title: 2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1092 dėl valstybės pagalbos SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN) ir SA.34534 (2012/NN), kurią Graikija suteikė „National Bank of Greece Group“ ir kuri susijusi su: „National Bank of Greece S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu,„First Business Bank S.A.“ pertvarkymu pagal pervedimo pavedimą bankui „National Bank of Greece S.A.“,„Probank S.A.“ pertvarkymu pagal pervedimo pavedimą bankui „National Bank of Greece S.A.“,kooperatinių bankų „Lesvos-Limnos“, „Achaia“ ir „Lamia“ pertvarkymu (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5201) (Tekstas svarbus EEE)

text:
10.7.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 183/29

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1092
   2014 m. liepos 23 d.
   dėl valstybės pagalbos SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN) ir SA.34534 (2012/NN), kurią Graikija suteikė „National Bank of Greece Group“ ir kuri susijusi su:

               —

               „National Bank of Greece S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu,

               —

               „First Business Bank S.A.“ pertvarkymu pagal pervedimo pavedimą bankui „National Bank of Greece S.A.“,

               —

               „Probank S.A.“ pertvarkymu pagal pervedimo pavedimą bankui „National Bank of Greece S.A.“,

               —

               kooperatinių bankų „Lesvos-Limnos“, „Achaia“ ir „Lamia“ pertvarkymu

         (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5201)

   (Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
   atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
   pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU „NATIONAL BANK OF GREECE GROUP“ (1) (TOLIAU – BANKAS)

               (1)

               2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau – Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama pagal tris ją sudarančias priemones: rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (2).

               (2)

               2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą.

               (3)

               2009 m. gegužės mėn. Bankas buvo rekapitalizuotas pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę.

               (4)

               2010 m. rugpjūčio 2 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai Banko restruktūrizavimo planą. Komisija tą planą, vėlesnes atnaujintas jo versijas ir Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau – kaip bylą SA.32788 (2011/PN).

               (5)

               2011 m. gruodžio mėn. Graikija dar kartą rekapitalizavo Banką pagal rekapitalizavimo priemonę. 2011 m. gruodžio 22 d. Komisija patvirtino antrąjį Banko rekapitalizavimą (3).

               (6)

               Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos skolos priemonėms ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (4). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.

               (7)

               2012 m. kovo 18 d. Graikijos bankas pradėjo trijų kooperatinių bankų (toliau – trys kooperatiniai bankai): kooperatinio banko „Lesvos-Limnos“ (toliau – „Lesvos-Limnos Bank“), kooperatinio banko „Achaia“ (toliau – „Achaia Bank“) ir kooperatinio banko „Lamia“ (toliau – „Lamia Bank“) licencijų panaikinimo procesą ir jų likvidavimą.

               (8)

               Komisija neoficialiai iš Graikijos gautą informaciją apie kooperatinių bankų pertvarkymą užregistravo kaip bylą SA.34534 (2012/NN).

               (9)

               2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas pradėjo trijų kooperatinių bankų atrinktų įsipareigojimų perdavimą Bankui ir nustatė finansavimo trūkumų (5) sumą, kurią pagal Įstatymą Nr. 4051/2012 (6) turėtų padengti Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau – HFSF). Finansavimo trūkumai buvo lygūs perduotų įsipareigojimų vertei, nes trijų kooperatinių bankų turto perduota nebuvo.

               (10)

               2012 m. balandžio 20 d. HFSF pateikė Bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, Banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. HFSF Bankui suteikė 7 430 mln. EUR dydžio tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – pirmasis tarpinis rekapitalizavimas).

               (11)

               2012 m. gegužės mėn. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį HFSF pateikė Bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34824 (2012/NN)).

               (12)

               2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl NBG) (7).

               (13)

               2012 m. gruodžio mėn. HFSF Bankui suteikė 2 326 mln. EUR dydžio antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – antrasis tarpinis rekapitalizavimas) (8). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tą priemonę pranešė 2012 m. gruodžio 27 d. Komisija tas priemones užregistravo kaip bylą SA.36007 (2013/NN).

               (14)

               2013 m. birželio mėn. Bankas paskelbė apie sėkmingą 1 079 mln. EUR vertės teisių emisijos (9) užbaigimą, o HFSF iš dalies pakeitė pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą į nuosavą kapitalą (2013 m. pavasario rekapitalizavimas, apimantis 1 079 mln. EUR teisių emisiją ir pirmojo bei antrojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimą). Bendra 2013 m. pavasario rekapitalizavimo suma buvo 9 756 mln. EUR, iš kurių 8 677 mln. EUR injekciją skyrė HFSF (toliau – HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą).

               (15)

               2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas.

               (16)

               2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį Banko restruktūrizavimo planą (toliau – restruktūrizavimo planas). Tą pačią dieną Graikijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad nori ir toliau teikti Bankui tokią paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis, pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. Komisija pranešimą užregistravo suteikdama numerį Nr. SA.34824 (2012/C).

               (17)

               Komisija su Graikijos valdžios institucijų ir Banko atstovais surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir susirašinėjo elektroniniais laiškais.

               (18)

               Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba.

         1.2.   PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS
   1.2.1.   Procedūra, susijusi su „First Business Bank S.A.“

               (19)

               2009 m. liepos mėn. Graikija rekapitalizavo banką „First Business Bank S.A.“ (toliau – „FB Bank“) pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (10) ir tam skyrė 50 mln. EUR sumą.

               (20)

               2013 m. pavasarį Graikijos bankas nusprendė pradėti „FB Bank“ pertvarkymą taikant pirkimo ir prisiėmimo procedūrą (11).

               (21)

               2013 m. gegužės 1 d. Graikijos bankas paragino keturis didžiausius Graikijos bankus pateikti neįpareigojančius pasiūlymus dėl „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų portfelio. Graikijos bankas savo rašte konkurso dalyviams nurodė, kad HFSF padengtų ne tik finansavimo trūkumą, bet ir pirkėjo kapitalo poreikius, susijusius su perduotu „FB Bank“ turtu.

               (22)

               2013 m. gegužės 8 d. Bankas ir dar vienas bankas pateikė preliminarius pasiūlymus.

               (23)

               2013 m. gegužės 10 d. Bankas savo pasiūlymą patikslino.

               (24)

               Tą pačią dieną Graikijos bankas pradėjo „FB Bank“ pertvarkymą ir atrinkto turto bei įsipareigojimų perdavimą Bankui.

               (25)

               2013 m. gegužės 11 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie „FB Bank“ pertvarkymą. Komisija tą informaciją ir vėliau Graikijos valdžios institucijų pateiktą informaciją užregistravo kaip bylą SA.36658 (2014/NN).

               (26)

               2013 m. birželio 28 d. HFSF padengė du trečdalius finansavimo trūkumo, kaip buvo iš pradžių apskaičiuota.

               (27)

               2013 m. liepos 29 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie finansavimo trūkumo padengimą (iš viso apie 524 mln. EUR), kaip apskaičiuota vykdant pertvarkymą ir remiantis 2013 m. kovo 31 d. duomenimis.

               (28)

               2013 m. lapkričio 7 d. Graikijos banko patvirtintas apskaičiuotas visas finansavimo trūkumas sudarė 457 mln. EUR (12).

               (29)

               2013 m. lapkričio 13 d. HFSF sumokėjo Bankui finansavimo trūkumo likutį.

               (30)

               2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Bankas neketina prašyti HFSF skirti Bankui lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „FB Bank“ turtą, padengti.

         1.2.2.   Procedūra, susijusi su „Probank S.A.“

               (31)

               2013 m. gegužės 10 d. Graikijos bankas paskyrė „Probank S.A.“ bankui (toliau – „Probank“) įgaliotinį.

               (32)

               2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas nusprendė pradėti „Probank“ pertvarkymą taikant pirkimo ir prisiėmimo procedūrą.

               (33)

               2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paragino keturis didžiausius Graikijos bankus pateikti pasiūlymus dėl „Probank“ turto ir įsipareigojimų portfelio. Graikijos bankas savo rašte potencialiems konkurso dalyviams pareiškė, kad HFSF padengtų ne tik finansavimo trūkumą, bet ir pirkėjo kapitalo poreikius, susijusius su perduotu „Probank“ turtu.

               (34)

               2013 m. liepos 24 d. Bankas pateikė pasiūlymo projektą, o 2013 m. liepos 25 d. Bankas pateikė savo įpareigojantį pasiūlymą.

               (35)

               2013 m. liepos 26 d. Graikijos bankas pradėjo „Probank“ pertvarkymą ir atrinkto turto bei įsipareigojimų perdavimą Bankui.

               (36)

               2013 m. liepos 29 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie finansavimo trūkumo padengimą (iš viso 238 mln. EUR), kaip apskaičiavo Graikijos bankas remdamasis 2013 m. kovo 31 d. duomenimis. Komisija tą pranešimą ir vėliau Graikijos valdžios institucijų pateiktą informaciją užregistravo kaip bylą SA.37156 (2014/NN).

               (37)

               2013 m. rugpjūčio 9 d. HFSF padengė du trečdalius finansavimo trūkumo, kaip buvo iš pradžių apskaičiuota.

               (38)

               2013 m. gruodžio 30 d. Graikijos banko patvirtintas apskaičiuotas visas finansavimo trūkumas sudarė 563 mln. EUR.

               (39)

               2013 m. gruodžio 31 d. HFSF sumokėjo Bankui finansavimo trūkumo likutį.

               (40)

               Tą pačią dieną Graikijos bankas pateikė Komisijai tolesnę informaciją apie viso finansavimo trūkumo padengimą.

               (41)

               2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Bankas neketina prašyti HFSF skirti Bankui lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „Probank“ turtą, padengti.

         2.   APRAŠYMAS

   2.1.   BANKAS IR JO PATIRIAMI SUNKUMAI
   2.1.1.   Bendrosios Graikijos bankų sektoriaus aplinkybės

               (42)

               Nuo 2008 m. iki 2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (13). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to patirta didelių paskolų nuostolių.

                  1 lentelė

                  Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008–2013 m.

                           Graikija

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Realiojo BVP augimas, %

                           – 0,2

                           – 3,1

                           – 4,9

                           – 7,1

                           – 6,4

                           – 3,9

                              Šaltinis: Eurostatas, paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

               (43)

               Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo, žinomo kaip privačiojo sektoriaus dalyvavimas, programą (toliau – PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (14). To obligacijų keitimo rezultatus Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (15). Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės), be to, atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas.

                  2 lentelė

                  Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)

                           Bankai

                           GVO nominalioji vertė (1)

                           Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė (2)

                           Bendra nominalioji vertė
                           (3) = (1) + (2)

                           GVO nuostolis, susijęs su PSD (4)

                           Su valstybe susijusių paskolų nuostolis, susijęs su PSD (5)

                           Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD
                           (6 ) = (4 ) + (5)

                           Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/Bendras 1 lygio nuosavas kapitalas
                           (2011 m. gruodžio mėn.) % (16)

                           Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/Visas turtas
                           (2011 m. gruodžio mėn.) %

                           NBG

                           13 748

                           1 001

                           14 749

                           10 985

                           751

                           11 735

                           161,0

                           11,0

                           „Eurobank“

                           7 001

                           335

                           7 336

                           5 517

                           264

                           5 781

                           164,5

                           7,5

                           „Alpha“

                           3 898

                           2 145

                           6 043

                           3 087

                           1 699

                           4 786

                           105,7

                           8,1

                           „Piraeus“

                           7 063

                           280

                           7 343

                           5 686

                           225

                           5 911

                           226,0

                           12,0

                           „Probank“

                           415

                           0

                           415

                           295

                           0

                           295

                           105,1

                           8,7

                           „FB Bank“

                           70

                           0

                           70

                           49

                           0

                           49

                           33,8

                           3,1

                              Šaltinis: Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14.

               (44)

               Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Europos Centrinio Banko (ECB) sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (EFPM) numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, pagal tą programą finansuotini bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo išlaidos sudaro 50 mlrd. EUR (17). Ta suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu laikotarpio nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (18). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.

                  3 lentelė

                  2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)

                           Bankai

                           Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas
                           (2011 m. gruodžio mėn.) (1)

                           Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD
                           (2011 m. gruodžio mėn.) (2)

                           Su PSD susiję atidėjiniai
                           (2011 m. birželio mėn.) (3)

                           Bendroji sukaupto nuostolio suma.
                           Kredito rizikos projekcijos (4)

                           Paskolų nuostolių rezervai
                           (2011 m. gruodžio mėn.) (5)

                           Vidaus kapitalo formavimas (6)

                           Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas
                           (2014 m. gruodžio mėn.) (7)

                           Kapitalo poreikiai
                           (8) = (7) – (1 )– (2) – (3) – (4) – (5) – (6)

                           NBG

                           7 287

                           – 11 735

                           1 646

                           – 8 366

                           5 390

                           4 681

                           8 657

                           9 756

                           „Eurobank“

                           3 515

                           – 5 781

                           830

                           – 8 226

                           3 514

                           2 904

                           2 595

                           5 839

                           „Alpha“

                           4 526

                           – 4 786

                           673

                           – 8 493

                           3 115

                           2 428

                           2 033

                           4 571

                           „Piraeus“

                           2 615

                           – 5 911

                           1 005

                           – 6 281

                           2 565

                           1 080

                           2 408

                           7 335

                           „Probank“

                           281

                           – 295

                           59

                           – 462

                           168

                           147

                           180

                           282

                           „FB Bank“

                           145

                           – 49

                           0

                           – 285

                           167

                           – 29

                           116

                           168

                              Šaltinis: Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8.

               (45)

               Remiantis EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (19). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, „National Bank of Greece“, „Piraeus Bank“ ir „Alpha Bank“) yra gyvybingi (20). Pirmąją rekapitalizavimo priemonę HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn.

               (46)

               Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius tie bankai turėjo mokėti aukštesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos finansavimo (21), kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.

               (47)

               2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, kurias investuotojai gavo pagal PSD programą, išpirkimo programą kainomis, kurios svyravo nuo 30,2 % iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (22). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to į savo balansą galėjo įrašyti dar didesnius nuostolius, nes didžioji PSD programos metu į sąskaitas įtraukto tų naujų GVO buhalterinio nuostolio (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumo) dalis tapo galutinė ir negrįžtama (23).

               (48)

               2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams HFSF suteikė antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę.

               (49)

               2013 m. pavasarį tarpinis keturių bankų rekapitalizavimas buvo pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis, o HFSF turima dalis sudarė daugiau kaip 80 % kiekvieno iš keturių bankų akcijų. HFSF gavo bankų, sugebėjusių pritraukti iš anksto nustatytą privataus kapitalo sumą, akcijas be balsavimo teisės, o privatiems investuotojams, kurie kartu su HFSF skyrė pinigų, buvo suteikti varantai HFSF įsigytoms akcijoms.

               (50)

               2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų portfelių, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, susijusių su Graikijos rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolos trukmės laikotarpiu. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį ir nepalankų scenarijus. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas sudarė Graikijos bankas, padedamas konsultanto.

               (51)

               Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijų vertinimu, 2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis) siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą pagal pagrindinį ir nepalankų scenarijų. Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto parama, atliko kapitalo poreikių vertinimą.

