia VES; karinė operacija neturėtų būti vykdoma ilgiau negu VES laiko ją pagrįsta kariniu požiūriu.Svarstymai dėl operacijos nutraukimo pagal nustatytą planą ar atsižvelgiant į naujas aplinkybes gali būti pradedami bet kurios organizacijos iniciatyva ir turi apimti abiejų organizacijų konsultacijas (įskaitant, jei reikia, bendrus posėdžius), kuriose būtų suderinta bendra nuomonė dėl nutraukimo reikalingumo ir sąlygų.Nors būtent ES Taryba turi priimti sprendimą dėl veiksmų pagal 17 straipsnio 3 dalį nutraukimo, jai priėmus sprendimą VES turi spręsti, kokia turi būti tos karinės operacijos nutraukimo strategija ir kaip ji turi būti įgyvendinama.[1] Valstybių ir Vyriausybių vadovų, 1997 m. liepos 8 d. Madride dalyvavusių Šiaurės Atlanto Tarybos posėdyje, paskelbta Deklaracija dėl euroatlantinio saugumo ir bendradarbiavimo.--------------------------------------------------+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II PRIEDAS1997 m. RUGSĖJO 12 d. VES TARYBOS SPRENDIMAS DĖL VALSTYBIŲ NARIŲ PIRMININKAVIMO VAKARŲ EUROPOS SĄJUNGOJE IR EUROPOS SĄJUNGOJE SEKOS SUDERINIMOTARYBAPrisimindama 1997 m. liepos 22 d. VES ministrų deklaraciją, ypač sprendimą į priemonių, kurių gali būti šiuo metu imamasi pagal Amsterdamo sutarties Protokolą dėl 17 straipsnio, kompleksą įtraukti klausimą dėl kuo didesnio VES ir ES valstybių narių pirmininkavimo sekos suderinimo.Atsižvelgdama į C(97)177 dokumente pateiktą pirmininkaujančios Vokietijos pasiūlymą.NUSPRENDŽIA:1. Tais atvejais, kai ES pirmininkauja pakeistos Briuselio sutarties Aukštoji Susitariančioji Šalis, ta Šalis taip pat pirmininkauja VES.2. Visais kitais atvejais VES pirmininkauja pakeistos Briuselio sutarties Aukštoji Susitariančioji Šalis pagal VES valstybių narių pirmininkavimo seką (kaip nustatyta pridedamoje lentelėje). Į pirmininkavimą VES pagal 1 punktą nebus atsižvelgiama.3. Naujoji pirmininkavimo seka taikoma nuo 1999 m. sausio 1 d.ES ir VES valstybių narių pirmininkavimo seka m. taikant VESTarybos sprendimą1998–2003| Pirminė VES valstybių narių pirmininkavimo seka | Valstybių narių pirmininkavimo ES seka | Naujai nustatyta valstybių narių pirmininkavimo VES seka |1998/I | Graikija | Jungtinė Karalystė | Graikija |1998/II | Italija | Austrija | Italija |1999/I | Liuksemburgas | Vokietija | Vokietija |1999/II | Nyderlandai | Suomija | Liuksemburgas |2000/I | Portugalija | Portugalija | Portugalija |2000/II | Ispanija | Prancūzija | Prancūzija |2001/I | Jungtinė Karalystė | Švedija | Nyderlandai |2001/II | Belgija | Belgija | Belgija |2002/I | Prancūzija | Ispanija | Ispanija |2002/II | Vokietija | Danija | Portugalija |2003/I | Graikija | Graikija | Graikija |2003/II | Italija | | |--------------------------------------------------III PRIEDASVES GENERALINIO SEKRETORIATO IR ES TARYBOS GENERALINIO SEKRETORIATO BENDRADARBIAVIMAS1. Keitimasis informacijaVyksta keitimasis informacija dėl BUSP aplinkybių, ypač srityse, kuriose VES galėtų būti kviečiama rengti ir įgyvendinti su gynyba susijusius ES sprendimus, kuriose ES ir VES atlieka viena kitą papildančią ar panašią veiklą, taip pat dėl kitos atitinkamos VES veiklos, įskaitant įgyvendinimo priemonių planavimo rengimą srityse, kuriose ES galėtų tokių veiksmų prireikti.Paskirti susižinojimo partneriai abiejuose sekretoriatuose toliau lengvins įprastinį keitimąsi informacija tarp šių dviejų organizacijų.Periodiški aukštesnio lygio pareigūnų darbo susitikimai bus rengiami ne rečiau kaip kartą per ketvirtį. Kiekvienas sekretoriatas savo atitinkamoje organizacijoje išplatins trumpą ataskaitą visais aptartais klausimais.2. Keitimasis rašytine medžiagaRašytinę medžiagą, įskaitant įslaptintą medžiagą, sudaro tiek dokumentai, tiek COREU/WEUCOM pranešimai. Nustatytos praktinio pobūdžio taisyklės sistemingam keitimuisi medžiaga abiejų organizacijų bendro intereso temomis.2.1. Medžiaga, kuria turi būti keičiamasiKeitimasis rašytine medžiaga apima ir atitinkamus dokumentus, ir COREU/WEUCOM pranešimus. Nepažeidžiant taisyklių, kurios turės būti nustatytos ypatingoms situacijoms, neįeinančioms į toliau išvardytų darbo grupių kompetenciją, keitimasis rašytine medžiaga vyksta pagal 2.1.1 ir 2.1.2 punktuose pateiktus sąrašus.2.1.1. VES Generalinis sekretoriatasVES Generalinis sekretoriatas gaus šių institucijų ar grupių sistemingai teikiamą rašytinę medžiagą (BUSP klausimais):ES institucijų:- Europos Vadovų Tarybos,- Tarybos,- Nuolatinių atstovų komiteto (VES veiklai svarbiais atvejais),- Politinio komiteto.Darbo grupių:- Saugumo,- Visuotinio nusiginklavimo ir ginklų kontrolės,- Neplatinimo (cheminių, biologinių ir branduolinių ginklų),- Įprastinių ginklų eksporto,- Jungtinių Tautų,- ESBO,- Vakarų Balkanų,- Vidurio Europos,- Rytų Europos ir Vidurio Azijos,- Vidurio Rytų/Persų įlankos,- Mašreko/Maghrebo, įskaitant ad hoc Vidurio Rytų taikos proceso grupę,- Afrikos,- Azijos, Okeanijos,- Konsulinių reikalų,- BUSP patarėjų.Politinis dialogas:- susitikimai su trečiosiomis šalimis, su kuriomis VES taip pat rengia reguliarius susitikimus.2.1.2. ES Tarybos Generalinis sekretoriatasES Tarybos Generalinis sekretoriatas gaus su šių VES grupių ar organų veikla susijusią sistemingai teikiamą rašytinę medžiagą:- Tarybos (Ministrų ir Nuolatinės),- Specialiosios darbo grupės,- Tarybos darbo grupės,- Politinės-karinės grupės,- Viduržemio jūros grupės,- Kosminės erdvės grupės,- bet kurios darbo grupės, Tarybos įsteigtos atsižvelgiant į ES Tarybos sprendimus pagal ESS 17 straipsnį,- bet kurios darbo grupės, susijusios su humanitarinėmis operacijomis ir gelbėjimo užduotimis,- Gynybos atstovų grupės (ES veiklai svarbiais atvejais).