               (52)

               Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos (24) konsoliduotai Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, atėmus esamus paskolų rezervus; ii) numatomas bankų veiklos pelningumas laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn., remiantis atsargiu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.

                  4 lentelė

                  2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)

                           Bankai

                           Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas
                           (2013 m. birželio mėn.) (1)

                           Paskolų nuostolių rezervai
                           (2013 m. birželio mėn.) (2)

                           Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3)

                           Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (4)

                           Vidaus kapitalo formavimas (25) (5)

                           Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas
                           (2016 m. gruodžio mėn.) (6)

                           Kapitalo poreikiai
                           (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5)

                           NBG (26)

                           4 821

                           8 134

                           – 8 745

                           – 3 100

                           1 451

                           4 743

                           2 183

                           „Eurobank“ (27)

                           2 228

                           7 000

                           – 9 519

                           – 1 628

                           2 106

                           3 133

                           2 945

                           „Alpha“

                           7 380

                           10 416

                           – 14 720

                           – 2 936

                           4 047

                           4 450

                           262

                           „Piraeus“

                           8 294

                           12 362

                           – 16 132

                           – 2 342

                           2 658

                           5 265

                           425

                              Šaltinis: Graikijos bankas, 2014 m. kovo mėn. 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), p. 42.

               (53)

               2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio mėn. vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti.

               (54)

               Nuo 2013 m. kovo mėn. pabaigos iki 2014 m. gegužės mėn. pradžios keturi bankai didino kapitalą.

         2.1.2.   Gavėjas

               (55)

               Bankas teikia universalias banko paslaugas, daugiausia Graikijoje, Turkijoje ir kitose Vidurio, Rytų bei Pietryčių Europos šalyse (Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje, Albanijoje ir buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM)). Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus ir paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, draudimo, iždo veiklą, veikia kapitalo rinkose ir teikia kitas paslaugas. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. rugsėjo 30 d. duomenimis Banke iš viso dirbo 37 831 darbuotojas (28), iš kurių maždaug trečdalis dirbo Graikijoje, dar trečdalis – Turkijoje, o likęs trečdalis – kitose šalyse, daugiausia Pietryčių Europoje.

               (56)

               Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė – 14 749 mln. EUR. Iš viso Banko su PSD susijusios išlaidos buvo apie 11 735 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa ši suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas (29). 2012 m. gruodžio mėn. vykdant išpirkimo programą Bankas gerokai žemesne kaina nei nominalioji vertė pardavė naujas GVO, kurias buvo gavęs pagal PSD programą. Dėl to pardavimo galėjo įrašyti su naujomis GVO susijusius nuostolius.

               (57)

               5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai Banko duomenys (metinių finansinių ataskaitų konsoliduoti duomenys).

                  5 lentelė

                  „National Bank of Greece“ pagrindiniai duomenys, 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m.
                   (30)

                           Pelnas ir nuostolis (mln. EUR)

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Grynosios pajamos iš palūkanų

                           4 148

                           3 843

                           3 365

                           3 157

                           Iš viso veiklos pajamų

                           4 639

                           4 372

                           3 527

                           3 771

                           Iš viso veiklos sąnaudų

                           – 2 512

                           – 2 541

                           – 2 322

                           – 2 547

                           Pajamos prieš atidėjinius

                           2 127

                           1 833

                           1 205

                           1 224

                           Vertės sumažėjimo nuostoliai kredito rizikai padengti

                           – 1 450

                           – 3 439

                           – 2 966

                           – 1 373

                           GVO ir PSD reikalavimus atitinkančių paskolų vertės sumažėjimo nuostoliai

                           0

                           – 11 783

                           – 187

                           0

                           Grynasis pelnas (nuostolis)

                           440

                           – 12 325

                           – 2 131

                           807

                           Atrankiniai apimties duomenys (mln. EUR)

                           2010 m. gruodžio 31 d.

                           2011 m. gruodžio 31 d.

                           2012 m. gruodžio 31 d.

                           2013 m. gruodžio 31 d.

                           Iš viso grynųjų paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams

                           77 262

                           71 496

                           69 135

                           67 250

                           Indėliai

                           68 039

                           59 544

                           58 722

                           62 876

                           Iš viso turto

                           120 745

                           106 870

                           104 798

                           110 930

                           Iš viso nuosavo kapitalo (31)

                           10 905

                           – 253

                           – 2 042

                           7 874

               (58)

               5 lentelė rodo, kad Bankas dėl PSD programos ne tik patyrė didelių nuostolių, įtrauktų į 2011 m. sąskaitas (11 735 mln. EUR (32)), bet ir jo pajamos sumažėjo (įskaitant dėl didesnių indėlių sąnaudų) ir jis patyrė didelių ir toliau didėjančių paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo nuostolių. Banko likvidumo pozicija nukentėjo dėl indėlių atsiėmimo, tačiau jo grynųjų paskolų ir indėlių santykis, palyginti su kitais Graikijos bankais, išliko gana žemas (2012 m. gruodžio 31 d. jis buvo 118 % (33)).

               (59)

               Atlikus 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, per kurį apskaičiuota, kad Banko kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų sudarė 2 183 mln. EUR, Bankas siekė gauti 2,5 mlrd. EUR kapitalo rinkoje.

               (60)

               2014 m. gegužės 6 d. Bankas paskelbė 2,5 mlrd. EUR (34) vertės užsakymų portfelio sudarymo (35) pradžią.

               (61)

               2014 m. gegužės 9 d. Bankas paskelbė apie 1 136,4 mln. naujų paprastųjų akcijų, kurių pardavimo kaina – 2,2 EUR už akciją, o visos bendrosios pajamos – 2,5 mlrd. EUR, išleidimą ir platinimą (36). Akcinis kapitalas padidintas panaikinus esamų akcininkų turimas pirmenybės teises, kaip nuspręsta per 2014 m. gegužės 10 d. Atėnuose vykusį visuotinį akcininkų susirinkimą (37). HFSF, remdamasis dviem nepriklausomų ekspertų pagal Įstatymą Nr. 3864 atlikto vertinimo ataskaitomis, patvirtino akcinio kapitalo padidinimą (38).

         2.2.   BANKO VYKDOMI GRAIKIJOS BANKININKYSTĖS VEIKLOS ĮSIGIJIMAI
   2.2.1.   Trijų kooperatinių bankų atrinktų įsipareigojimų įsigijimas

               (62)

               2012 m. kovo 18 d. Graikijos bankas pažymėjo, kad trys kooperatiniai bankai neatitinka kapitalo pakankamumo reikalavimų ir padarė išvadą, kad jie negalėtų pasididinti kapitalo. Todėl Graikijos bankas nusprendė panaikinti jų licencijas ir pradėjo jų likvidavimą.

               (63)

               Graikijos bankas manė, kad pertvarkymo priemonių taikymas, ypač indėlių aukcionai vykdant pertvarkymą (Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnis) ir atitinkamo finansavimo trūkumo padengimas, buvo labai svarbūs žingsniai siekiant išlaikyti po sėkmingo PSD ir antrosios koregavimo programos užbaigimo atsigaunantį, tačiau, nepaisant pasikeitusių rinkos nuotaikų, vis dar trapų, indėlininkų pasitikėjimą. Graikijos bankas apskaičiavo, kad 2012 m. kovo 19 d. tuose trijuose kooperatiniuose bankuose klientų indėlių bendra suma (remiantis 2013 m. rugsėjo 30 d. audito nepatvirtintais duomenimis) sudarė apie 325 mln. EUR.

               (64)

               Graikijos bankas pradėjo pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, pagal kurią visi indėliai, įskaitant tarpbankinius indėlius, ir reikalavimai bei įsipareigojimai Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui (toliau – HDIGF), išskyrus paskolas, būtų perduoti pirkėjui. 2012 m. kovo 20 d. Graikijos bankas paragino penkias tuo metu didžiausias Graikijos kredito įstaigas pateikti pasiūlymus. Bankas ir trys kiti bankai pateikė įpareigojančius pasiūlymus. Banko pasiūlymas buvo tinkamiausias, atsižvelgiant į atlygį ir laiką, kurio reikia perdavimui užbaigti. Bankas kaip atlygį pasiūlė sumokėti sumą, lygią […] (39) % perduotų indėlių, ir apskaičiuota, kad perdavimą galima užbaigti per vieną darbo dieną.

         2.2.1.1.   Kooperatinis bankas „Lesvos-Limnos“ (toliau – „Lesvos-Limnos Bank“)

               (65)

               2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas nusprendė, kad „Lesvos-Limnos Bank“ indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu turi būti perduoti Bankui (40). Remiantis Graikijos banku (41), tikroji perduotų įsipareigojimų vertė buvo […] mln. EUR, o jokio turto perduota nebuvo. Apskaičiuota (42), kad atlygis yra […] mln. EUR, t. y. […] % perduotų indėlių. Finansavimo trūkumą padengė HFSF pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį. 2012 m. balandžio 10 d. HFSF padengė du trečdalius viso EFSF finansavimo trūkumo ir įsipareigojo išmokėti likusią sumą po to, kai bus nustatytas galutinis finansavimo trūkumas. 2012 m. birželio 22 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis „Lesvos-Limnos Bank“ finansavimo trūkumas sudarė 56,6 mln. EUR. 2012 m. liepos 20 d. HFSF padengė trūkstamą finansavimo trūkumo dalį.

               (66)

               Kai buvo vykdomas „Lesvos-Limnos Bank“ pertvarkymas, jame dirbo 37 darbuotojai ir jis turėjo 3 filialus. Bankas neperėmė nė vieno „Lesvos-Limnos Bank“ filialo, o jų darbuotojus atleido.

         2.2.1.2.   Kooperatinis bankas „Achaia“ (toliau – „Achaia Bank“)

               (67)

               2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas nusprendė, kad „Achaia Bank“ indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu turi būti perduoti Bankui (43). Remiantis Graikijos banku (44), tikroji perduotų įsipareigojimų vertė buvo […] mln. EUR, o jokio turto perduota nebuvo. Apskaičiuota (45), kad atlygis yra […] mln. EUR, t. y. […] % perduotų indėlių kapitalo. Finansavimo trūkumą padengė HFSF pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį. 2012 m. balandžio 10 d. HFSF padengė du trečdalius viso EFSF finansavimo trūkumo ir įsipareigojo išmokėti likusią sumą po to, kai bus nustatytas galutinis finansavimo trūkumas. 2012 m. birželio 22 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis „Achaia Bank“ finansavimo trūkumas sudarė 212,9 mln. EUR. 2012 m. liepos 20 d. HFSF padengė trūkstamą finansavimo trūkumo dalį.

               (68)

               Kai buvo vykdomas „Achaia Bank“ pertvarkymas, jame dirbo 103 darbuotojai ir jis turėjo 13 filialų. Bankas neperėmė nė vieno „Achaia Bank“ filialo, o jų darbuotojus atleido.

         2.2.1.3.   Kooperatinis bankas „Lamia“ (toliau – „Lamia Bank“)

               (69)

               2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas nusprendė, kad „Lamia Bank“ indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu turi būti perduoti Bankui (46). Pasak Graikijos banko, tikroji perduotų įsipareigojimų vertė buvo […] mln. EUR, o jokio turto perduota nebuvo. Apskaičiuota (47), kad atlygis yra […] mln. EUR, t. y. […] % perduotų indėlių kapitalo. Finansavimo trūkumą padengė HFSF pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį. 2012 m. balandžio 10 d. HFSF padengė du trečdalius viso EFSF finansavimo trūkumo ir įsipareigojo išmokėti likusią sumą po to, kai bus nustatytas galutinis finansavimo trūkumas. 2012 m. birželio 22 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis „Lamia Bank“ finansavimo trūkumas sudarė 56,3 mln. EUR. 2012 m. liepos 20 d. HFSF padengė trūkstamą finansavimo trūkumo dalį.

               (70)

               Kai buvo vykdomas „Lamia Bank“ pertvarkymas, jame dirbo 47 darbuotojai ir jis turėjo 5 filialus. Bankas neperėmė nė vieno „Lamia Bank“ filialo, o jų darbuotojus atleido.

               (71)

               Trijų kooperatinių bankų finansavimo trūkumo sumos nurodytos 6 lentelėje.

                  6 lentelė

                  Trijų kooperatinių bankų galutiniai finansavimo trūkumai

                           Galutinis finansavimo trūkumas
                           (mln. EUR)

                           „Lesvos-Limnos Bank“

                           56,6

                           „Achaia Bank“

                           212,9

                           „Lamia Bank“

                           56,3

                           Iš viso

                           325,8

                              Šaltiniai:2012 m. birželio 22 d. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimai Nr. 3/1, 3/2 ir 3/3.

         2.2.2.   „First Business Bank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų įsigijimas

               (72)

               „FB Bank“ – mažas bankas, kurio balanso suma jo pertvarkymo metu buvo 1,4 mlrd. EUR, ir kurio paskolų ir indėlių rinkos dalis buvo mažesnė nei 1 %. „FB Bankas“ turėjo 19 filialų visoje Graikijoje ir 2012 m. gruodžio 31 d. jame dirbo 260 darbuotojų.

               (73)

               Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą „FB Bank“ gavo i) 2009 m. liepos mėn. 50 mln. EUR kapitalo injekciją iš Graikijos valstybės, ii) 2012 m. gegužės mėn. 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių (48), iii) 2011 m. kovo mėn. valstybės garantiją išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė 50 mln. EUR.

               (74)

               „FB Bank“ dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO, kurių nominalioji vertė – 70 mln. EUR. Kaip parodyta 2 lentelėje, iš viso Banko su PSD susijusios išlaidos sudarė apie 49 mln. EUR prieš apmokestinimą. Kaip parodyta 3 lentelėje, atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis apskaičiuota, kad „FB Bank“ kapitalo poreikiai siekė 168 mln. EUR.

         „First Business Bank“ įsigijimas

               (75)

               2012 m. lapkričio 8 d. Graikijos bankas paprašė „FB Bank“ iki 2013 m. balandžio 30 d. užbaigti kapitalo didinimą, kad būtų atstatytas bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas.

               (76)

               Kadangi „FB Bank“ nesugebėjo surinkti reikalaujamo kapitalo iki 2013 m. balandžio 30 d., Graikijos bankas nusprendė pradėti „FB Bank“ licencijos panaikinimo procesą ir jo likvidavimą.

               (77)

               Graikijos bankas manė, kad pertvarkymo priemonių taikymas pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, ypač atitinkamo finansavimo trūkumo padengimas ir susijęs kapitalo poreikių, susijusių su perduotu turtu, padengimas, buvo labai svarbūs žingsniai siekiant išlaikyti indėlininkų pasitikėjimą Graikijos bankų sistema ir taip išsaugoti finansinį stabilumą. Graikijos bankas apskaičiavo, kad 2012 m. gruodžio 31 d.„FB Bank“ klientų indėlių bendra suma sudarė apie 1 278 mln. EUR, iš kurių HDIGF garantavo tik už 830 mln. EUR. Todėl, jei „FB Bank“ būtų buvęs likviduojamas netaikant pertvarkymo priemonių, apie 448 mln. EUR indėlių būtų likę nepadengta.

               (78)

               Vadovaudamasis šiais stabilumo sumetimais, Graikijos bankas pradėjo „FB Bank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų, įskaitant indėlius, aukcioną. Tačiau įsigijus „FB Bank“ turtą pirkėjui galėjo susidaryti papildomų kapitalo poreikių, todėl joks bankas nesutiktų įsigyti atrinkto turto ir įsipareigojimų. Graikijos bankas savo 2013 m. gegužės 8 d. rašte HFSF nurodė, kad jis mano, jog būtų tikslinga, kad HFSF padengtų tuos kapitalo poreikius, kaip dalį pertvarkymo sąnaudų. 2013 m. gegužės 10 d. savo galutiniame įpareigojančiame pasiūlyme Bankas paprašė, kad dėl perduoto „FB Bank“ turto įsigijimo susidariusius kapitalo poreikius padengtų HFSF. Kai buvo vykdomas pertvarkymas, Graikijos bankas apskaičiavo, kad tie kapitalo poreikiai siekė apie 100 mln. EUR (49).

               (79)

               2013 m. gegužės 8 d. tik Bankas ir vienas kitas bankas pateikė neįpareigojančius pasiūlymus. Abiejų bankų pasiūlymai rėmėsi žinojimu, kad HFSF padengtų tiek finansavimo trūkumą, tiek su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius. 2013 m. gegužės 10 d. Bankas pateikė galutinį pasiūlymą. Graikijos bankas nusprendė perduoti „FB Bank“ turtą ir įsipareigojimus Bankui, kurio pasiūlymas buvo laikomas tinkamiausiu.

               (80)

               Bankui buvo perduotos klientų paskolos (išskyrus paskolas su nuolatiniais įsiskolinimais), beveik visi pinigų likučiai, nematerialusis turtas ir prestižas, nuosavybės teisės, su nuosavybės nuoma ar pirkimu susijusios sutartys, tarpbankiniai įsipareigojimai bei klientų indėliai.

               (81)

               Remiantis Graikijos banko pradiniu vertinimu, atliktu vykdant pertvarkymą (50), Bankui perduotų „FB Bank“ įsipareigojimų vertė buvo 1 402 mln. EUR, o perduoto turto – 878 mln. EUR, taigi buvo 524 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį padengė HFSF, kuris 2013 m. birželio 28 d. apmokėjo du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo, t. y. 349,6 mln. EUR. 2013 m. lapkričio 7 d. (51) Graikijos bankui apskaičiavus, kad galutinė finansavimo trūkumo suma yra 457 mln. EUR, 2013 m. lapkričio 13 d. (52) HFSF Bankui sumokėjo 107,4 mln. EUR likutį.

         2.2.3.   „Probank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų įsigijimas

               (82)

               „Probank“ visoje Graikijoje turėjo 112 filialų tinklą ir 2013 m. kovo 31 d. jame dirbo 1 087 darbuotojų (53).

               (83)

               2013 m. birželio 30 d.„Probank“ balansas buvo apie 3,2 mlrd. EUR (54). 2013 m. kovo 31 d. duomenimis „Probank“ paskolų rinkos dalis buvo 1,1 %, o indėlių rinkos – 1,7 %.

               (84)

               „Probank“ dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO, kurių nominalioji vertė – 415 mln. EUR. Kaip parodyta 2 lentelėje, iš viso Banko su PSD susijusios išlaidos sudarė apie 295 mln. EUR prieš apmokestinimą. Kaip parodyta 3 lentelėje, atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis apskaičiuota, kad „Probank“ kapitalo poreikiai siekė 282 mln. EUR.

         „Probank“ įsigijimas

               (85)

               2012 m. spalio 26 d. Graikijos bankas paprašė „Probank“ padidinti kapitalą 282 mln. EUR.

               (86)

               Kadangi „Probank“ nesugebėjo padidinti kapitalo iki 2013 m. liepos mėn., Graikijos bankas nusprendė pradėti jo licencijos panaikinimo procesą ir likvidavimą (55). Konkrečiau, „Probank“ nuosavos lėšos buvo neigiamos ir, remiantis konsoliduotais 2013 m. kovo 31 d. duomenimis, apskaičiuota, kad jos siekė apie -16 mln. EUR. Todėl „Probank“ neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, o jo nuosavos lėšos nesiekė Įstatymo Nr. 3601/2007 5 straipsnio 4 dalies a punkte bankams nustatyto minimalaus akcinio kapitalo.

               (87)

               Graikijos bankas manė, kad pertvarkymo priemonių taikymas buvo labai svarbus siekiant išlaikyti indėlininkų pasitikėjimą Graikijos bankų sistema ir taip išsaugoti finansinį stabilumą. Graikijos bankas apskaičiavo, kad 2013 m. kovo 31 d.„Probank“ klientų indėlių bendra suma sudarė apie 3 123 mln. EUR, iš kurių HDIGF garantavo tik už 1 998 mln. EUR. Todėl, jei „Probank“ būtų buvęs likviduojamas netaikant pertvarkymo priemonių, apie 1 125 mln. EUR indėlių būtų likę nepadengta.

               (88)

               Vadovaudamasis šiais stabilumo sumetimais, Graikijos bankas pradėjo „Probank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų, įskaitant indėlius, aukcioną. Tačiau įsigijus „Probank“ turtą pirkėjui galėjo susidaryti papildomų kapitalo poreikių, todėl joks bankas nesutiktų įsigyti atrinkto turto ir įsipareigojimų. Todėl 2013 m. liepos 25 d. savo galutiniame įpareigojančiame pasiūlyme Bankas paprašė, kad dėl perduoto „Probank“ turto įsigijimo susidariusius kapitalo poreikius padengtų HFSF. Vertinant gautus pasiūlymus HFSF atsižvelgė į prašymą prisiimti įsipareigojimą padengti tuos kapitalo poreikius. Apskaičiuota tų kapitalo poreikių suma buvo [180–280] mln. EUR (56).

               (89)

               2013 m. liepos 24 d. kitas didelis Graikijos bankas pateikė pasiūlymo projektą, o 2013 m. liepos 25 d. Bankas pateikė savo pasiūlymą. Abiejų bankų pasiūlymai rėmėsi žinojimu, kad HFSF padengtų tiek finansavimo trūkumą, tiek dėl perduoto turto susidariusius kapitalo poreikius. Graikijos bankas nusprendė perduoti „Probank“ turtą ir įsipareigojimus Bankui, kurio pasiūlymas buvo laikomas tinkamiausiu.

               (90)

               Bankui buvo perduotos klientų paskolos (išskyrus paskolas su nuolatiniais įsiskolinimais), beveik visi pinigų likučiai, nematerialusis turtas ir prestižas, nuosavybės teisės, su nuosavybės nuoma ar pirkimu susijusios sutartys, tarpbankiniai įsipareigojimai bei klientų indėliai.

               (91)

               Remiantis Graikijos banko pradiniu vertinimu, atliktu vykdant pertvarkymą (57), Bankui perduotų „Probank“ įsipareigojimų vertė buvo 3 198,9 mln. EUR, o perduoto turto – 2 961,4 mln. EUR, taigi buvo 237,6 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį padengė HFSF, kuris 2013 m. rugpjūčio 9 d. grynaisiais padengė du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo, t. y. 158,4 mln. EUR. 2013 m. gruodžio 30 d. Graikijos banko patvirtintas apskaičiuotas finansavimo trūkumas sudarė 562,7 mln. EUR (58). 2013 m. gruodžio 31 d. HFSF Bankui grynaisiais sumokėjo 404,4 mln. EUR likutį (59).

         2.3.   PAGALBOS PRIEMONĖS
   2.3.1.   Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą suteiktos pagalbos priemonės (L1 ir A priemonės)

               (92)

               Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę.

         2.3.1.1.   Valstybės parama likvidumui padidinti pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)

               (93)

               Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones. Ta pagalba šiame sprendime bus aprašoma kaip „L1 priemonė“. 2013 m. lapkričio 30 d. (60) Bankui suteiktų garantijų suma buvo apie 14,8 mlrd. EUR. Tą dieną neapmokėtų Vyriausybės obligacijų Bankui vertė buvo 847 mln. EUR. 2011 m. balandžio 15 d. Bankas buvo gavęs 787 mln. EUR paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, ir 12,9 mlrd. EUR valstybės garantijų.

               (94)

               2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame Banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos pareiškė ketinimą restruktūrizavimo laikotarpiu toliau pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą Bankui teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas.

         2.3.1.2.   Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)

               (95)

               2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. Bankas iš Graikijos pagal rekapitalizavimo priemonę gavo atitinkamai 350 mln. EUR ir 1 000 mln. EUR kapitalo injekcijas, kurių suma – 1 350 mln. EUR (A priemonė); tai sudarė maždaug 2 % pagal riziką įvertinto Banko turto tuo metu.

               (96)

               Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis, kurių atkarpa – 10 %, o išpirkimo terminas – penkeri metai. 2010 m. privilegijuotųjų akcijų trukmė buvo pratęsta, o atlygis – padidintas. Pasibaigus pradiniam penkerių metų laikotarpiui, jei privilegijuotosios akcijos neišperkamos, o visuotinis akcininkų susirinkimas nepriima sprendimo dėl tų akcijų išpirkimo, Graikijos finansų ministras padidins atkarpą 2 % per metus pagal kaupiamąjį principą (t. y. 12 % atkarpa šeštaisiais metais, 14 % atkarpa septintaisiais metais ir t. t.).

         2.3.2.   Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)

               (97)

               Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, pagal kurią moki finansų įstaiga, susidūrusi su laikinomis likvidumo problemomis, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Tokios finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra […] baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį ECB banko refinansavimą.

               (98)

               Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, tai reiškia, kad bet kokios sąnaudos ir rizika, susijusios su skubios paramos likvidumui padidinti teikimu, tenka Graikijos bankui (61). Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, kuri taikoma visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai. Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris yra […] baziniai punktai.

               (99)

               2012 m. sausio 31 d. Bankas buvo gavęs 8,6 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (62), o 2012 m. gruodžio 31 d. Bankas buvo gavęs 30,9 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (63).

         2.3.3.   Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės (B1, B2 ir B3 priemonės)

               (100)

               Nuo 2012 m. HFSF Bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 7 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

                  7 lentelė

                  Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės

                           1-sis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gegužės mėn. (mln. EUR)

                           2-sis tarpinis rekapitalizavimas– 2012 m. gruodžio mėn. (mln. EUR)

                           2013 m. pavasario rekapitalizavimas – 2013 m. gegužės mėn. (mln. EUR)

                           Priemonė

                           B1

                           B2

                           B3

                           Suma
                           (mln. EUR)

                           7 430

                           2 326

                           8 677

         2.3.3.1.   Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)

               (101)

               Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 14–33 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. (64) pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir pagrindinės jos ypatybės.

               (102)

               2012 m. balandžio 20 d. HFSF suteikė Bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 6,9 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, Banko akcinį kapitalą.

               (103)

               Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės 28 d. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas HFSF (toliau – HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perleido Bankui 7,4 mlrd. EUR EFSF obligacijų. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 50 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. užbaigtu tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į Banko apskaitą atgaline data dieną, Bankas pasiektų 8 % bendro kapitalo pakankamumo koeficientą. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone nepadengti visi kapitalo poreikiai, nustatyti atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Bankas turėjo didinti kapitalą atlikdamas būsimą kapitalo padidinimą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad Bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas.

               (104)

               Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones dienos Banko ir HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad Bankas turi mokėti HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu HFSF kapitalo įnašu Bankui (65).

         2.3.3.2.   Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)

               (105)

               2012 m. rudenį Bankas į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Taigi jo kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas toliau atitiktų reikalavimus ECB refinansavimui gauti.

               (106)

               Todėl buvo būtinas antrasis tarpinis rekapitalizavimas. 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF įvykdė 2 326 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė), ši priemonė taip pat buvo išmokėta perleidžiant Bankui EFSF obligacijas.

               (107)

               Bendra dviejų tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) suma reiškė, kad visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (9,76 mlrd. EUR (66)) HFSF jau buvo padengęs 2012 m. gruodžio 21 d.

         2.3.3.3.   HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B3 priemonė)

               (108)

               2013 m. gegužės 22 d. Banko direktorių valdyba paskelbė, kad išleido 2 274,1 mln. naujų akcijų, kurių nominalioji vertė – 0,30 EUR, o pardavimo kaina – 4,29 EUR už akciją (67).

               (109)

               2013 m. birželio 21 d. (68) Bankas paskelbė, kad sumokėta visa akcinio kapitalo padidinimo suma, t. y. iš viso 9 756 mln. EUR (įskaitant priedus). Bendra didinant Banko akcinį kapitalą iš privačių investuotojų pritrauktų lėšų suma sudarė 1 079 mln. EUR (69). Taigi, HFSF dalyvavo didinant Banko akcinį kapitalą prisidėdamas 8 677 mln. EUR (B3 priemonė).

               (110)

               Ta suma lygi B1 ir B2 priemonių sumai, atmetus privačių investuotojų skirtų lėšų sumą. Padidinus Banko akcinį kapitalą, pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 ir B2 priemonės) buvo iš dalies pakeisti į nuolatinį rekapitalizavimą.

               (111)

               Nustatyta naujų akcijų kaina – 50 % vidutinės pagal pardavimo apimtį įvertintos akcijų kainos per 50 prekybos dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Dėl atvirkštinio akcijų padalijimo ir Banko akcinio kapitalo sumažinimo, dėl kurių sprendimą neeilinis visuotinis akcininkų susirinkimas priėmė 2012 m. balandžio 29 d. (70), nustatyta naujų akcijų kaina – 4,29 EUR už akciją.

               (112)

               Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF tapo pagrindiniu Banko akcininku (84,39 % akcijų) (71). HFSF išleido 245 779,6 mln. varantų ir privatiems investuotojams be jokio atlygio suteikė po varantą už kiekvieną pasirašytą akciją (72). Kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 8,23 HFSF akcijų. Pirmojo vykdymo diena – 2013 m. gruodžio 26 d., po to varantai gali būti vykdomi kas šešis mėnesius iki 2017 m. gruodžio 26 d. Vykdymo kaina lygi pasirašymo kainai, t. y. 4,29 EUR, prie jos pridėjus metinę palūkanų normą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius) (73).

               (113)

               HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) numatyta, kad teisių emisijos atveju gali būti koreguojamos tik varantų vykdymo kainos. Be to, koregavimas turi būti daromas ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Joks koregavimas nenumatytas didinant akcinį kapitalą, kai netaikomos pirmenybės teisės įsigyti vertybinius popierius.

         2.3.4.   Pagalbos priemonės įsigytoms įmonėms

   2.3.4.1.   Valstybės parama trims kooperatiniams bankams

               (114)

               Kaip jau minėta 2.2.1. skirsnyje, „Lesvos-Limnos Bank“, „Achaia Bank“ ir „Lamia Bank“ finansavimo trūkumus (atitinkamai 56,6 mln. EUR, 212,9 mln. EUR ir 56,3 mln. EUR) padengė HFSF. Todėl bendra finansavimo trūkumų suma buvo 325,8 mln. EUR.