(Apie bendradarbiavimą ginkluotės srityje žr. F skirsnio taisykles).2.2. Procedūrinės ir praktinio pobūdžio taisyklėsKeitimasis rašytine medžiaga šiuo metu vyksta iš rankų į rankas tarp paskirtų susižinojimo partnerių. Dviejų sekretoriatų kompetentingi pareigūnai pradėjo aptarinėti keitimosi rašytine medžiaga techninius aspektus, įskaitant elektroninio siuntimo galimybes. Elektroninio siuntimo galimybės bus siekiama deramai atsižvelgiant į kaštus ir saugumo reikalavimus.Abiejų sekretoriatų atstovams bus prieinama informacija, dalijama arba aptariama posėdžiuose ar posėdžių dalyse, kuriuose jie dalyvauja.2.3. Atnaujinimas ir plėtimasAbu sekretoriatai nuolat peržiūrės ES ir VES institucijų ir grupių sąrašą, pagal kurį gali būti keičiamasi informacija, ir prireikus savo atitinkamoms organizacijoms pagal jų sprendimų priėmimo procedūrą pateiks bendrus arba suderintus pasiūlymus dėl šio sąrašo atnaujinimo ir išplėtimo.3. Abipusis dalyvavimas VES ir ES Tarybos posėdžiuoseAbipusis dalyvavimas galioja tiek darbo grupės lygio posėdžiams, tiek svarstant atitinkamus klausimus ambasadorių ir ministrų lygio susitikimuose. ES Tarybos Generalinį sekretoriatą ir VES Generalinį sekretoriatą dominančių posėdžių tipai apskritai atitinka nustatytus pirmesniame skirsnyje apie keitimąsi rašytine medžiaga.Dėl abipusio dalyvavimo reikia atitinkamu lygiu informuoti atitinkamos organizacijos sekretoriatą ir gauti pirmininkaujančios valstybės narės sutikimą. Abu sekretoriatai ir abi pirmininkaujančios valstybės narės kiekvienu konkrečiu atveju turėtų užtikrinti veiksmingą nuostatų dėl bendro dalyvavimo įgyvendinimą. Sutarta, kad toliau išvardytos atitinkamų organizacijų institucijos ar grupės bus atviros abipusiam abiejų sekretoriatų dalyvavimui.3.1. VES Generalinis sekretoriatasNeužkertant kelio dalyvavimui kitose darbo grupėse, joms svarstant su VES darbu tiesiogiai susijusius klausimus, VES Generalinis Sekretoriatas, remiantis 3 dalyje apibrėžtu principu, gali dalyvauti toliau išvardytų ES institucijų ar grupių posėdžiuose ar dalyje posėdžių, kurie laikomi ypač tinkančiais abipusiam dalyvavimui:ES institucijos:- Taryba,- Nuolatinių atstovų komitetas (VES veiklai svarbiais BUSP klausimais),- Politinis komitetas.Darbo grupės:- Saugumo,- Visuotinio nusiginklavimo ir ginklų kontrolės,- Neplatinimo (cheminių, biologinių ir branduolinių ginklų),- Įprastinių ginklų eksporto,- Jungtinių Tautų,- ESBO,- Vakarų Balkanų,- visų kitų 2.1.1 punkte išvardytų regioninių darbo grupių (VES veiklai svarbiais atvejais),- Konsulinių reikalų,- BUSP patarėjų.ES naudosis aukštesniųjų VES būstinės atstovų dalyvavimo panašios svarbos ES susitikimų, rengiamų BUSP kontekste žemesniu nei Tarybos lygiu, dalyse galimybėmis. Nustatytos sąlygos turėtų abipusiškumo pagrindais numatyti galimybę prireikus pasisakyti.2.3. ES Tarybos Generalinis sekretoriatasNeužkertant kelio dalyvavimui kitose darbo grupėse, joms svarstant su ES darbu tiesiogiai susijusius klausimus, ES Tarybos Generalinis sekretoriatas, remiantis 3 punkte apibrėžtu principu, gali dalyvauti toliau išvardytų VES institucijų ar grupių posėdžiuose ar dalyje posėdžių, kurie laikomi ypač tinkančiais abipusiam dalyvavimui:- Tarybos (Ministrų ir Nuolatinės),- Specialiosios darbo grupės,- Tarybos darbo grupės,- Politinės-karinės grupės,- Viduržemio jūros grupės,- Kosminės erdvės grupės,- bet kurios darbo grupės, Tarybos įsteigtos atsižvelgiant į ES Tarybos sprendimus pagal ESS 17 straipsnį,- bet kurios darbo grupės, susijusios su humanitarinėmis operacijomis ir gelbėjimo užduotimis,- Gynybos atstovų grupės (ES veiklai svarbiais atvejais).(Dėl dalyvavimo ginkluotės srityje žr. F skirsnio taisykles).4. Susodinimo tvarkaES Tarybos Generalinio sekretoriato ir VES Generalinio sekretoriato atstovai kitos organizacijos posėdžiuose sodinami kartu su jų organizacijai pirmininkaujančios valstybės narės delegacija.Tokie atstovai gali būti kviečiami pasisakyti ir savo iniciatyva pasisakyti diskusijose per jų organizacijai pirmininkaujančios valstybės narės delegaciją.5. Dalyvavimas posėdžiuosePageidautina, kad ministrų lygiu Tarybų posėdžiuose svarstant su ES ir VES bendradarbiavimu pagal ESS nuostatas susijusius klausimus juose dalyvautų VES Generalinis Sekretorius ir ES Tarybos Generalinis Sekretorius/Aukštasis įgaliotinis BUSP.6. Posėdžių laiko ir vietos suderinimasAbi organizacijos kada tik įmanoma konsultuosi pirmininkaujančių valstybių narių ir sekretoriatų lygiu prieš galutinai parengdamos ministrų lygio posėdžių ar atitinkamų darbo grupių posėdžių planus, siekdamos kuo labiau sinchronizuoti posėdžių laiką ir suderinti jų vietą.Šio tikslo siekti padeda pastaruoju metu susiklosčiusi praktika rengti pirmininkaujančių valstybių narių ir abiejų sekretoriatų reguliarius susitikimus, taip pat pirmininkavimą kiekvienoje organizacijoje perimsiančių valstybių narių susitikimus.ES ir VES pirmininkaujančios valstybės narės stengsis kiek įmanoma sinchronizuoti posėdžių datas, atitinkami sekretoriatai padės pirmininkaujančioms valstybėms narėms šiame darbe.Be to, ES ir VES pirmininkaujančios valstybės narės siekia dažniau rengti pirmininkaujančių valstybių narių ir atitinkamų sekretoriatų koordinacinius susitikimus, kurie iš principo galėtų būti rengiami kas mėnesį, kad būtų galima tarp kitų klausimų aptarti koordinuojamus VES ir ES posėdžius, brifingus, abipusį dalyvavimą ir keitimąsi dokumentais.7. Pasikeitimas darbuotojais ir jų komandiravimasReguliariai vyks darbuotojų manai pagal trumpalaikių stažuočių planus, ypač sąsajų tarp šių dviejų organizacijų turinčiose srityse.Abu sekretoriatai išsiaiškins ir informuos savo atitinkamas organizacijas apie su visapusiškai išplėtotais darbuotojų mainais susijusius klausimus (finansinius aspektus, teisinius aspektus ir kt.), kad tokie mainai galėtų būti kuo greičiau pradėti.8. Saugumo aspektaiAbu sekretoriatai sieks toliau plėtoti pirmiau nurodytus susitarimus, galimus atsižvelgiant į VES Generalinio Sekretoriaus ir ES Tarybos Generalinio Sekretoriaus 1999 m. balandžio 15 d. pasikeitimą raštais (žr. V priedą).9. Kiti klausimaiES ir VES svarstys galimybes kviesti atitinkamai VES ir ES sekretoriatų atstovus į seminarus ir kitus savo organizuojamus ad hoc renginius.