         2.3.4.2.   Pagalbos priemonės „FB Bank“

               (115)

               Nuo 2009 m. „FB Bank“ suteikta keletas pagalbos priemonių. 8 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

                  8 lentelė

                  Pagalbos priemonių „FB Bank“ apžvalga

                           Pagalbos gavėjas

                           Priemonė

                           Aprašymas

                           Pagalbą suteikęs subjektas

                           Data

                           Valstybės pagalbos suma (mln. EUR)

                           „FB Bank“ veikla

                           FB1

                           Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą suteiktos privilegijuotosios akcijos

                           Valstybė

                           2009 m. liepos mėn.

                           50

                           FB2

                           Graikijos Vyriausybės obligacijų skolinimas pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą

                           Valstybė

                           nuo 2009 m. sausio mėn.

                           60

                           FB3

                           Valstybės garantija išleistoms obligacijoms pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą

                           Valstybė

                           2011 m. kovo mėn.

                           50

                           FB4

                           Finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ turtą perdavus Bankui, padengimas

                           HFSF

                           2013 5 10
                           (Pertvarkymo data)

                           456,97

                           FB5

                           Įsipareigojimas padengti su Bankui perduotu „FB Bank“ turtu susijusius kapitalo poreikius

                           HFSF

                           2013 5 10
                           (Pertvarkymo data)

                           100

                           FB4 ir FB5 bendra suma

                           556,97

         2.3.4.2.1.   „FB Bank“ suteikta valstybės rekapitalizavimo priemonė (FB1 priemonė)

               (116)

               2009 m. liepos mėn. Graikija „FB Bank“ skyrė 50 mln. EUR injekciją, kuri tuo metu sudarė maždaug 3 % pagal riziką įvertinto jo turto. Ta kapitalo injekcija buvo skirta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Rekapitalizavimas atliktas privilegijuotosiomis akcijomis.

         2.3.4.2.2.   „FB Bank“ suteikta valstybės parama likvidumui padidinti (FB2 ir FB3 priemonės)

               (117)

               „FB Bank“ taip pat buvo suteikta parama likvidumui didinti pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų obligacijomis, priemones, kurios yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. 2009 m. sausio mėn. „FB Bank“ gavo 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių, kurių išpirkimo terminas – 2011 m. gruodžio mėn. (FB2 priemonė). 2012 m. gegužės mėn. jis gavo 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių, kurių išpirkimo terminas turėjo būti 2015 m. balandžio mėn., tačiau 2013 m. gegužės 23 d. jie buvo atšaukti (74) (FB3 priemonė). 2011 m. kovo mėn. „FB Bank“ dar gavo valstybės garantiją išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė 50 mln. EUR.

         2.3.4.2.3.   Priemonės, susijusios su „FB bank“ pertvarkymu (FB4 ir FB5 priemonės)

   i)   456,97 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio dėl „FB Bank“ turto perdavimo Bankui, padengimas (FB4 priemonė)

               (118)

               HFSF padengė finansavimo trūkumą (75), susidariusį „FB Bank“ turtą perdavus Bankui. Vadovaudamasis Graikijos banko 2013 m. gegužės 10 d. ir lapkričio 7 d. sprendimais HFSF dviem dalimis, 2013 m. liepos 26 d. ir lapkričio 13 d., sumokėjo visą 456,97 mln. EUR sumą (76).

         ii)   HFSF įsipareigojimas padengti visus su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius (FB5 priemonė)

               (119)

               Pagal pertvarkymo procedūrą HFSF įsipareigojo padengti kapitalo poreikius, susidariusius dėl „FB Bank“ perduoto turto įsigijimo. Todėl būtų reikalaujama, kad HFSF skirtų kapitalo injekciją, atitinkančią 9 % pagal riziką įvertinto Bankui perduoto turto. Tuo metu, kai buvo vykdomas pertvarkymas, apskaičiuota, kad su perduotu turtu susiję kapitalo poreikiai siekė apie 100 mln. EUR.

               (120)

               Kaip jau minėta (30) konstatuojamojoje dalyje, HFSF daugiau neskirs Bankui jokios kapitalo injekcijos, nes Bankas savo restruktūrizavimo plane atsisakė teisės prašyti HFSF padengti galimus kapitalo poreikius, susijusius su perduotu turtu.

         2.3.4.3.   „Probank“ skirtos pagalbos priemonės

               (121)

               „Probank“ nebuvo taikyta jokia pagalbos priemonė pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. 9 lentelėje apžvelgiamos kitos „Probank“ taikytos pagalbos priemonės

                  9 lentelė

                  Pagalbos priemonių „Probank“ apžvalga

                           Pagalbos gavėjas

                           Priemonė

                           Aprašymas

                           Pagalbą suteikęs subjektas

                           Data

                           Valstybės pagalbos suma (mln. EUR)

                           „Probank“ veikla

                           PB1

                           Finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ turtą perdavus Bankui, padengimas

                           HFSF

                           2013 7 26
                           (Pertvarkymo data)

                           562,73

                           PB2

                           Įsipareigojimas padengti su Bankui perduotu „Probank“ turtu susijusius kapitalo poreikius

                           HFSF

                           2013 7 26
                           (Pertvarkymo data)

                           [180–280]

                           PB1 ir PB2 bendra suma

                           [742,73–842,73]

         2.3.4.3.1.   562,73 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio dėl „Probank“ turto perdavimo Bankui, padengimas (PB1 priemonė)

               (122)

               HFSF padengė finansavimo trūkumą, susidariusį „Probank“ turtą perdavus Bankui. Vadovaudamasis Graikijos banko 2013 m. liepos 26 d. ir gruodžio 30 d. sprendimais HFSF dviem dalimis, 2013 m. rugpjūčio 9 d. ir gruodžio 31 d., sumokėjo visą 562,73 mln. EUR sumą.

         2.3.4.3.2.   HFSF įsipareigojimas padengti visus su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius (PB2 priemonė)

               (123)

               Pagal pertvarkymo procedūrą HFSF įsipareigojo padengti pirkėjo kapitalo poreikius, susidariusius dėl „Probank“ turto įsigijimo. Todėl būtų reikalaujama, kad HFSF skirtų kapitalo injekciją, atitinkančią 9 % pagal riziką įvertinto Bankui perduoto turto. Tuo metu, kai buvo vykdomas pertvarkymas, apskaičiuota, kad su perduotu turtu susiję kapitalo poreikiai siekė apie [180–280] mln. EUR.

               (124)

               Kaip jau minėta (41) konstatuojamojoje dalyje, HFSF daugiau neskirs Bankui jokios kapitalo injekcijos, nes Bankas savo restruktūrizavimo plane atsisakė teisės prašyti HFSF padengti galimus kapitalo poreikius, susijusius su perduotu turtu.

         2.4.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

               (125)

               2014 m. birželio 25 d. Graikija pateikė banko restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškinama, kaip Bankas, kaip jungtinis subjektas, sukurtas įsigijus „FB Bank“, „Probank“ ir tris kooperatinius bankus, ketina atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą.

         2.4.1.   Šalies viduje vykdoma veikla

               (126)

               Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą Bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje ir Turkijoje.

               (127)

               Kalbant apie Graikiją, svarbiausias Banko prioritetas – iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (konkrečiai, iki 2018 m. gruodžio 31 d.) atkurti Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos didelį pelningumą ir gyvybingumą. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama padidinti Banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama jo kapitalo pozicija ir balanso struktūra.

               (128)

               Kalbant apie veiklos efektyvumą, Bankas jau yra pradėjęs plačią racionalizavimo programą. Nuo 2009 m. gruodžio 31 d. iki 2012 m. gruodžio 30 d. Bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje. Jis sumažino filialų skaičių nuo 575 2009 m. (77) iki 511 2012 m. (78), taip pat sumažino bankininkystės veikla Graikijoje užsiimančių darbuotojų skaičių (nuo 12 534 2009 m. gruodžio mėn. (79) iki 11 230 2012 m. gruodžio mėn. (80)).

               (129)

               Nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. pabaigos Bankas planuoja toliau mažinti darbuotojų Graikijoje skaičių (nuo 13 675 iki […]) (81), nepaisant „FB Bank“ ir „Probank“, kuriuose dirbo atitinkamai 260 ir 1 087 darbuotojai (82), įsigijimo poveikio. Skirtumas tarp 2012 m. gruodžio 31 d. bankininkystės veikla Graikijoje užsiimančių darbuotojų skaičiaus (11 230) ir bendro Graikijos darbuotojų skaičiaus 2012 m. pabaigoje (13 675) susidarė dėl to, kad buvo skaičiuojami ne bankininkystės srities darbuotojai, pavyzdžiui, draudimo („Ethniki Hellenic General Insurance S.A.“), turizmo („Astir Palace Vouliagmenis S.A.“) arba nekilnojamojo turto („NBG Pangaea Reic“) darbuotojai.

               (130)

               Nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. pabaigos Bankas sieks racionalizuoti šalies viduje veikiančius savo tinklus. Iki […] filialų skaičius išaugs nuo 511 iki […]. Primenama, kad 2013 m. Bankas įsigijo „FB Bank“ ir „Probank“ tinklus, kuriuos sudarė atitinkamai 19 ir 112 filialų.

               (131)

               Didesnis efektyvumas filialų ir darbuotojų požiūriu bendras banko Graikijoje vykdomos veiklos sąnaudas padės sumažinti […] % nuo 1 301 mln. EUR pro forma pagrindu 2012 m. iki […] mln. EUR 2017 m (83). Todėl numatomas bankininkystės veiklos Graikijoje sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei […] %.

               (132)

               Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip Bankas sumažins savo finansavimo išlaidas; tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Numatoma, kad Graikijoje indėlių palūkanų normų skirtumai (vidutinės terminuotųjų indėlių, neterminuotųjų indėlių ir santaupų palūkanų normos) sumažės. Taip pat restruktūrizavimo laikotarpiu mažės Banko priklausomybė nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo.

               (133)

               Restruktūrizavimo plane numatyta, kad Bankas taip pat stiprins savo balansą. Banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje toliau mažės, o jo kapitalo pakankamumas bus padidintas (nuo 8,4 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficiento grupės lygmeniu 2013 m. gruodžio 31 d.).

               (134)

               Kitas Banko prioritetas – neveiksnių paskolų valdymas. Bankas pagerins savo paskolų teikimo procesus, susijusius tiek su paskolų išdavimu (geresnis užtikrinimas įkaitu ir mažesnės ribos), tiek su neveiksnių paskolų valdymu. Neveiksnių paskolų lygis […] ir numatoma, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje jis bus […] % (84). Rizikos sąnaudos (sumažėjusios vertės paskolų dalis) sumažės nuo 2 mlrd. EUR 2012 m. iki […] mlrd. EUR 2018 m. (85).

               (135)

               Didesnis veiklos efektyvumas, padidėjusi grynoji palūkanų marža ir mažėjančios rizikos sąnaudos leis Bankui padidinti savo pelningumą. Bankas numato, kad 2014 m. ir 2018 m. jo pelnas Graikijoje sieks atitinkamai […] mln. EUR ir […] mln. EUR. Graikijoje vykdomos veiklos nuosavo kapitalo grąža 2017 m. sieks […] % (86), o tai yra pakankama, atsižvelgiant į Banko rizikos profilį tuo metu (87).

         2.4.2.   Tarptautinė bankininkystės veikla (išskyrus veiklą Turkijoje)

               (136)

               Bankas jau pradėjo mažinti finansinį savo tarptautinio tinklo įsiskolinimą ir jį restruktūrizuoti. Nuo 2009 m. filialų Pietryčių Europoje skaičius sumažėjo iki 170 (88).

               (137)

               Bankas ir toliau restruktūrizuos savo tarptautinį tinklą ir mažins jo finansinį įsiskolinimą. Visų pirma Bankas parduos savo užsienio patronuojamąsias įmones […] ir savo filialus […]. Tas pardavimas sudaro […] % 2012 m. metų pabaigoje Banko ne Graikijoje ir ne Turkijoje turėto turto, t. y. […] mln. EUR iš 12 101 mln. EUR.

               (138)

               Filialai […] ir […] bei patronuojamoji įmonė […] bus […].

               (139)

               Dėl pardavimo patronuojančiosios įmonės grynasis finansavimas bus nutrauktas iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos.

         2.4.3.   Turkija

               (140)

               Bankas ketina iki 60 % […] sumažinti savo turimą „Finansbank“ nuosavybės dalį.

               (141)

               […] suteiks „Finansbank“ […] ir sustiprins Banko įsipareigojimą per restruktūrizavimo laikotarpį „Finansbank“ skirti […].

               (142)

               Bankas planuoja, kad restruktūrizavimo laikotarpiu „Finansbank“ smarkiai augs. Jis taip pat įgyvendins išlaidų kontrolės planą. 2014 m., „Finansbank“ ketina […] ir […]. Ateinančiais metais – […], dėl to sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje sumažės nuo […] iki […] (89).

               (143)

               Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bus atidžiai stebima „Finansbank“ prisiimta rizika. Tikimasi, kad 2014–2018 m. vertės sumažėjimas sudarys mažiau negu […] % klientų paskolų, o 2018 m. tikimasi […] % turto grąžos. „Finansbank“ nuosavo kapitalo grąža visą laikotarpį išliks didelė.

               (144)

               2012 m. Bankas pardavė Turkijoje vykdomą draudimo verslą (gyvybės ir ne gyvybės) ir taip padidino kapitalą […] mln. EUR (90).

         2.4.4.   Su bankininkyste nesusijusi veikla. […] nekilnojamojo turto veiklos pardavimas

               (145)

               Bankas sumažino turimą savo patronuojamosios nekilnojamojo turto įmonės „Pangea“ nuosavybės dalį iki mažiau nei 35 %, ir tai turėjo teigiamos įtakos Banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientui (91).Bankas taip pat planuoja iki […] parduoti […], o iki […] – privataus akcinio kapitalo patronuojamąją įmonę.

         2.4.5.   Privataus kapitalo pritraukimas ir esamų akcininkų bei subordinuotųjų kreditorių įnašas

               (146)

               Bankui pavyko pritraukti didelę kapitalo dalį rinkoje ir taip sumažinti jam reikalingą valstybės pagalbą.

               (147)

               Visų pirma privataus kapitalo Bankas pritraukė 2009 m. vykdydamas 1 247 mln. EUR teisių emisiją. 2010 m. Bankas vėl pritraukė 1 815 mln. EUR (92) privataus kapitalo rinkoje. Kaip nurodyta (109) konstatuojamojoje dalyje, Bankui taip pat pavyko pritraukti 1 079 mln. EUR kapitalo iš privačių investuotojų vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Akcininkų, kurie dalyvavo didinat kapitalą 2009 m. ir 2010 m., valdoma dalis smarkiai sumažėjo vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą: HFSF gavo 84,4 % Banko akcijų, nauji investuotojai – 10,5 % akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 5,1 % akcijų. Paprastiems akcininkams dividendai nemokami nuo 2007 m., o JAV privilegijuotųjų akcijų savininkams – nuo 2009 m. (93).

               (148)

               2014 m. gegužės mėn. Bankas rinkoje pritraukė 2,5 mlrd. EUR kapitalo. Bankas ketina […].

               (149)

               Kalbant apie mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų įnašą, 2012 m. sausio 3 d. Bankas pasiūlė išpirkti privilegijuotuosius vertybinius popierius už kainą, lygią 45–70 % nominaliosios jų vertės. Kartu Bankas išpirko ir padengtas obligacijas. Kiekvieno tokio išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte, prie jos pridėjus ne didesnį kaip dešimties procentinių punktų priedą, kuriuo buvo siekiama paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. Su pasiūlymu sutiko 44 % investuotojų, o kapitalas iš viso padidėjo maždaug 302 mln. EUR (94).

               (150)

               Vėliau 2012 m. ir 2013 m. Bankas pradėjo vykdyti papildomas įsipareigojimų valdymo priemones, susijusias su investuotojams išleistais vertybiniais popieriais, įskaitant padengtas obligacijas, mišrias priemones, antrojo lygio priemones ir Jungtinėse Valstijose išleistas privilegijuotąsias akcijas. Tas išpirkimas leido sukaupti papildomai […] mln. EUR kapitalo. Apskritai, Bankas nurodo, kad pastaraisiais metais taikant įsipareigojimų valdymo priemones visa sukaupta kapitalo suma yra apie […] mln. EUR (95). Dėl išpirkimo likusi subordinuotosios ir mišrios skolos suma 2013 m. gruodžio 31 d. sumažėjo iki 293 mln. EUR.

         2.5.   GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI

               (151)

               2014 m. birželio 25 d. Graikija įsipareigojo, kad Bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins 2014 m. birželio 25 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų, susijusių su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau – įsipareigojimai). Šiame skirsnyje apibendrinami priede išdėstyti įsipareigojimai.

               (152)

               Pirmiausia Graikija įsipareigojo, kad Bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių, taip pat didžiausią bendrų sąnaudų sumą, kuriuos turi pasiekti 2017 m. gruodžio 31 d. (96)

               (153)

               Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. (97) atitiks didžiausią grynųjų paskolų ir indėlių santykį (98).

               (154)

               Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo, kad Bankas neteiks […] ir kad jis parduos mažumos dalį toje patronuojamoje įmonėje. Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. sumažins užsienio patronuojamųjų įmonių skaičių (99).

               (155)

               Graikija įsipareigojo, kad Bankas parduos […], savo privataus akcinio kapitalo patronuojamąją įmonę, ir tam tikrą vertybinių popierių dalį. Be to, Bankas su tam tikromis išimtimis nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių (100).

               (156)

               Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su Banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti Banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus […] (101).

               (157)

               Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas sugriežtins savo paskolų politiką siekdamas užtikrinti, kad sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio Banko gyvybingumo ir pelningumo. Graikija įsipareigojo, kad Bankas laikysis aukštų kredito rizikos stebėsenos ir paskolų restruktūrizavimo standartų (102).

               (158)

               Keletas įsipareigojimų susiję su Banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad Bankas, teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo apdairios bankininkystės praktikos (103).

               (159)

               Galiausiai, Graikija įsipareigojo, kad Bankas laikysis tam tikrų elgesio apribojimų, kaip antai draudimo mokėti atkarpas ir dividendus, draudimo įsigyti ir valstybės paramos reklamos draudimo (104).

               (160)

               Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis.

               (161)

               Be to, Graikija nurodė, kad prieš bet kokį Banko ar valstybės subjekto, įskaitant HFSF, varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo (105).

         3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

               (162)

               2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar HFSF Bankui suteikta pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikate (106) nustatytas tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo sąlygas.

               (163)

               Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar Bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad pagalbos neprireiktų ateityje (107). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos Banką, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (108), nes Banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba mažumos privatieji savininkai. Komisija pažymėjo, kad ji norėtų užtikrinti, jog bet kuriuo atveju Banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė nepablogėtų.

               (164)

               Vertindama pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumą Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 67 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad Bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar atlygis buvo pakankamas ir atitiko atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Taip pat priimant sprendimą pradėti procedūrą dėl NBG pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo nuolatiniu rekapitalizavimu sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti.

               (165)

               Vertindama priemonės proporcingumą Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (draudimas reklamuoti valstybės pagalbą, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 71 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 72 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad, nesant taisyklių, pagal kurias HFSF negalėtų koordinuoti keturių didžiausių Graikijos bankų (t. y. Banko, „Alpha Bank“, „Eurobank“ ir „Piraeus Bank“), ir tinkamų apsaugos priemonių siekiant išvengti, kad jie nesidalytų neskelbtina komercine informacija, konkurencija gali būti iškreipta. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų Banke.

         4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

   Graikijos banko pastabos

               (166)

               2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG. Tas Graikijos bankas teigė, kad HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nepareiškė prieštaravimų dėl Banko rekapitalizavimo.

               (167)

               Tačiau visiškai palaikydamas HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai.

         5.   GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

               (168)

               2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas.

         5.1.   GRAIKIJOS BANKO PASTABOS

               (169)

               Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad 18 mlrd. EUR kapitalo suma, kuria 2012 m. gegužės mėn. HFSF rekapitalizavo keturis didžiausius Graikijos bankus, buvo mažesnė nei galutinė suma, kuri reikalinga tam, kad tie bankai palaipsniui pasiektų ir išlaikytų 10 % bendro 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientą ir 7 % bendro 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientą pagal trejų metų nepalankiausių sąlygų scenarijų. Jis taip pat pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra laikinas, atsižvelgiant į tai, kad rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas tiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą.

               (170)

               Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, jei bankas liks privačiose rankose, vadovybė tikriausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausys valstybei (t. y. HFSF), HFSF gali paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju vertins Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos profilį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose.

               (171)

               Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad Banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad Bankas atitiktų tuo metu taikomus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad ilgą laikotarpį prieš rekapitalizavimo vykdymą lėmė smarkiai pablogėjusios veiklos sąlygos Graikijoje ir PSD programos poveikis, viso projekto sudėtingumas ir poreikis užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą.

               (172)

               Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris turi būti pateiktas Komisijai, įgyvendinimas užtikrinamas tuo, kad HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei, inter alia, restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad Banko sunkumai kilo ne dėl Banko vadovybės nepakankamai įvertintos rizikos ar agresyvių komercinių veiksmų.

         5.2.   HFSF PASTABOS

               (173)

               Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi tuo atveju, jei valstybė per HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad HFSF lėšomis finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16C straipsnio 2 dalimi, pagal kurią kredito įstaigos, kurioms HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, HFSF nėra kontroliuojamas valdžios sektoriaus. HFSF taip pat paminėjo savo valdymo struktūrą.

               (174)

               Dėl HFSF kišimosi į Banko valdymą HFSF pažymėjo, kad jis gerbs Banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes jo vaidmuo yra apribotas HFSF įstatymo nuostatomis. Jis nurodė, kad nebus jokio valstybės kišimosi ar koordinavimo, o Banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl įkaito, kainų nustatymo ir paskolos gavėjų mokumo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais.

               (175)

               HFSF nurodė, kad HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad esami privatūs akcininkai negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė tokius elementus: i) HFSF atstovų paskyrimą nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais Banko direktorių valdybos nariais ir jų dalyvavimą komitetuose, ii) HFSF atliekamą išsamų Banko patikrinimą, iii) faktą, kad po galutinio rekapitalizavimo jo balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol Bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų.

               (176)

               Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo ir ypač dėl atlygio už pagalbą lygio HFSF nurodė, kad dėl atlygio susitarta su Komisijos, ECB ir TVF atstovais. Tas sutartas lygis nustatytas atsižvelgiant į tai, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas iki 2012 m. rugsėjo 30 d. (šis terminas nustatytas 2012 m. kovo mėn. Komisijos, ECB, TVF ir Graikijos sudarytame EFPM) bus pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu.

               (177)

               Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo HFSF nurodė, kad jo priimtos priemonės, kaip antai (175) konstatuojamojoje dalyje aprašytos priemonės, yra pakankamos apsaugos priemonės atsižvelgiant į dideles gautos pagalbos sumas ir ilgą sanavimo laikotarpį. Be to, HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje dalyvauja HFSF, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tokios priemonės apima skirtingų HFSF atstovų paskyrimą tuose bankuose, tiems atstovams nustatytus įgaliojimus, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir aiškias vidaus taisykles tiems pareigūnams neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Galiausiai HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės ir patikėtinių pareigos, jie privalo laikytis su HFSF reikalais susijusios profesinės paslapties nuostatų.

         6.   PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS, VERTINIMAS

   6.1.   VALSTYBĖS PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU TRIJŲ KOOPERATINIŲ BANKŲ PERTVARKYMU, ĮVERTINIMAS
   6.1.1.   Pagalbos buvimas ir jos suma

               (178)

               Komisija iš pradžių turi įvertinti, ar valstybės pagalba, susijusi su trijų kooperatinių bankų pertvarkymu (finansavimo trūkumų padengimas, dėl kurio buvo galima perduoti indėlius) yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba – tai valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

               (179)

               Komisija pradės nuo to, kad įvertins, ar buvo sudarytas pranašumas šiems potencialiems pagalbos gavėjams: i) kooperatiniams bankams ir potencialiai Bankui perduotai veiklai; ii) Bankui.

         i)   Pagalbos trims kooperatiniams bankams ir potencialiai Bankui perduotai veiklai buvimas

               (180)

               Kalbant apie tris kooperatinius bankus, Komisija pažymi, kad „Lesvos-Limnos Bank“, „Achaia Bank“ ir „Lamia Bank“ buvo likviduoti ir buvo panaikintos jų licencijos užsiimti bankininkystės veikla. Todėl jie nebevykdo ekonominės veiklos bankų rinkoje.

               (181)

               Valstybės pagalba, t. y. finansavimo trūkumų padengimas, būtų valstybės pagalba perduotiems reikalavimams ir įsipareigojimams pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, tik jei jie kartu sudarytų įmonę. Įmonės sąvoka apima kiekvieną ekonominę veiklą vykdantį subjektą, nepriklausomai nuo jo teisinio statuso ir finansavimo būdo. Ekonomine veikla laikoma bet kokia veikla, kurios metu konkrečioje rinkoje siūlomos prekės ar paslaugos. Todėl tam, kad būtų galima daryti išvadą, ar teikta pagalba įmonei, reikėtų įvertinti, ar reikalavimų ir įsipareigojimų perdavimas reiškia ekonominės veiklos perdavimą.

               (182)

               Kaip jau minėta 2.2.1. skirsnyje, atlikus trijų kooperatinių bankų pertvarkymą, Bankui buvo perduoti tik indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu. Trys kooperatiniai bankai iš viso turėjo 21 filialą, kuriuose dirbo 187 darbuotojai. Reikėtų pažymėti, kad nebuvo jokio automatinio filialų ar darbo sutarčių ar paskolų perdavimo tarp trijų kooperatinių bankų ir Banko. Taigi, remiantis tuo, kad paskolos Bankui perduotos nebuvo, o buvo palikti trims likviduojamiems kooperatiniams bankams, kad nė vienas filialas perduotas nebuvo, kaip ir nebuvo automatinio darbo sutarčių perdavimo, galima (109) daryti išvadą, kad ekonominė veikla perduota nebuvo. Perduoti įsipareigojimai (t. y. indėliai) negali būti laikomi valstybės pagalbos gavėjais, nes jie nėra įmonė.

               (183)

               Apibendrinant, buvo pradėtas trijų esamų juridinių asmenų likvidavimas ir jie nebevykdo bankininkystės veiklos. Kaip ir perduoti įsipareigojimai nėra ekonominė veikla.

               (184)

               Todėl daroma išvada, kad HFSF Bankui skirtos EFSF obligacijos finansavimo trūkumui, susidariusiam dėl trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo, padengti nesudaro sąlygų toliau vykdyti ekonominę veiklą. Todėl HFSF parama nėra nei pagalba likviduotiems subjektams, nei pagalba perduotam turtui ir įsipareigojimams.

         ii)   Pagalbos Bankui buvimas

               (185)

               Sprendžiant, ar trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų pardavimas yra valstybės pagalba Bankui, Komisija turi įvertinti, ar buvo laikomasi tam tikrų reikalavimų, visų pirma, ar i) pardavimo procesas buvo atviras, besąlygiškas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; iii) valstybė siekė gauti kuo didesnę turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą (110).

               (186)

               Kaip jau minėta (64) konstatuojamojoje dalyje, Graikijos bankas susisiekė tik su penkiomis didžiausiomis tuo metu Graikijoje veikusiomis kredito įstaigomis. Dėl riboto pirkėjų, su kuriais buvo susisiekta, skaičiaus negalima tvirtinti, kad konkursas nebuvo viešas, kadangi jos buvo vienintelės kredito įstaigos, kurios galėjo būti suinteresuotos pateikti pasiūlymą. Iš tiesų į pardavimo paketą buvo įtraukti tik indėliai. Todėl norint pasinaudoti tų indėlių sąveika veiklą reikia vykdyti atitinkamoje geografinėje vietovėje. Bankas, kuris neturi filialo tose vietovėse, negalėtų pasiūlyti paslaugų indėlininkams, todėl indėlių beveik neliktų ir pirkėjas turėtų padengti indėlių įsigijimo išlaidas negaudamas iš jų jokios naudos. Todėl Graikijos bankas galėjo pagrįstai manyti, kad dėl trumpo laikotarpio, per kurį turėjo būti pertvarkyti trys kooperatiniai bankai, tik tos kredito įstaigos, kurių verslo modeliai leistų aptarnauti tuos indėlininkus, būtų suinteresuotos įsigyti tą turtą. Bankas ir trys kiti bankai pateikė įpareigojančius pasiūlymus. Banko pasiūlymas buvo tinkamiausias, atsižvelgiant į atlygį ir laiką, kurio reikia perdavimui užbaigti. Bankas kaip atlygį pasiūlė sumokėti sumą, lygią […] % perduotų indėlių, ir apskaičiuota, kad perdavimą galima užbaigti per vieną darbo dieną.

               (187)

               Pagal šiuos faktus, vadovaujantis Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika, Komisija daro išvadą, kad įtarimas dėl valstybės pagalbos Bankui gali būti atmestas (111).

         iii)   Išvada dėl pagalbos buvimo

               (188)

               Valstybės parama, susijusi su trijų kooperatinių bankų pardavimu, nėra valstybės pagalba trims kooperatiniams bankams, perduotam turtui ar Bankui. Todėl priemonė nėra pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

         6.2.   PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU „FIRST BUSINESS BANK“, VERTINIMAS
   6.2.1.   Pagalbos buvimas ir jos suma

               (189)

               Komisija turi įvertinti, ar priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

         6.2.1.1.   Pagalbos buvimas priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju (FB1, FB2 ir FB3 priemonės)

               (190)

               2009 m. liepos mėn. Graikijos „FB Bank“ skirta 50 mln. EUR kapitalo injekcija (FB1 priemonė), 2012 m. gegužės mėn. 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniai popieriai (FB2 priemonė) ir 2011 m. kovo mėn. valstybės garantija išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė 50 mln. EUR., (FB3 priemonė) buvo suteikti pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (112). Sprendime, kuriuo ta schema patvirtinta, Komisija padarė išvadą, kad pagal tą schemą suteiktos priemonės bus laikomos valstybės pagalba.