--------------------------------------------------IV PRIEDASVES IR EUROPOS KOMISIJOS BENDRADARBIAVIMASToliau išdėstyti veiklos būdai skirti VES ir Europos Komisijos bendradarbiavimui, atspindinčiam Europos Sąjungos sutartyje apibrėžtą jos vaidmenį įgyvendinant BUSP, užtikrinti. Jie taip pat gali būti taikomi Komisijos ir VES mainams ir bendradarbiavimui tais atvejais, kai Bendrijos veiksmai ir VES veikla papildo vieni kitus.1. Nuolatiniai kontaktaiNepakenkiant aukšto lygio susitikimų rengimui tarp Europos Komisijos, iš vienos pusės, ir VES pirmininkaujančios valstybės narės bei Generalinio sekretoriato, iš kitos pusės, bus rengiami nuolatiniai dvišaliai susitikimai, skatinant veiksmingą keitimąsi informacija ir užtikrinant deramą konsultavimąsi. Šiuo tikslu Komisijoje ir VES Generaliniame sekretoriate paskirti susižinojimo partneriai toliau užtikrins keitimąsi informacija ir sudarys palankias sąlygas deramam konsultavimuisi. Bus rengiami reguliarūs aukštesniųjų pareigūnų lygio darbo susitikimai, siekiant peržiūrėti papildomų koordinavimo susitarimų galimybes ir poreikį.2. Keitimasis informacijaVyksta keitimasis informacija dėl BUSP aplinkybių, ypač srityse, kuriose VES galėtų būti kviečiama rengti ir įgyvendinti su gynyba susijusius ES sprendimus, kuriose ES ir VES atlieka viena kitą papildančią ar panašią veiklą, taip pat dėl kitos atitinkamos VES veiklos, įskaitant įgyvendinimo priemonių planavimo rengimą srityse, kuriose ES galėtų tokių veiksmų prireikti.Paskirti susižinojimo partneriai Europos Komisijoje ir VES Generaliniame sekretoriate toliau lengvins kasdienį keitimąsi informacija.3. Keitimasis rašytine medžiagaKeitimasis rašytine medžiaga, įskaitant įslaptintą medžiagą, apima dokumentus ir WEUCOM pranešimus.VES Generalinis sekretoriatas perduos Europos Komisijai rašytinę medžiagą pagal Europos Sąjungos sutarties Komisijai nustatytą kompetenciją, ypač susijusią su šiomis VES institucijomis ar grupėmis:- Taryba (Ministrų ir Nuolatine),- Specialiąja darbo grupe,- Tarybos darbo grupe,- Politine-karine grupe,- Kosminės erdvės grupe,- Viduržemio jūros grupe,- bet kuria darbo grupe, Tarybos įsteigta atsižvelgiant į ES prašymus pagal ESS 17 straipsnį,- bet kuria darbo grupe, susijusia su humanitarinėmis operacijomis ir gelbėjimo užduotimis,- Gynybos atstovų grupe (ES veiklai svarbiais atvejais).Europos Komisija perduos VES Generaliniam sekretoriatui atitinkamą rašytinę medžiagą, visų pirma tais atvejais, kai VES veikia reaguodama į ES sprendimus pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnį. Be to, Komisija VES Generaliniam sekretoriatui siųs Tarybai skirtus pranešimus ir pasiūlymus, taip pat sprendimus, programas, studijas ir ataskaitas VES sekretoriatą dominančiais klausimais.Keitimasis rašytine medžiaga vyksta tarp GD IA ir VES Generaliniame sekretoriate paskirtų susižinojimo partnerių.VES Generalinis sekretoriatas ir Europos Komisija nuolat seks šį keitimąsi rašytine medžiaga ir prireikus siūlys jį atnaujinti ar išplėsti. Bus ieškoma galimybės keistis dokumentais elektroniniu būdu, deramai atsižvelgiant į kaštus ir saugumo reikalavimus.4. Dalyvavimas posėdžiuoseVES atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Komisijos atstovai bus įtraukiami į ES pirmininkaujančios valstybės narės delegaciją, kai VES svarstys su Europos Sąjungos sutarties Komisijai nustatyta kompetencija susijusius klausimus. Abipusio dalyvavimo posėdžiuose požiūriu ypač svarbiomis laikytinos šios grupės ar institucijos:- Taryba (Ministrų ir Nuolatinė),- Specialioji darbo grupė,- Tarybos darbo grupė,- Politinė-karinė grupė,- Kosminės erdvės grupė,- Viduržemio jūros grupė,- Gynybos atstovų grupė (ES veiklai svarbiais atvejais).- bet kurios darbo grupės, Tarybos įsteigtos atsižvelgiant į ES prašymus pagal ESS 17 straipsnį,- bet kurios darbo grupės, susijusios su humanitarinėmis operacijomis ir gelbėjimo užduotimis.Tokie atstovai gali būti kviečiami pasisakyti ir savo iniciatyva pasisakyti diskusijose per jų organizacijai pirmininkaujančios valstybės narės delegaciją.VES atstovai gali būti Europos Komisijos kviečiami ir gali kalbėti diskusijose šiame orientaciniame sąraše nurodytose tarpžinybinėse Komisijos grupėse:- Buvusios Jugoslavijos,- Ginkluotės politikos,- Priešpėstinių minų,- bet kurioje grupėje, įsteigtoje atsižvelgiant į prašymą pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnį.5. Saugumo aspektaiVES Generalinis sekretoriatas ir Europos Komisija sieks toliau plėtoti šiame dokumente nurodytus susitarimus, galimus atsižvelgiant į VES Generalinio Sekretoriaus ir Europos Komisijos Pirmininko 1999 m. balandžio 30 d. pasikeitimą raštais (žr. VI priedą).6. Finansiniai aspektaiVES pirmininkaujanti valstybė narė bei Sekretoriatas