               (191)

               Todėl Komisija pažymi, kad be tų priemonių perduota veikla nebebūtų vykdoma. Tos priemonės padėjo stabilizuoti ir tęsti ekonominę veiklą, kuri vėliau buvo perduota Bankui, todėl Komisija mano, kad jos buvo naudingos „FB Bank“ ekonominei veiklai, kuri vėliau buvo perduota Bankui, ir jos yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

         6.2.1.2.   Pagalbos buvimas priemonių, suteiktų pertvarkant „FB Bank“, atveju (FB4 ir FB5 priemonės)

               (192)

               Komisija pažymi, kad HFSF yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas subjektas bankams remti, todėl FB4 ir FB5 priemonėms naudojami valstybės ištekliai. Komisija taip pat pažymi, kad FB4 ir FB5 priemonės yra atrankaus pobūdžio, nes yra naudingos tik „FB Bank“ veiklai.

               (193)

               Be to, Komisija mano, kad FB4 ir FB5 priemonės „FB Bank“ veiklai teikia aiškų pranašumą, nes ją palaiko. Šiuo atveju pervedimo pavedimas iš tikro yra visumos pardavimas. Nors nuosavas kapitalas ir subordinuotoji skola perduoti nebus, bet pagrindinis veiklai reikalingas banko turtas (filialai, indėliai ir paskolos) bus perduotas. Todėl FB4 priemonė perduotai veiklai suteikia pranašumą, nes pagal ją suteikta pakankamai lėšų, kad būtų padengti indėliai ir perduota veikla galėtų būti toliau vykdoma dėl „FB Bank“ turto, kaip visumos, pardavimo.

               (194)

               Be to, be FB5 priemonės pardavimas nebūtų buvęs įmanomas, nes perdavimas būtų turėjęs neigiamą poveikį pirkėjo kapitalo pakankamumo rodikliui. Todėl perduota veikla nebebūtų vykdoma, taigi priemonės FB4 ir FB5 suteikė akivaizdų pranašumą.

               (195)

               Komisija mano, kad FB4 ir FB5 priemonės neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo. Iš tikro HFSF neturi galimybių pasipelnyti iš savo įnašo: už šį įnašą jis neįgijo į Banką jokių reikalavimų, kaip tik reikalavimą likviduojamo subjekto, t. y. „FB Bank“, atžvilgiu (113). Todėl HFSF greičiausiai neatgaus visų skirtų lėšų.

               (196)

               Šis FB4 ir FB5 priemonių teikiamas atrankusis pranašumas iškreipia konkurenciją, nes sudaromos sąlygos nenutraukti vieno banko veiklos, jam leidžiant veikti rinkoje ir konkuruoti su kitais Graikijoje veikiančiais arba potencialiai ketinančiais pradėti veiklą Graikijoje bankais, įskaitant užsienio bankų patronuojamąsias įmones. Taigi FB4 ir FB5 priemonės daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškreipti konkurenciją.

               (197)

               Todėl Komisija daro išvadą, kad HFSF atliktas 456,97 mln. EUR dydžio finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ turtą perdavus Bankui, padengimas ir įsipareigojimas padengti su tuo turtu susijusius kapitalo poreikius, galinčius siekti 100 mln. EUR, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

         FB4 ir FB5 priemonių naudos gavėjas

               (198)

               Kaip jau paaiškinta (193) konstatuojamojoje dalyje, Komisija „FB Bank“ veiklą laiko FB4 ir FB5 priemonių naudos gavėja, nes pagalba sudarė sąlygas tą ekonominę veiklą tęsti Banke.

               (199)

               Siekdama nustatyti, ar „FB Bank“ veiklos pardavimas yra valstybės pagalba Bankui pagal 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą, Komisija turi įvertinti, ar laikomasi tam tikrų reikalavimų. Visų pirma ji turi įvertinti, ar i) pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; iii) finansų įstaiga arba Vyriausybė siekė gauti kuo didesnę turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą.

               (200)

               Bankas įsigijo „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų paketą, nes jis pateikė tinkamiausią pasiūlymą pagal nediskriminacinę konkurso procedūrą, kurioje galėjo dalyvauti kiti bankai. Graikijos bankas nusprendė susisiekti tik su keturiais didžiausiais Graikijoje veikiančiais bankais, iš jų neįpareigojančius pasiūlymus pateikė tik Bankas ir vienas kitas bankas. Graikijos bankas paragino du pasiūlymų teikėjus pateikti patikslintus pasiūlymus. Graikijos bankas pasirinko NBG, nes jo pasiūlyme buvo numatytos mažesnės pertvarkymo sąnaudos (114).

               (201)

               Komisija pažymi, kad Graikijos bankas susisiekė tik su keturiais bankais (115). Dėl riboto pirkėjų, su kuriais buvo susisiekta, skaičiaus negalima tvirtinti, kad konkursas nebuvo viešas, kadangi pertvarkymo metu kiti Graikijoje veikiantys bankai buvo nepakankamo dydžio, kad galėtų prisiimti konkurso būdu parduodamą turtą, ir neturėjo pakankamai kapitalo, o užsienio kredito ir finansų įstaigų pertvarkymo metu parodytas susidomėjimas užsiimti bankininkystės veikla Graikijoje buvo labai menkas. Taip pat Graikijos bankas iš anksto nustatė perkeltino turto ir įsipareigojimų portfelį ir tvarkaraštį, kurio pasiūlymų teikėjai turėtų laikytis, kad jų pasiūlymai būtų laikomi tinkamais. Komisija mano, kad pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis.

               (202)

               Neigiama „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų kaina (t. y. atsižvelgiant į finansavimo trūkumą ir minėtų kapitalo poreikių padengimą) nereiškia, kad pardavimo kaina neatitinka verslo rinkos vertės (116). Komisija neturi pagrindo manyti, kad pateiktas pasiūlymas ir sumokėta kaina neatitinka verslo rinkos kainos. Primenama, kad pagal Graikijos teisę tikrąją perduoto turto vertę iš pradžių įvertina Graikijos bankas, vėliau per kitus šešis mėnesius ją patikrina ir koreguoja išorės ekspertai. Todėl, Komisijos vertinimu, pardavimas vyko rinkos sąlygomis. Pagal šiuos faktus, vadovaujantis 2008 m. Bankų komunikato 49 punktu, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika (117), Komisija daro išvadą, kad įtarimas dėl valstybės pagalbos Bankui gali būti atmestas.

         6.2.1.3.   Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos

               (203)

               Remdamasi 190–197 konstatuojamosiomis dalimis Komisija mano, kad FB1, FB2, FB3, FB4 ir FB5 priemonės atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas ir yra valstybės pagalba.

               (204)

               Todėl Komisija daro išvadą, kad „FB Bank“ veiklai buvo suteikta 606,97 mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (FB1, FB4 ir FB5 priemonės), kartu su 60 mln. EUR dydžio paskolomis Graikijos Vyriausybės vertybiniais popieriais (FB2 priemonė) ir 50 mln. EUR vertės valstybės garantijomis (FB3 priemonė), kaip apibendrinta 10 lentelėje.

                  10 lentelė

                  Visos „FB Bank“ veiklai suteiktos pagalbos apžvalga

                           Pagalbos gavėjas

                           Priemonė

                           Pagalbos pobūdis

                           Pagalbos suma (mln. EUR)

                           „FB Bank“ veikla

                           FB1

                           Rekapitalizavimas

                           50

                           FB4

                           Finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas

                           456,97

                           FB5

                           Raštas dėl įsipareigojimo padengti su Bankui perduotu „FB Bank“ turtu susijusius kapitalo poreikius

                           100

                           Visa suteiktos finansinės paramos suma

                           606,97

                           Visa galiausiai išmokėta finansinės paramos suma

                           506,97

                           Pagalbos gavėjas

                           Priemonė

                           Pagalbos pobūdis

                           „FB Bank“ veikla

                           FB2

                           Paskola, padengta obligacijomis

                           60

                           FB3

                           Garantija

                           50

                           Visa suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma

                           110

         6.2.2.   Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas

               (205)

               Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.

               (206)

               Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, reikalavimai valstybės pagalbai patvirtinti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą yra įvykdyti. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (118) ir 2013 m. Bankų komunikatą (119).

               (207)

               Graikijos ekonomikos atžvilgiu savo sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema, taip pat patvirtindama Graikijos atskiriems bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones Komisija pripažino, kad esama didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmės ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.

               (208)

               Pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:
               a)   tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus; Jei priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti, ji šio kriterijaus neatitiktų;
               b)   būtinumo: savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Todėl ji turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos tam tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;
               c)   proporcingumo: Turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki minimumo, būtino priemonės tikslams pasiekti.

               (209)

               Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.

               (210)

               Kapitalo atkūrimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.

               (211)

               Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama Banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 10 lentelėje išvardytas priemones.

         6.2.3.   Pagalbos priemonių atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

   6.2.3.1.   FB1, FB2 ir FB3 priemonių atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui

               (212)

               FB1, FB2 ir FB3 priemonės buvo suteiktos pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. 2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendime pagal tą schemą numatytos priemonės jau buvo įvertintos kaip suderinamos su vidaus rinka.

         6.2.3.2.   FB4ir FB5 priemonių atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

   6.2.3.2.1.   Tinkamumas

               (213)

               Kalbant apie FB4 ir FB5 priemonių tinkamumą, Komisija mano, kad tos priemonės yra tinkamos, nes jos apsaugojo „FB Bank“ indėlininkus ir taip išsaugojo finansinį stabilumą. Tos veiklos nebūtų buvę galima tęsti be HFSF pagalbos, nes pertvarkymo metu „FB Bank“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas ir tuometinėmis sudėtingomis rinkos sąlygomis joks bankas nebūtų įsigijęs turto ir įsipareigojimų portfelio, kurio vertė buvo neigiama ir bloginusi įsigijusio banko kapitalo pakankamumo padėtį. Taigi priemonėmis užtikrinta, kad būtų išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonės yra tinkamos.

         6.2.3.2.2.   Būtinumas

               (214)

               Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Vadinasi, kapitalo injekcijos suma turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos tam tikslui pasiekti.

               (215)

               Kaip Graikijos bankas nurodė savo 2013 m. gegužės 8 d. rašte, nepaisant to, kad „FB Bank“ yra nedidelis, jo licencijos panaikinimas netaikant pertvarkymo priemonių galėjo pakirsti indėlininkų pasitikėjimą Graikijos bankų sistema ir tai galėjo turėti poveikį finansiniam stabilumui. Be to, Graikijos bankas pridūrė, kad iš skirtingų pertvarkymo galimybių jis pirmenybę teikė „FB Bank“ pertvarkymui pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, kuri atitiko 2012 m. gruodžio mėn. EFPM. Jis manė, kad ta procedūra sudarė sąlygas iš karto ir iki galo išspręsti problemas, su kuriomis susidūrė „FB Bank“. Komisija mano, kad tais finansinio stabilumo elementais patvirtinama būtinybė taikyti FB4 ir FB5 priemones.

               (216)

               Kalbant apie intervencijos sumą, Sprendime Nr. 10/1/10.5.2013 Graikijos bankas nurodė, kad atrinkto turto bei įsipareigojimų pervedimo pavedimo sprendimas buvo pasirinktas dėl mažiausių pertvarkymo sąnaudų. Tas sprendimas taip pat atitiko 2012 m. kovo mėn. EFPM. Be to, Komisija pastebi, kad galutinę finansavimo trūkumo sumą Graikijos valdžios institucijos atidžiai įvertino, atsižvelgdamos į teisės aktais nustatyto auditoriaus parengtą vertinimo ataskaitą. Įnašas visiškai atitiko tikrosios perduoto turto vertės ir perduotų įsipareigojimų vertės skirtumą. Be to, HFSF įsipareigojo padengti kapitalo poreikius, neviršijančius 9 % perduoto turto vertės, apskaičiuotos Graikijos banko. Faktas, kad iš dviejų pasiūlymų teikėjų tik Bankas sutiko peržiūrėti savo pasiūlymą, patvirtina išvadą, kad įnašas nebuvo per didelis.

               (217)

               Be to, „FB Bank“ nuosavas kapitalas perduotas nebuvo, todėl jis buvo paliktas likviduojamam subjektui, t. y. „FB Bank“. Taigi akcininkai patirs visus nuostolius, o HFSF įnašo jų sanavimo sąnaudos nedidina.

               (218)

               Kalbant apie atlygį už pagalbą, kaip pirmiau minėta (195) konstatuojamojoje dalyje, HFSF greičiausiai visų skirtų lėšų neatgaus (120). Todėl akivaizdu, kad HFSF jokio atlygio negauna ir jo įnašas prilyginamas dotacijai. Kaip nurodyta Kapitalo atkūrimo komunikato 44 punkte, nepakankamas atlygis už rekapitalizavimą gali būti priimtas tik sunkumų patiriančių bankų, kurie negali mokėti jokio atlygio, atveju. Komisija mano, kad taip yra „FB Bank“ atveju. Pagal Kapitalo atkūrimo komunikatą tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas.

               (219)

               Taigi kaip sanavimo pagalba FB4 ir FB5 priemonės savo sumomis ir forma yra būtinos siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus.

         6.2.3.2.3.   Proporcingumas

               (220)

               Komisija pažymi, kad „FB Bank“ nebeegzistuoja taip kaip anksčiau. Dėl to, kad pagalba sanuojama perduota veikla, teoriškai gali būti iškraipoma konkurencija. Tačiau Komisija teigiamai vertina tai, kad „FB Bank“ – nedidelis bankas, ir pardavimo procesą, kuriame konkurentai turėjo galimybę pateikti pasiūlymus dėl „FB Bank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų. Be to, tuojau pat po perdavimo „FB Bank“ ekonominė veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą ir kaip atskira ekonominė ar konkuruojanti veikla nebėra vykdoma. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl pagalbos konkurencija nėra netinkamai iškraipoma.

         Išvada dėl FB4 ir FB5 priemonių atitikties

               (221)

               Daroma išvada, kad FB4 ir FB5 priemonės yra tinkamos ir būtinos, taip pat, atsižvelgiant į tai, kad „FB Bank“ yra nedidelis bankas ir jį visiškai integravus į Banką, jis nebėra savarankiškas konkurentas, jos yra proporcingos nustatytam tikslui pasiekti pagal 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą.

         6.2.4.   Pagalbos priemonės atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

               (222)

               Kalbant apie atlygį už FB4 priemonę, Komisija (218) konstatuojamojoje dalyje pažymėjo, kad HFSF greičiausiai atgaus ne visą 456,97 mln. EUR sumą, skirtą „FB Bank“ pertvarkyti (priemonė FB4). Tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.

         6.2.4.1.   Ilgalaikio „FB Bank“ veiklos gyvybingumo atkūrimas jį parduodant

               (223)

               Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione. Todėl valstybės narės gali skatinti negyvybingų rinkos dalyvių pasitraukimą iš rinkos ir sudaryti sąlygas pasitraukimo procesui įvykti per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas.

               (224)

               Vis dėlto „FB Bank“ savo gyvybingumo savarankiškai išlaikyti negalėjo, todėl buvo pradėtas jo likvidavimas. Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte paaiškinama, kad „sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką“.

               (225)

               Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis Banko restruktūrizavimo planu Bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „FB Bank“ veikla perduota Bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. Be to, tai, kad „FB Bank“ veikla buvo visiškai integruota (121) į Banko veiklą ir „FB Bank“ nebeveikia kaip savarankiškas konkurentas, yra laikoma esminiu restruktūrizavimu, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio už valstybės pagalbą atveju.