ir Europos Komisija sieks sudaryti bendrą finansinį susitarimą tarp VES ir Komisijos, kad palengvintų skubų ir praktinį iš Europos Bendrijų biudžeto finansuojamų su VES veikla pagal 17 straipsnį susijusių ES veiksmų ir sprendimų įgyvendinimą.7. Darbuotojų mainaiVES Generalinis sekretoriatas ir Europos Komisija ieškos galimybių trumpalaikiams vizitams ir pasikeitimui darbuotojais. VES pirmininkaujanti valstybė narė bei Generalinis sekretoriatas ir Europos Komisija sieks viso komplekso galimybių ad hoc vizitams ir mainams.8. Bendradarbiavimas humanitarinėje srityjeVES, glaudžiai dalyvaujant Kariniam štabui, ir Europos Komisija stiprins bendradarbiavimą, kad VES galėtų kuo greičiau parengti ir įgyvendinti ES sprendimus dėl humanitarinių užduočių pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnį.9. Kiti klausimaiVES Generalinis sekretoriatas ir Europos Komisija yra raginami nustatyti galimas papildomas glaudesnių kontaktų sritis, ypač atsižvelgiant į atitinkamus pokyčius ginkluotės ir kosminės erdvės srityje. Komisija ir VES Generalinis sekretoriatas iš principo kvies atitinkamus atstovus į savo organizuojamus seminarus ir ad hoc renginius.Šie veiklos būdai bus nuolat peržiūrimi ir gali būti keičiami atsižvelgiant į patirtį ir būsimus pokyčius.--------------------------------------------------V PRIEDASES TARYBOS GENERALINIO SEKRETORIAUS IR VES GENERALINIO SEKRETORIAUS PASIKEITIMAS RAŠTAIS DĖL SAUGUMO PRIEMONIŲPonui José Cutileiro Briuselis,Vakarų Europos Sąjungos Generaliniam SekretoriuiRue de la Régence41000 Brussels1999 m. balandžio 15 d.Gerbiamasis Pone,Jūs žinote, kad Mastrichto ir Amsterdamo sutartimis bei su jomis susijusiomis 1991 m. gruodžio 10 d. ir 1997 m. liepos 22 d. Deklaracijomis dėl Vakarų Europos Sąjungos įtvirtintas Vakarų Europos Sąjungos ir Europos Sąjungos bendradarbiavimas reikalauja, kad VES Generalinis sekretoriatas ir ES Tarybos Generalinis sekretoriatas keistųsi slapta ir (arba) specialia informacija, laikoma įslaptinta informacija ir medžiaga.Tam reikalingos atitinkamos saugumo priemonės, kad naudojantis įslaptinta informacija ir medžiaga būtų laikomasi abiejų organizacijų slaptumo žymų laipsnių ir nuostatų dėl saugumo.Taigi reikia, kad mes susitartume dėl keitimuisi minėta įslaptinta informacija ir medžiaga taikomų saugumo taisyklių ir įsipareigotume užtikrinti jų taikymą mūsų organizacijose.Šia proga norėčiau Jums priminti ir atkreipti Jūsų dėmesį į tai, kad:a) nustatytos praktinio pobūdžio keitimosi rašytine medžiaga tarp Vakarų Europos Sąjungos Generalinio sekretoriato ir Europos Sąjungos Tarybos Generalinio sekretoriato taisyklės (Tarybos dokumentas 11625/96), kurios šiuo metu peržiūrimos ir atnaujinamos;b) Europos Sąjungos Taryba yra priėmusi sprendimą dėl oficialaus dokumentų siuntimo Vakarų Europos Sąjungai (Tarybos dokumentas 7026/96);c) 1998 m. balandžio 27 d. Tarybos sprendimas nustato tvarką, kuria Tarybos Generalinio sekretoriato pareigūnams ir darbuotojams gali būti leidžiama susipažinti ir naudotis Tarybos turima įslaptinta informacija;d) Tarybos Generalinio sekretoriaus sprendimas Nr. 24/95 nustato Tarybos Generaliniame sekretoriate taikomas įslaptintos informacijos apsaugos priemones;e) esu susipažinęs su VES saugumo nuostatuose (RS 100) įtvirtintomis VES įslaptintos informacijos apsaugai skirtomis taisyklėmis, priemonėmis ir procedūromis;f) žinau, jog Vakarų Europos Sąjunga yra sudariusi saugumo susitarimus su VES valstybėmis ir su Šiaurės Atlanto sutarties organizacija.Atsižvelgdamas į pirmiau nurodytas aplinkybes, aš šiuo raštu:- pritariu prie šio rašto pridedamoms keitimosi įslaptinta informacija ir medžiaga saugumo taisyklėms,- įsipareigoju užtikrinti jų taikymą Europos Sąjungos Taryboje,- sutinku, kad būtų nuolat tikrinama, kaip šios saugumo taisyklės įgyvendinamos.Jei pirmiau minėtos taisyklės priimtinos Vakarų Europos Sąjungos Generaliniam sekretoriatui, siūlau Jums man adresuotu raštu šį susitarimą patvirtinti.Su pagarba,Jürgen TrumpfPriedasPonui Jürgen Trumpf,Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam Sekretoriui175 Rue de la Loi1048 BrusselsBriuselis, 1999 m. balandžio 15 d.Gerbiamasis Pone,Patvirtinu, kad gavau Jūsų 1999 m. balandžio 15 d. raštą, kuriame, be kita ko, pažymima, kad:- Mastrichto ir Amsterdamo sutartimis bei su jomis susijusiomis 1991 m. gruodžio 10 d. ir 1997 m. liepos 22 d. Deklaracijomis dėl Vakarų Europos Sąjungos įtvirtintas Vakarų Europos Sąjungos ir Europos Sąjungos bendradarbiavimas reikalauja, kad VES Generalinis sekretoriatas ir ES Tarybos Generalinis sekretoriatas keistųsi slapta ir (arba) specialia informacija, laikoma įslaptinta informacija ir medžiaga,- tam reikalingos atitinkamos saugumo priemonės, kad naudojantis įslaptinta informacija ir medžiaga būtų laikomasi abiejų organizacijų slaptumo žymų laipsnių ir nuostatų dėl saugumo,- taigi reikia, kad mes susitartume dėl keitimuisi minėta įslaptinta informacija ir medžiaga taikomų saugumo taisyklių ir įsipareigotume užtikrinti jų taikymą mūsų organizacijose.Visiškai pritariu šioms mintims.Taip pat norėčiau Jums priminti ir dar kartą patvirtinti, kad:a) nustatytos praktinio pobūdžio keitimosi rašytine medžiaga tarp Vakarų Europos Sąjungos Generalinio sekretoriato ir Europos Sąjungos Tarybos Generalinio sekretoriato taisyklės (CM(96) 22), kurios šiuo metu peržiūrimos ir atnaujinamos;b) Vakarų Europos Sąjungos Taryba yra priėmusi sprendimą dėl oficialaus Vakarų Europos Sąjungos dokumentų siuntimo Europos Sąjungai (CM(96) 24 su pakeitimais);c) Vakarų Europos Sąjungos saugumo nuostatai yra išdėstyti RS 100;d) Vakarų Europos Sąjunga yra sudariusi saugumo susitarimus su VES valstybėmis ir su Šiaurės Atlanto sutarties organizacija;e) esu susipažinęs su taisyklėmis, priemonėmis ir procedūromis, nustatytomis 1998 m. balandžio 27 d. Europos Sąjungos Tarybos sprendime (dėl tvarkos, kuria Tarybos Generalinio sekretoriato pareigūnams ir darbuotojams gali būti leidžiama susipažinti ir naudotis Tarybos turima įslaptinta informacija) ir Tarybos Generalinio Sekretoriaus sprendime Nr. 24/95 dėl Tarybos Generaliniame sekretoriate taikomų ES įslaptintos informacijos apsaugai skirtų įslaptintos informacijos apsaugos priemonių.Atsižvelgdamas į pirmiau nurodytas aplinkybes, aš šiuo raštu:- pritariu prie šio rašto pridedamoms keitimosi įslaptinta informacija ir medžiaga saugumo taisyklėms,- įsipareigoju užtikrinti jų taikymą Vakarų Europos Sąjungoje,- sutinku, kad būtų nuolat tikrinama, kaip šios saugumo taisyklės įgyvendinamos.Šiuo raštu patvirtinu, kad pirmiau minėtos taisyklės yra priimtinos Vakarų Europos Sąjungos Generaliniam sekretoriatui.Su pagarba,José CutileiroPriedas--------------------------------------------------V priedo priedasVES Generalinio sekretoriato ir ES Tarybos Generalinio sekretoriato keitimąsi įslaptinta informacija ir medžiaga reglamentuojančios saugumo taisyklės1. ES Tarybos Generalinis sekretoriatas ir VES Generalinis sekretoriatas, toliau vadinami Šalimis:a) saugo kitos Šalies pateiktą įslaptintą informaciją ir medžiagą, laikydamosi ją pateikusios Šalies galiojančių įslaptintos informacijos ir medžiagos apsaugos priemonių;b) išlaiko kitos Šalies nustatytą iš tos Šalies gaunamos informacijos ir medžiagos saugumo žymos laipsnį ir atitinkamai saugo tokią įslaptintą informaciją ir medžiagą;c) naudoja tokią įslaptintą informaciją ir medžiagą tik pateikėjo nustatytiems bei pasikeitimo įslaptinta informacijas ir medžiaga tikslams;d) be pateikėjo sutikimo neatskleidžia tokios įslaptintos informacijos ir medžiagos trečiosioms šalims.2. Šalių Generaliniai Sekretoriai:a) užtikrina, kad Šalys laikytųsi atitinkamų nuostatų;b) veikdami atitinkamų Tarybų vardu ir jų kontroliuojami, atsako už įslaptintos informacijos ir medžiagos, kuria keičiamasi, apsaugai taikomas saugumo priemones.3. Šalys užtikrina, kad visi jų žinioje esantys asmenys, kurie, eidami savo oficialias pareigas, turi ar gali naudotis įslaptinta informacija ir medžiaga, prieš leidžiant jiems naudotis tokia įslaptinta informacija ir medžiaga būtų patikrinti, gautų tinkamus asmens patikimumo pažymėjimus ir būtų instruktuoti apie jų atsakomybę už saugumą.4. Šalys teikia viena kitai pagalbą su bendrais saugumo interesais susijusiais klausimais. Šalys rengia abipusius patikrinimus, kad nustatytų, ar laikomasi įslaptintos informacijos ir medžiagos apsaugos priemonių ir procedūrų ir ar tos priemonės ir procedūros yra veiksmingos.5. Kiekviena Šalis imasi visų būtinų priemonių, kad atitinkama (-os) valstybė (-s) narė (-s) galėtų imtis teisinių veiksmų prieš neapdairiai su įslaptinta informacija ir medžiaga besielgiančius ir tuo kitą Šalį į pavojų statančius asmenis.6. Kiekviena Šalis gali nutraukti keitimąsi įslaptinta informacija ir medžiaga, apie tai raštu pranešusi kitai Šaliai. Nedelsiant po to turėtų būti aptariama, kokių priemonių reikia imtis, kad keitimasis įslaptinta informacija ir medžiaga būtų atnaujintas. Nepaisant keitimosi nutraukimo, visa įslaptinta informacija ir medžiaga, kuria buvo pasikeista, ir toliau saugoma pagal ją pateikusios Šalies saugumo reikalavimus.--------------------------------------------------VI PRIEDASEUROPOS KOMISIJOS PIRMININKO IR VES GENERALINIO SEKRETORIAUS PASIKEITIMAS RAŠTAIS DĖL SAUGUMO PRIEMONIŲPonui Jacques SanterEuropos Komisijos PirmininkuiRue de la Loi,2001049 Brussels1999 m. balandžio 30 d.Gerbiamasis Pone,Jūs žinote, kad Mastrichto ir Amsterdamo sutartimis bei su jomis susijusiomis 1991 m. gruodžio 10 d. ir 1997 m. liepos 22 d. Deklaracijomis dėl Vakarų Europos Sąjungos įtvirtintas Vakarų Europos Sąjungos ir Europos Sąjungos bendradarbiavimas reikalauja, kad VES Generalinis sekretoriatas ir Europos Komisija keistųsi slapta ir (arba) specialia informacija, laikoma įslaptinta informacija ir medžiaga.Tam reikalingos atitinkamos saugumo priemonės, kad naudojantis įslaptinta informacija ir medžiaga būtų laikomasi abiejų organizacijų slaptumo žymų laipsnių ir nuostatų dėl saugumo.Taigi reikia, kad mes susitartume dėl keitimuisi minėta įslaptinta informacija ir medžiaga taikomų saugumo taisyklių ir įsipareigotume užtikrinti jų taikymą mūsų organizacijose.Šia proga norėčiau Jums priminti ir atkreipti Jūsų dėmesį į tai, kad:a) nustatytos praktinio pobūdžio keitimosi rašytine medžiaga tarp Vakarų Europos Sąjungos Generalinio sekretoriato ir Europos Komisijos taisyklės (CM(96) 23), kurios šiuo metu peržiūrimos ir atnaujinamos;b) Vakarų Europos Sąjungos saugumo nuostatai yra išdėstyti RS 100;c) Vakarų Europos Sąjunga yra sudariusi saugumo susitarimus su VES valstybėmis ir su Šiaurės Atlanto sutarties organizacija.Esu susipažinęs su taisyklėmis, priemonėmis ir procedūromis, nustatytomis Europos Komisijos 1999 m. vasario 25 d. sprendime C(99)423 dėl tvarkos, kuria Europos Komisijos pareigūnams ir darbuotojams gali būti leidžiama susipažinti ir naudotis Komisijos turima įslaptinta informacija ir 1994 m. lapkričio 30 d. sprendime C(94)3282 dėl saugumo priemonių, taikomų ES veiklos kontekste parengiamai ar perduodamai įslaptintai informacijai.Pažymiu, jog tinkamos saugumo