         6.2.4.2.   Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

               (226)

               Kaip paaiškinta (216) konstatuojamojoje dalyje, pasirinktas „FB Bank“ pertvarkymo būdas užtikrina, kad restruktūrizavimo sąnaudos būtų sumažintos iki mažiausios būtinos sumos. Pirma, Graikijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į nepriklausomų auditorių ataskaitą, atidžiai įvertino finansavimo trūkumą. Be to, HFSF įsipareigojo padengti su perduodama veikla susijusius pirkėjo kapitalo poreikius tik iki teisės aktais nustatytos mažiausios būtinos sumos. Negana to, integravus „FB Bank“ ekonominę veiklą į didesnio subjekto veiklą ir kartu užtikrinus sąveiką, visų pirma racionalizavus „FB Bank“ filialų tinklą, konsolidavus IT infrastruktūrą ir sumažinus finansavimo sąnaudas, restruktūrizavimo sąnaudos būtų sumažintos iki mažiausios būtinos sumos, palyginti su scenarijumi, pagal kurį valstybė būtų mėginus atkurti „FB Bank“, kaip savarankiško subjekto, gyvybingumą.

               (227)

               Nuosavas kapitalas ir subordinuotoji skola Bankui perduoti nebuvo, o palikti likviduojamam subjektui – „FB Bank“. Taigi, Komisijos vertinimu, buvo pasiektas tinkamas akcininkų dalijimasis našta, nes likvidavimo pajamos jiems priklauso tik tokiu atveju, jeigu jų pakaks pirmiausia grąžinti skolą HFSF, kurio pareiškimas dėl prioriteto turi viršenybę kitų kreditorių atžvilgiu. Tad atsižvelgiant į menką likviduojamą turtą, vargu, ar akcininkai atgaus savo investicijas.

         6.2.4.3.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

               (228)

               Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, […] dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių“.

               (229)

               Be Graikijos Vyriausybės 60 mln. EUR vertės vertybinių popierių (FB2 priemonė) ir 50 mln. EUR vertės valstybės garantijų (FB3 priemonė), visos kapitalo forma gautos pagalbos suma yra 606,97 mln. EUR (FB1, FB4 ir FB5 priemonės). FB1 priemonė atitiko 3,25 % pagal riziką įvertinto „FB Bank“ turto 2008 m. gruodžio 31 d. FB4 priemonė, t. y. finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas, atitiko maždaug 33,44 % pagal riziką įvertinto „FB Bank“ turto 2013 m. kovo 31 d. FB5 priemonė iš esmės atitiko 9 % pagal riziką įvertinto „FB Bank“ turto, perduoto Bankui. Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti smarkiai sumažinta pagalbos gavėjo užimama rinkos dalis.

               (230)

               Kalbant apie rinką, kurioje „FB Bank“ vykdė savo veiklą, Komisija pažymi, kad „FB Bank“ buvo labai mažas bankas (jo turtas sudarė mažiau nei 0,5 % bendro Graikijos bankų turto, o Graikijos paskolų ir indėlių rinkos dalis nesiekė 1 %), tad Bankui perduotas „FB Bank“ turtas ir įsipareigojimai buvo maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu.

               (231)

               Be to, „FB Bank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame aukcione. Po pardavimo „FB Bank“ nustojo veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nes perduota jo veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą.

               (232)

               Daroma išvada, kad, nepaisant labai didelės pagalbos sumos ir nemokamo atlygio, dėl mažo perduotos veiklos masto, viešo pardavimo proceso ir visiško „FB Bank“ veiklos integravimo į Banko veiklą nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.

         6.2.4.4.   Išvada dėl suderinamumo su Restruktūrizavimo komunikatu

               (233)

               Remiantis tos analizės duomenimis, daroma išvada, kad atrinkto „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų pardavimu ir jų integravimu į Banko veiklą atstatomas „FB Bank“ veiklos ilgalaikis gyvybingumas ir užtikrinama, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos ir nebūtų jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo pagal Restruktūrizavimo komunikatą.

         6.2.5.   Išvada dėl „FB Bank“ suteiktos pagalbos suderinamumo su vidaus rinka

               (234)

               Visos 10 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

         6.3.   „PROBANK“ SUTEIKTOS PAGALBOS VERTINIMAS
   6.3.1.   Pagalbos buvimas ir jos suma

               (235)

               Pirmiausia Komisija turi įvertinti, ar priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

         6.3.1.1.   Pagalbos buvimas priemonių, suteiktų pertvarkant „Probank“, atveju (PB1 ir PB2 priemonės)

               (236)

               HFSF yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas subjektas bankams remti. Todėl PB1 ir PB2 priemonėms naudojami valstybės ištekliai. Be to, PB1 ir PB2 priemonės yra atrankaus pobūdžio, nes yra naudingos tik „Probank“ veiklai.

               (237)

               PB1 ir PB2 priemonės taip pat „Probank“ veiklai teikia aiškų pranašumą, nes ją palaiko. Šiuo atveju pervedimo pavedimas yra visumos pardavimas, kai nuosavas kapitalas perduodamas nebus, bet pagrindinis veiklai reikalingas banko turtas (filialai, indėliai ir paskolos) bus perduotas.

               (238)

               PB1 ir PB2 priemonės privataus investuotojo principo neatitinka. Iš tikro HFSF neturi galimybių pasipelnyti iš savo įnašo: už šį įnašą jis neįgijo jokių reikalavimų Bankui, kaip tik reikalavimą likviduojamo subjekto, t. y. „Probank“, atžvilgiu (122). Todėl HFSF greičiausiai neatgaus visų paskirtų lėšų.

               (239)

               Šis PB1 ir PB2 priemonių teikiamas atrankusis pranašumas iškreipia konkurenciją, nes sudaromos sąlygos nenutraukti vieno banko veiklos, jam leidžiant veikti rinkoje ir konkuruoti su kitais Graikijoje veikiančiais arba potencialiai ketinančiais pradėti veiklą Graikijoje bankais. Taigi PB1 ir PB2 priemonės daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškreipti konkurenciją.

               (240)

               Todėl daroma išvada, kad HFSF atliktas 562,73 mln. EUR dydžio finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas ir įsipareigojimas padengti su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius, galinčius siekti [180–280] mln. EUR, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

         PB1 ir PB2 priemonių naudos gavėjas

               (241)

               PB1 ir PB2 priemonėmis nauda teikiama „Probank“ veiklai, nes sudaromos sąlygas ją tęsti Banke.

               (242)

               Siekdama nustatyti, ar „Probank“ veiklos pardavimas yra valstybės pagalba Bankui pagal 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą, Komisija turi įvertinti, ar laikomasi tam tikrų reikalavimų. Visų pirma ji turi įvertinti, ar i) pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; iii) finansų įstaiga arba Vyriausybė siekė gauti kuo didesnę turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą.

               (243)

               Bankas įsigijo „Probank“ turtą ir įsipareigojimus, nes pateikė tinkamiausią pasiūlymą pagal nediskriminacinę konkurso procedūrą, kurioje galėjo dalyvauti kiti bankai. Graikijos bankas nusprendė susisiekti tik su keturiais didžiausiais Graikijoje veikiančiais bankais, iš kurių pasiūlymus pateikė tik Bankas ir vienas kitas bankas. Banko pasiūlymas buvo tinkamesnis dėl jame pasiūlytos kainos ir numatomos sąveikos.

               (244)

               Graikijos bankas susisiekė tik su keturiais bankais. Dėl riboto pirkėjų, su kuriais buvo susisiekta, skaičiaus negalima tvirtinti, kad konkursas nebuvo viešas, kadangi pertvarkymo metu kiti Graikijoje veikiantys bankai buvo nepakankamo dydžio, kad galėtų prisiimti konkurso būdu parduodamą veiklą, ir neturėjo pakankamai kapitalo. Be to, nepaisant kelis kartus nukelto galutinio termino, iki „Probank“ pertvarkymo jokia užsienio kredito ar finansų įstaiga nepateikė tinkamo įpareigojančio pasiūlymo įsigyti „Probank“. Pertvarkymo metu užsienio kredito ir finansų įstaigų parodytas susidomėjimas užsiimti bankininkystės veikla Graikijoje buvo labai menkas. Taip pat Graikijos bankas iš anksto nustatė perkeltino turto ir įsipareigojimų portfelį ir tvarkaraštį, kurio pasiūlymų teikėjai turėjo laikytis, kad jų pasiūlymai būtų laikomi tinkamais. Todėl Komisija daro išvadą, kad pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis.

               (245)

               Neigiama „Probank“ turto ir įsipareigojimų kaina (atsižvelgus į finansavimo trūkumą ir minėtų kapitalo poreikių padengimą) nereiškia, kad pardavimo kaina neatitinka verslo rinkos vertės (123). Komisija neturi pagrindo manyti, kad pateiktas pasiūlymas ir sumokėta kaina neatitinka verslo rinkos kainos. Iš tiesų Graikijos bankas nustatė, o išorės auditoriai patvirtino tikrąją turto vertę. Todėl, Komisijos vertinimu, pardavimas vyko rinkos sąlygomis. Pagal šiuos faktus, vadovaujantis 2008 m. Bankų komunikato 49 punktu, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika (124), daroma išvada, kad įtarimas dėl valstybės pagalbos Bankui gali būti atmestas.

         6.3.1.2.   Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos

               (246)

               Remdamasi 236–240 konstatuojamosiomis dalimis Komisija mano, kad PB1 ir PB2 priemonės atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas ir yra valstybės pagalba.

               (247)

               Todėl daroma išvada, kad „Probank“ veiklai buvo suteikta [742,7–842,7] mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (PB1 ir PB2 priemonės), kaip apibendrinta 11 lentelėje.

                  11 lentelė

                  Visos „Probank“ veiklai suteiktos pagalbos apžvalga

                           Pagalbos gavėjas

                           Priemonė

                           Pagalbos pobūdis

                           Pagalbos suma (mln. EUR)

                           „Probank“ veikla

                           PB1

                           Finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas

                           562,7

                           PB2

                           Raštas dėl įsipareigojimo padengti su Bankui perduotu „Probank“ turtu susijusius kapitalo poreikius

                           [180–280]

                           Visa suteiktos finansinės paramos suma

                           [742,7–842,7]

                           Visa išmokėta finansinės paramos suma

                           [742,7–842,7]

         6.3.2.   Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas

               (248)

               Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.

               (249)

               Kaip paaiškinta 206 ir 207 konstatuojamosiose dalyse, teisinis pagalbos priemonių Graikijos bankams vertinimo pagrindas šiuo metu turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.

               (250)

               Kaip paaiškinta 208 konstatuojamojoje dalyje, pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo (t. y. tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo) kriterijus.

               (251)

               Kapitalo atkūrimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.

               (252)

               Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 11 lentelėje išvardytas priemones.

         6.3.3.   Pagalbos priemonių atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

   6.3.3.1.   Tinkamumas

               (253)

               Kalbant apie PB1 ir PB2 priemonių tinkamumą, Komisijos vertinimu, finansavimo trūkumo padengimas ir įsipareigojimas padengti su perduotu turtu susijusius pirkėjo kapitalo poreikius yra tinkami, nes sudarė sąlygas parduoti turtą, apsaugoti „Probank“ indėlininkus ir taip išsaugoti finansinį stabilumą. Be HFSF suteiktos pagalbos tos veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes pertvarkymo metu „Probank“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas. Tuometinėmis sudėtingomis rinkos sąlygomis joks bankas nebūtų įsigijęs turto ir įsipareigojimų portfelio, kurio vertė buvo neigiama ir būtų bloginusi įsigijusio banko kapitalo pakankamumo padėtį. 2013 m. gegužės 10 d. Graikijos bankas paskyrė „Probank“ bankui įgaliotinį, kuriam buvo pavesta užtikrinti, kad būtų imtasi visų reikiamų priemonių siekiant užbaigti „Probank“ akcinio kapitalo padidinimo procesą. Tai, kad, nepaisant paskirtojo „Probank“ įgaliotinio pastangų ir kelis kartus nukelto „Probank“ kapitalo padidinimo galutinio termino, iki „Probank“ pertvarkymo joks privatus investuotojas nepateikė galutinio įpareigojančio pasiūlymo įsigyti šį banką, patvirtina, kad sąlygų tęsti šios veiklos be HFSF suteiktos pagalbos nebūtų buvę įmanoma. Taigi priemonėmis užtikrinta, kad būtų išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonės yra tinkamos.

         6.3.3.2.   Būtinumas

               (254)

               Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Vadinasi, kapitalo injekcijos suma turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos tam tikslui pasiekti.

               (255)

               2013 m. gegužės mėn. EFPM nustatyta, kad Graikijos bankas, bendradarbiaudamas su HFSF, vertins galimybes kuo labiau sumažinti mokesčių mokėtojų išlaidas dėl nepagrindinių bankų (125), kurie neįvykdė savo kapitalo reikalavimų, įskaitant pirkimo ir prisiėmimo procedūros taikymą, kartu užtikrinant indėlininkų apsaugą.

               (256)

               Kaip Graikijos bankas nurodė 2013 m. liepos 26 d. sprendime (126), „Probank“ licencijos panaikinimas nepritaikius pertvarkymo priemonių galėjo daryti įtaką finansiniam stabilumui.

               (257)

               Komisija mano, kad tais finansinio stabilumo sumetimais pagrindžiama būtinybė taikyti PB1 ir PB2 priemones.

               (258)

               Kiek tai susiję su priemonės suma, finansavimo trūkumą Graikijos valdžios institucijos atidžiai įvertino, atsižvelgdamos į teisės aktais nustatyto auditoriaus parengtą vertinimo ataskaitą. Įnašas visiškai atitiko tikrosios perduoto turto vertės ir perduotų įsipareigojimų vertės skirtumą. Sprendime Nr. 12/1/26.7.2013 Graikijos bankas nurodė, kad atrinkto turto bei įsipareigojimų pervedimo pavedimo sprendimas buvo pasirinktas dėl mažiausių pertvarkymo sąnaudų. Tas sprendimas taip pat atitinka antrąją Graikijos ekonominio koregavimo programą (2013 m. liepos mėn.). Be to, HFSF įsipareigojo padengti kapitalo poreikius, neviršijančius 9 % perduoto turto vertės, apskaičiuotos Graikijos banko.

               (259)

               Taip pat nuosavas kapitalas nebuvo perduotas Bankui, todėl bus paliktas likviduojamam subjektui. Taigi „Probank“ akcininkai patirs visus nuostolius, o HFSF įnašo jų sanavimo sąnaudos nedidina.

               (260)

               Kalbant apie atlygį už pagalbą, kaip pirmiau minėta (238) konstatuojamojoje dalyje, HFSF greičiausiai visų skirtų lėšų neatgaus. Todėl akivaizdu, kad HFSF jokio atlygio negauna ir jo įnašas prilyginamas dotacijai. Kaip nurodyta Kapitalo atkūrimo komunikato 44 punkte, nepakankamas atlygis už rekapitalizavimą gali būti priimtas tik sunkumų patiriančių bankų, kurie negali mokėti jokio atlygio, atveju. Komisija mano, kad „Probank“ šią sąlygą atitinka. Pagal Kapitalo atkūrimo komunikatą tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas.