priemonės, įgalinančios gauti ir laikyti VES įslaptintą informaciją ir medžiagą, jau yra taikomos I. A Generalinio direktorato A.1 padalinyje, ir esu pasirengęs padėti, kad panašios saugumo priemonės būtų įdiegtos kitose Komisijos tarnybose.Atsižvelgdamas į pirmiau nurodytas aplinkybes, aš šiuo raštu:- pritariu prie šio rašto pridedamoms keitimosi įslaptinta informacija ir medžiaga saugumo taisyklėms,- įsipareigoju užtikrinti jų taikymą Vakarų Europos Sąjungoje,- sutinku, kad būtų nuolat tikrinama, kaip šios saugumo taisyklės įgyvendinamos.Jei pirmiau minėtos taisyklės priimtinos Europos Komisijai, siūlau Jums man adresuotu raštu šį susitarimą patvirtinti.Su pagarba,José CutileiroPriedasPonui José CutileiroVakarų Europos Sąjungos Generaliniam SekretoriuiRue de la Régence41000 Brussels1999 m. balandžio 30 d.Gerbiamasis Pone,Patvirtinu, kad gavau Jūsų 1999 m. balandžio 30 d. raštą, kuriame, be kita ko, pažymima, kad- Mastrichto ir Amsterdamo sutartimis bei su jomis susijusiomis 1991 m. gruodžio 10 d. ir 1997 m. liepos 22 d. Deklaracijomis dėl Vakarų Europos Sąjungos įtvirtintas Vakarų Europos Sąjungos ir Europos Sąjungos bendradarbiavimas reikalauja, kad VES Generalinis sekretoriatas ir Europos Komisija keistųsi slapta ir (arba) specialia informacija, laikoma įslaptinta informacija ir medžiaga,- tam reikalingos atitinkamos saugumo priemonės, kad naudojantis įslaptinta informacija ir medžiaga būtų laikomasi abiejų organizacijų slaptumo žymų laipsnių ir nuostatų dėl saugumo,- taigi reikia, kad mes susitartume dėl keitimuisi minėta įslaptinta informacija ir medžiaga taikomų saugumo taisyklių ir įsipareigotume užtikrinti jų taikymą mūsų organizacijose.Visiškai pritariu šioms mintims.Taip pat norėčiau Jums priminti ir dar kartą patvirtinti:a) kad nustatytos praktinio pobūdžio keitimosi rašytine medžiaga tarp Vakarų Europos Sąjungos Generalinio sekretoriato ir Europos Komisijos taisyklės (ES Tarybos dokumentas 11625/96);b) Komisijos 1999 m. vasario 25 d. sprendimą C(99)423 dėl tvarkos, kuria Europos Komisijos pareigūnams ir darbuotojams gali būti leidžiama susipažinti ir naudotis Komisijos turima įslaptinta informacija;c) 1994 m. lapkričio 30 d. sprendimą C(94)3282 dėl saugumo priemonių, taikomų ES veiklos kontekste parengiamai ar perduodamai įslaptintai informacijai;d) kad esu susipažinęs su VES saugumo nuostatuose (RS 100) įtvirtintomis VES įslaptintos informacijos apsaugai skirtomis taisyklėmis, priemonėmis ir procedūromis;e) kad žinau, jog Vakarų Europos Sąjunga yra sudariusi saugumo susitarimus su VES valstybėmis ir su Šiaurės Atlanto sutarties organizacija.Pareiškiu, jog tinkamos saugumo priemonės, įgalinančios gauti ir laikyti VES įslaptintą informaciją ir medžiagą, jau yra taikomos I. A Generalinio direktorato A.1 padalinyje, ir sutinku reguliariai peržiūrėti poreikį įdiegti šias saugumo priemones kitose Komisijos tarnybose.Atsižvelgdamas į pirmiau nurodytas aplinkybes, aš šiuo raštu:- pritariu prie šio rašto pridedamoms keitimosi įslaptinta informacija ir medžiaga saugumo taisyklėms,- įsipareigoju užtikrinti jų taikymą Europos Komisijoje,- sutinku, kad būtų nuolat tikrinama, kaip šios saugumo taisyklės įgyvendinamos.Šiuo raštu patvirtinu, kad pirmiau minėtos taisyklės yra priimtinos Europos Komisijai.Su pagarba,Jacques SanterPriedas--------------------------------------------------VI priedo priedasVES Generalinio sekretoriato ir Europos Komisijos keitimąsi įslaptinta informacija ir medžiaga reglamentuojančios saugumo taisyklės1. VES Generalinis sekretoriatas ir Europos Komisija, toliau vadinami Šalimis:a) saugo kitos Šalies pateiktą įslaptintą informaciją ir medžiagą, laikydamosi ją pateikusios Šalies galiojančių įslaptintos informacijos ir medžiagos apsaugos priemonių;b) išlaiko kitos Šalies nustatytą iš tos Šalies gaunamos informacijos ir medžiagos saugumo žymos laipsnį ir atitinkamai saugo tokią įslaptintą informaciją ir medžiagą;c) naudoja tokią įslaptintą informaciją ir medžiagą tik pateikėjo nustatytiems bei pasikeitimo įslaptinta informacijas ir medžiaga tikslams;d) be pateikėjo sutikimo neatskleidžia tokios įslaptintos informacijos ir medžiagos trečiosioms šalims.2. VES Generalinis sekretorius ir Europos Komisijos Pirmininkas:a) užtikrina, kad Šalys laikytųsi atitinkamų nuostatų;b) veikdami atitinkamai VES Tarybos ir Europos Komisijos vardu ir jų kontroliuojami, atsako už įslaptintos informacijos ir medžiagos, kuria keičiamasi, apsaugai taikomas saugumo priemones.3. Šalys užtikrina, kad visi jų žinioje esantys asmenys, kurie, eidami savo oficialias pareigas, turi ar gali naudotis įslaptinta informacija ir medžiaga, prieš leidžiant jiems naudotis tokia įslaptinta informacija ir medžiaga būtų patikrinti, gautų tinkamus asmens patikimumo pažymėjimus ir būtų instruktuoti apie jų atsakomybę už saugumą.4. Šalys teikia viena kitai pagalbą su bendrais saugumo interesais susijusiais klausimais. Šalys rengia abipusius patikrinimus, kad nustatytų, ar laikomasi įslaptintos informacijos ir medžiagos apsaugos priemonių ir procedūrų, ir ar tos priemonės ir procedūros yra veiksmingos.5. Kiekviena Šalis imasi visų būtinų priemonių, kad atitinkama (-os) valstybė (-s) narė (-s) galėtų imtis teisinių veiksmų prieš neapdairiai su įslaptinta informacija ir medžiaga besielgiančius ir tuo kitą Šalį į pavojų statančius asmenis.6. Kiekviena Šalis gali nutraukti keitimąsi įslaptinta informacija ir medžiaga, apie tai raštu pranešusi kitai Šaliai. Nedelsiant po to turėtų būti aptariama, kokių priemonių reikia imtis, kad keitimasis įslaptinta informacija ir medžiaga būtų atnaujintas. Nepaisant keitimosi nutraukimo, visa įslaptinta informacija ir medžiaga, kuria buvo pasikeista, ir toliau saugoma pagal ją pateikusios Šalies saugumo reikalavimus.--------------------------------------------------


title: 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2003/48/TVR dėl policijos ir teismų bendradarbiavimo kovojant su terorizmu konkrečių priemonių įgyvendinimo pagal Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 4 straipsnį

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D0048

Oficialusis leidinys L 016 , 22/01/2003 p. 0068 - 0070

		Tarybos sprendimas 2003/48/TVR2002 m. gruodžio 19 d.dėl policijos ir teismų bendradarbiavimo kovojant su terorizmu konkrečių priemonių įgyvendinimo pagal Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 4 straipsnįEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30, 31 straipsnius ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą,atsižvelgdama į Ispanijos Karalystės iniciatyvą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],kadangi:(1) 2001 m. rugsėjo 21 d. savo neeiliniame susitikime Europos Sąjungos Vadovų Taryba pažymėjo, kad terorizmas yra reali grėsmė pasauliui ir Europai ir kad kova su terorizmu bus prioritetinis Europos Sąjungos tikslas,(2) 2001 m. rugsėjo 28 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba priėmė Rezoliuciją 1373 (2001), nustatančią daugelį įvairių kovos su terorizmu, ypač kovos su terorizmo finansavimu, strategijų.(3) 2001 m. spalio 8 d. Europos Sąjungos Taryba dar kartą patvirtino Europos Sąjungos ir jos narių pasiryžimą atlikti deramą vaidmenį koordinuojant pasaulinę kovos su terorizmu koaliciją globojant Jungtinėms Tautoms.(4) 2001 m. spalio 19 d. Europos Sąjungos Vadovų Taryba pabrėžė, kad ji yra pasiryžusi kovoti su visų formų terorizmu visame pasaulyje ir toliau dės pastangas stiprinti tarptautinės bendruomenės kovos su visų formų ir rūšių terorizmu koaliciją, pavyzdžiui, stiprinant operatyvinių tarnybų, atsakingų už kovą su terorizmu, Europolo, Eurojusto, žvalgybos tarnybų, policijos pajėgų ir teisminių institucijų bendradarbiavimą.(5) 2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu [3] 4 straipsnis numato, kad valstybės narės, išnaudodamos policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose galimybes pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį, teikia viena kitai kuo didžiausią pagalbą užkertant kelią terorizmui ir su juo kovojant. Tokia pagalba turi remtis valstybių narių turimomis galiomis pagal Europos Sąjungos aktus ir kitus valstybėms narėms privalomus tarptautinius susitarimus bei konvencijas ir jas kuo plačiausiai naudoti. Pagalba turi būti teikiama laikantis valstybių narių nacionalinių įstatymų, ypač įstatymų, reglamentuojančių baudžiamųjų tyrimų konfidencialumą.(6) Bendroji pozicija 2001/931/BUSP ir papildomos priemonės, numatytos šiame sprendime, yra susijusios su konkrečiais asmenimis, grupėmis ir organizacijomis, išvardytomis tos bendrosios pozicijos priede, kuris yra reguliariai atnaujinamas.(7) Nors Bendroji pozicija 2001/931/BUSP nustato tam tikras garantijas siekiant užtikrinti, kad asmenys, grupės ir organizacijos būtų įtraukiamos į sąrašą tik tuo atveju, kai yra pakankamas pagrindas, Taryba turi daryti reikiamas išvadas dėl valstybių narių teismo priimtų priešingų galutinių išvadų ir laikinų nutarimų.(8) Šis sprendimas gerbia pagrindines teises ir principus, pripažintus Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje. Jokia šio sprendimo nuostata negali būti aiškinama kaip leidžianti pažeisti teisinę apsaugą, teikiamą Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP priede išvardytiems asmenims, grupėms ir organizacijomis pagal nacionalinę teisę,NUSPRENDĖ:1 straipsnisŠiame sprendime:a) "išvardyti asmenys, grupės ar organizacijos" - tai Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP priede išvardyti asmenys, grupės ar organizacijos;b) "teroristiniai nusikaltimai" - nusikaltimai, nurodyti 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu [4];c) "Europolo konvencija" - tai 1995 m. liepos 26 d. Konvencija dėl Europos policijos biuro įsteigimo [5];d) "Eurojusto sprendimas" - tai 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/187/TVR, įkuriantis Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais [6];e) "jungtinės tyrimo grupės" suprantamos taip, kaip 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2002/465/TVR dėl jungtinių tyrimo grupių [7].2 straipsnis1. Kiekviena valstybė narė savo policijos tarnybose paskiria specializuotą tarnybą, kuri pagal nacionalinę teisę turi prieigą ir gali rinkti visą svarbią informaciją, susijusią su savo teisėsaugos institucijų atliekamais baudžiamaisiais tyrimais dėl teroristinių nusikaltimų, siejamų su išvardytais asmenimis, grupėmis ar organizacijomis, arba atsirandančią tuos tyrimus atliekant.2. Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad bent toliau nurodyta tos specializuotos tarnybos surinkta informacija būtų perduota Europolui per tos valstybės nacionalinį padalinį pagal nacionalinę teisę ir jeigu leidžia Europolo konvencijos nuostatos, kad ji būtų tvarkoma pagal tos konvencijos 10 straipsnį, ypač 10 straipsnio 6 dalį:a) asmens, grupės ar organizacijos tapatybės nustatymo duomenys;b) tiriamos veikos ir jų konkrečios aplinkybės;c) sąsajos su kitais svarbiais teroristinių nusikaltimų atvejais;d) komunikacijų technologijų naudojimas;e) masinio naikinimo ginklo turėjimo keliama grėsmė.3 straipsnis1. Kiekviena valstybė narė pagal Eurojusto sprendimo 12 straipsnį paskiria Eurojusto nacionalinį korespondentą terorizmo klausimais arba atitinkamą teisminę ar kitą kompetentingą instituciją, arba ten, kur leidžia teisinė sistema, daugiau negu vieną instituciją, ir pagal nacionalinę teisę užtikrina, kad šis korespondentas ar atitinkama teisminė institucija ar kita kompetentinga institucija turėtų prieigą ir rinktų visą svarbią informaciją, susijusią su savo teisminių institucijų atliekamais baudžiamaisiais tyrimais dėl teroristinių nusikaltimų, siejamų su išvardytais asmenimis, grupėmis ar organizacijomis, arba atsirandančią tuos tyrimus atliekant.2. Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad bent toliau nurodyta nacionalinio korespondento arba atitinkamos teisminės ar kitos kompetentingos institucijos surinkta informacija būtų perduota Eurojustui pagal nacionalinę teisę ir tiek, kiek leidžia Eurojusto sprendimo nuostatos, pagal jas, kad jis galėtų atlikti savo uždavinius:a) asmens, grupės ar organizacijos tapatybės nustatymo duomenys;b) tiriamos ar persekiojamos veikos ir jų konkrečios aplinkybės;c) sąsajos su kitais svarbiais teroristinių nusikaltimų atvejais;d) savitarpio teisinės pagalbos prašymų, įskaitant teismo pavedimus, kuriuos gali būti pateikusi kita valstybė narė arba kurie gali būti pateikti kitai valstybei narei, buvimas, taip pat jų rezultatai.4 straipsnisValstybės narės prireikus imasi reikiamų priemonių kurti bendras tyrimo grupes, kad būtų galima atlikti teroristinių nusikaltimų, su kuriais siejami išvardyti asmenys, grupės ar organizacijos, kriminalinių nusikaltimų tyrimus.5 straipsnisValstybės narės užtikrina, kad visais svarbiais duomenimis, kuriuos jos perduoda Europolui ir Eurojustui pagal 2 ir 3 straipsnius ir kurie yra siejami su bet kuriuo iš išvardytų asmenų, grupių ar organizacijų arba su nusikaltimais, kuriuos, kaip manoma, jie padarė arba ruošiasi daryti, Europolas ir Eurojustas galėtų keistis, jeigu numatyta šių dviejų institucijų pasirašytiname bendradarbiavimo susitarime, pagal Europolo konvenciją ir Eurojusto sprendimą.6 straipsnisKiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad kitų valstybių narių prašymai dėl savitarpio teisinės pagalbos ir teismų sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susiję su išvardytais asmenimis, grupėmis ar organizacijomis, būtų skubiai išnagrinėti, ir jiems būtų teikiama pirmenybė.7 straipsnisKiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad bet kuri svarbi informacija, esanti dokumente, byloje, informacijos elemente, objekte ar kitoje įrodymo priemonėje, areštuotoje ar konfiskuotoje atliekant kriminalinių nusikaltimų tyrimus ar baudžiamuosius procesinius veiksmus, susijusius su teroristiniais nusikaltimais, prieš bet kurį iš išvardytų asmenų, grupių ar organizacijų, galėtų būti prieinama ar nedelsiant galima gauti kitų suinteresuotų valstybių narių institucijoms pagal nacionalinę teisę ir atitinkamus tarptautinės teisės aktus tais atvejais, kai prieš tuos išvardytus asmenis, grupes ar organizacijas yra atliekami arba galėtų būti pradėti tyrimai.8 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 2002 m. gruodžio 19 d.Tarybos varduPirmininkasL. Espersen[1] OL C 126, 2002 5 28, p. 22.[2] Nuomonė pateikta 2002 m. rugsėjo 24 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[3] OL L 344, 2001 12 28, p. 93.[4] OL L 164, 2002 6 22, p. 3.[5] OL C 316, 1995 11 27, p. 2.[6] OL L 63, 2002 3 6, p. 1.[7] OL L 162, 2002 6 20, p. 1.--------------------------------------------------


title: 1999 m. lapkričio 15 d. Tarybos sprendimas dėl Protokolo dėl veterinarijos klausimų, papildančio Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų salų vietinės Vyriausybės susitarimą, sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999D0778

Oficialusis leidinys L 305 , 30/11/1999 p. 0025 - 0025

		Tarybos sprendimas1999 m. lapkričio 15 d.dėl Protokolo dėl veterinarijos klausimų, papildančio Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų salų vietinės Vyriausybės susitarimą, sudarymo(1999/778/EB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį ir 300 straipsnio 2 dalies antrosios pastraipos pirmąjį sakinį bei 300 straipsnio 4 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],kadangi turėtų būti patvirtintas Protokolas dėl veterinarijos klausimų, papildantis Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų salų vietinės Vyriausybės susitarimą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrijos vardu patvirtinamas Protokolas dėl veterinarijos klausimų, papildantis Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų salų vietinės Vyriausybės susitarimą,Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuriam (-iems) suteikiama teisė pasirašyti Bendriją įpareigojantį Protokolą ir pateikti Protokolo [2] 4 straipsnyje nurodytą pranešimą.3 straipsnisProtokolo 2 straipsniu sukurtame veterinarijos pogrupyje Bendrijai atstovauja Komisija, kuriai padeda valstybių narių veterinarijos tarnybų atstovai. Bendrijos poziciją jungtiniame komitete dėl veterinarijos pogrupio rekomendacijų Komisijos siūlymu kvalifikuota balsų dauguma nustato Taryba.4 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.Priimta Briuselyje, 1999 m. lapkričio 15 d.Tarybos varduPirmininkasK. Hemilä[1] OL C 274, 1999 9 28, p. 11.[2] Protokolo įsigaliojimo datą Tarybos Generalinis sekretorius paskelbs Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.--------------------------------------------------