               (261)

               Taigi kaip sanavimo pagalba priemonės savo sumomis ir forma yra būtinos siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus.

         6.3.3.3.   Proporcingumas

               (262)

               „Probank“ nebeegzistuoja taip kaip anksčiau. Dėl to, kad pagalba sanuojama Bankui perduota veikla, teoriškai gali būti iškraipoma konkurencija. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad „Probank“ – nedidelis bankas, ir į pardavimo procesą, kuriame konkurentai turėjo galimybę pateikti pasiūlymus dėl „Probank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų. Be to, tuojau pat po perdavimo „Probank“ ekonominė veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą ir kaip atskira ekonominė ar konkuruojanti veikla nebėra vykdoma. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl pagalbos konkurencija nėra netinkamai iškraipoma.

         6.3.3.4.   Išvada dėl PB1 ir PB2 priemonių atitikties Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

               (263)

               Daroma išvada, kad PB1 ir PB2 priemonės yra tinkamos ir būtinos, taip pat, atsižvelgiant į numatomą esminį Banko, į kurį dabar įtraukta „Probank“ ekonominė veikla, restruktūrizavimą, yra proporcingos nustatytam tikslui pasiekti pagal 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą.

         6.3.4.   Pagalbos priemonės atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

               (264)

               (260) konstatuojamojoje dalyje dėl atlygio už PB1 priemonę Komisija pažymėjo, kad HFSF greičiausiai nesusigrąžins visos 562,73 mln. EUR sumos, skirtos „Probank“ pertvarkymui (PB1 priemonė). Tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.

         6.3.4.1.   Ilgalaikio „Probank“ veiklos gyvybingumo atkūrimas jį parduodant

               (265)

               Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione. Todėl valstybės narės gali skatinti negyvybingų rinkos dalyvių pasitraukimą iš rinkos ir sudaryti sąlygas pasitraukimo procesui įvykti per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas.

               (266)

               Vis dėlto „Probank“ savo gyvybingumo savarankiškai išlaikyti negalėjo, todėl buvo pradėtas jo likvidavimas. Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte paaiškinama, kad „sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką“.

               (267)

               Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis Banko restruktūrizavimo planu Bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „Probank“ veikla perduota Bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. Be to, tai, kad „Probank“ veikla buvo visiškai integruota (127) į Banko veiklą ir „Probank“ nebeveikia kaip savarankiškas subjektas, yra laikoma esminiu restruktūrizavimu, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio už valstybės pagalbą atveju.

         6.3.4.2.   Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

               (268)

               Kaip paaiškinta (258) konstatuojamojoje dalyje, pasirinktas „Probank“ pertvarkymo būdas užtikrina, kad restruktūrizavimo sąnaudos būtų sumažintos iki mažiausios būtinos sumos. Pirma, Graikijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į nepriklausomų auditorių ataskaitą, atidžiai įvertino finansavimo trūkumą. Be to, HFSF įsipareigojo padengti su perduodamu turtu susijusius pirkėjo kapitalo poreikius tik iki teisės aktais nustatytos mažiausios būtinos sumos. Negana to, integravus „Probank“ ekonominę veiklą į didesnio subjekto veiklą ir kartu užtikrinus sąveiką, visų pirma racionalizavus „Probank“ filialų tinklą, konsolidavus IT infrastruktūrą ir sumažinus finansavimo sąnaudas, restruktūrizavimo sąnaudos buvo sumažintos iki mažiausios būtinos sumos, palyginti su scenarijumi, pagal kurį valstybė būtų mėginusi atkurti „Probank“, kaip savarankiško subjekto, gyvybingumą.

               (269)

               Nuosavas kapitalas ir subordinuotoji skola Bankui perduoti nebuvo, o palikti likviduojamam subjektui. Taigi, Komisijos vertinimu, buvo pasiektas tinkamas akcininkų dalijimasis našta, nes likvidavimo pajamos jiems priklauso tik tokiu atveju, jeigu jų pakaks pirmiausia grąžinti skolą HFSF, kurio pareiškimas dėl prioriteto turi viršenybę kitų kreditorių atžvilgiu. Tad atsižvelgiant į menką likviduojamą turtą, vargu, ar akcininkai atgaus savo investicijas.

         6.3.4.3.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

               (270)

               Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, […] dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių“.

               (271)

               Kalbant apie gautą pagalbos sumą, visa kapitalo forma gauta pagalba buvo [742,7–842,7] mln. EUR (PB1 ir PB2 priemonės). PB1 priemonė atitiko apie 21,15 % pagal riziką įvertinto „Probank“ turto 2013 m. birželio 30 d. PB2 priemonė iš esmės atitiko apie […] % perduoto „Probank“ turto. Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti smarkiai sumažinta pagalbos gavėjo užimama rinkos dalis.

               (272)

               Kalbant apie rinką, kurioje „Probank“ vykdė savo veiklą, Komisija pažymi, kad „Probank“ buvo labai mažas bankas (jo turtas sudarė apie 1 % bendro Graikijos bankų turto, o Graikijos paskolų ir indėlių rinkos dalis atitinkamai siekė apie 1 % ir mažiau nei 2 %), tad Bankui perduotas „Probank“ turtas ir įsipareigojimai buvo maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu.

               (273)

               Be to, „Probank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame aukcione. Po pardavimo „Probank“ nustojo veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nes perduota jo veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą.

               (274)

               Daroma išvada, kad, nepaisant labai didelės pagalbos sumos ir nemokamo atlygio, dėl mažo perduotos veiklos masto, viešo pardavimo proceso ir visiško „Probank“ veiklos integravimo į Banko veiklą nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.

         6.3.4.4.   Išvada dėl suderinamumo su Restruktūrizavimo komunikatu

               (275)

               Remdamasi tos analizės duomenimis, Komisija daro išvadą, kad atrinkto „Probank“ turto ir įsipareigojimų pardavimu ir jų integravimu į Banko veiklą atstatomas „Probank“ veiklos ilgalaikis gyvybingumas ir užtikrinama, kad pagalba būtų sumažinta iki mažiausios būtinos sumos ir nebūtų jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo pagal Restruktūrizavimo komunikatą.

         6.3.5.   Išvada dėl „Probank“ suteiktos pagalbos suderinamumo su vidaus rinka

               (276)

               Visos 11 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

         7.   BANKUI SUTEIKTOS PAGALBOS VERTINIMAS

   7.1.   PAGALBOS BUVIMAS IR JOS SUMA

               (277)

               Komisija turi nustatyti, ar buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

         7.1.1.   Pagalbos buvimas priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju (L1 ir A priemonės)

   7.1.1.1.   Valstybės parama likvidumui padidinti, suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)

               (278)

               Sprendimais, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (128), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. 2011 m. balandžio 15 d. likutinė garantijų suma buvo 12 873 mln. EUR, o 2013 m. lapkričio 30 d. – 14 798 mln. EUR. Tomis datomis neapmokėtų Vyriausybės obligacijų Bankui vertė buvo atitinkamai 787 mln. EUR ir 847 mln. EUR. Pagal tą schemą teikiama būsima parama likvidumui padidinti taip pat būtų laikoma valstybės pagalba.

         7.1.1.2.   Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė)

               (279)

               2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau nustatė, kad pagal tos schemos rekapitalizavimo priemonę vykdomas rekapitalizavimas bus laikomas valstybės pagalba. Bankas gavo 1 350 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro 2,1 % pagal riziką įvertinto Banko turto (129).

               (280)

               2010 m. Graikija atliko kai kuriuos tų privilegijuotųjų akcijų techninių parametrų pakeitimus, pagal kuriuos per penkerius metus neišpirkus privilegijuotųjų akcijų kiekvienais metais atkarpa automatiškai padidinama 2 %. Kadangi pakeitimais padidinamas valstybės atlygis, jei privilegijuotosios akcijos nebūtų išpirktos arba konvertuotos po penkerių metų, Komisija daro išvadą, kad techninių parametrų pakeitimais Bankui nesuteikiamas joks pranašumas, todėl tai nesusiję su papildoma valstybės pagalba.

         7.1.2.   Pagalbos buvimas valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti atveju (L2 priemonė)

               (281)

               2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu įvykdomos visos keturios sąlygos, susijusios su finansų įstaigos mokumu, priemonės užtikrinimu įkaitu, finansų įstaigai taikomomis palūkanomis ir priešpriešinės valstybės garantijos netaikymu. Kadangi Bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų tų keturių sąlygų neatitinka, ypač todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, negalima daryti išvados, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti nėra valstybės pagalba.

               (282)

               Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Pirma, kadangi ta priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonė susijusi su valstybės ištekliais. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankams gauti finansavimą tuo metu, kai jie neturi galimybės naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl valstybės garantuojama skubia parama likvidumui padidinti Bankui suteikiamas pranašumas. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Dėl to, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia Bankui toliau veikti rinkoje, kartu užtikrinant, kad Bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ji iškraipo konkurenciją. Kadangi Bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, Bankui suteiktas pranašumas daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

               (283)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma laikui bėgant kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji buvo maždaug 30,9 mlrd. EUR.

         7.1.3.   Pagalbos buvimas priemonių, suteiktų per HFSF, atveju (B1, B2 ir B3 priemonės)

   7.1.3.1.   Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)

               (284)

               Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas sudarė 7 430 mln. EUR.

         7.1.3.2.   Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)

               (285)

               B2 priemonė buvo įgyvendinta naudojantis HFSF ištekliais, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 49 konstatuojamojoje dalyje, pasitelkus valstybės išteklius.

               (286)

               Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės Banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad Bankas gali toliau veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudaro sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Dėl to, kad tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis negu atlygis už panašias kapitalo priemones rinkoje, Bankas tikrai nebūtų galėjęs tokiomis sąlygomis pritraukti to kapitalo rinkoje. Taigi B2 priemone Bankui suteiktas pranašumas iš valstybės išteklių. Priemone galėjo pasinaudoti tik Bankas, todėl ji buvo atrankaus pobūdžio.

               (287)

               Dėl B2 priemonės Banko padėtis sustiprėjo, nes jam buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, taigi konkurencija buvo iškraipyta. Kadangi Bankas veikia kitų valstybių narių bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, B2 priemonė taip pat daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

               (288)

               Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas sudarė 2 326 mln. EUR.

         7.1.3.3.   HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B3 priemonė)

               (289)

               HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B3 priemonė) – tai dalies pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) pakeitimas nuolatiniu rekapitalizavimu 8 677 mln. EUR vertės paprastosiomis akcijomis. Kadangi B3 priemonė yra jau suteiktos pagalbos pakeitimas, ji vis dar susijusi su valstybės ištekliais, bet dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Tačiau dėl atitinkamos nominalios pagalbos sumos Bankui suteikiamas didesnis pranašumas (taigi iškraipoma konkurencija), nes rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas kaip B1 ir B2 priemonių atveju.

               (290)

               Tokia parama nebuvo suteikta visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, pagalba leido Bankui vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse, kaip antai Rumunijoje ar Bulgarijoje. Banko likvidavimo atveju jo veikla užsienyje būtų nutraukta likviduojant tą veiklą arba parduodant tas įmones. Be to, Banko draudimo veikla Graikijoje konkuruoja su kitų valstybių narių draudimo bendrovių patronuojamųjų įmonių veikla. Taigi priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl Komisija mano, kad B3 priemonė yra valstybės pagalba.

         7.1.3.4.   Išvada dėl B1, B2 ir B3 priemonių

               (291)

               B1, B2 ir B3 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal B1, B2 ir B3 priemones suteiktos valstybės pagalbos suma yra 9 756 mln. EUR. Kaip nurodyta 7.1.3.3 skirsnyje, tik dalis pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) buvo pakeista 8 677 mln. EUR vertės nuolatiniu rekapitalizavimu (B3 priemonė), o likutis buvo grąžintas HFSF praėjus šešiems mėnesiams po pagalbos suteikimo (130).

               (292)

               Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad, be absoliučios pagalbos sumos, Komisija turi atsižvelgti į pagalbą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2 ir B3 priemonės buvo suteiktos per vienų metų laikotarpį, nuo 2012 m. balandžio mėn. (131) iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį pagal riziką įvertintas Banko turtas pasikeitė. Taigi kyla klausimas, koks pagal riziką įvertinto turto lygis turėtų būti naudojamas ir, visų pirma, ar valstybės pagalba turėtų būti vertinama remiantis pagal riziką įvertintu turtu, kuris buvo laikotarpio pradžioje ar laikotarpio pabaigoje. B1, B2 ir B3 priemonės skirtos padengti 2012 m. kovo mėn. Graikijos banko nustatytam kapitalo poreikiui (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis). Kitaip tariant, kapitalo poreikiai, kuriuos tomis valstybės paramos priemonėmis siekiama padengti, 2012 m. kovo mėn. jau buvo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2 ir B3 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu Banko turtu 2012 m. kovo 31 d. Taip pat primenama, kad Graikijos bankas po 2012 m. kovo mėn. iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo neatsižvelgė į Graikijos bankų įvykdytus įsigijimus, kad pakoreguotų – sumažindamas arba padidindamas – jų kapitalo poreikius. Tas veiksnys taip pat rodo, kad B1, B2 ir B3 priemonės buvo pagalbos priemonės, susijusios su Banko apimtimi, buvusia 2012 m. kovo 31 d.

               (293)

               Pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas kartu sudarė 9 756 mln. EUR. Ta suma sudaro 15,3 % pagal riziką įvertinto Banko turto 2012 m. kovo 31 d.

               (294)

               Kadangi Bankui pavyko pritraukti privataus kapitalo, HFSF Bankui skirta faktinė suma buvo 8 677 mln. EUR, tai sudaro 13,6 % pagal riziką įvertinto Banko turto 2012 m. kovo 31 d.

         7.1.4.   Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos Banko gautos pagalbos sumos

               (295)

               A, B1, B2, B3, L1 ir L2 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Tos priemonės apibendrinamos 12 lentelėje.

                  12 lentelė

                  Visos Banko gautos pagalbos apžvalga

                           Nuoroda

                           Priemonė

                           Priemonės rūšis

                           Pagalbos suma

                           Pagalba/pagal riziką įvertintas turtas

                           A

                           Privilegijuotosios akcijos

                           Kapitalo parama

                           1 350 mln. EUR

                           2,1 %

                           B1
                           B2

                           Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas
                           Antrasis tarpinis rekapitalizavimas

                           Kapitalo parama

                           7 430 mln. EUR
                           2 326 mln. EUR

                           15,3 %

                           Visa Bankui suteiktos finansinės paramos suma

                           11 106 mln. EUR

                           17,3 %

                           B3

                           2013 m. pavasario rekapitalizavimas

                           Kapitalo parama

                           8 677 mln. EUR

                           Visa Bankui suteiktos finansinės paramos suma, atėmus pagalbą, grąžintą per 6 mėnesius

                           10 027 mln. EUR

                           15,6 %

                           Nuoroda

                           Priemonė

                           Priemonės rūšis

                           Nominali pagalbos suma

                           L1

                           Parama likvidumui padidinti

                           Garantija
                           Paskola, padengta obligacijomis

                           Garantijos: 14,8 mlrd. EUR
                           Paskolos, padengtos obligacijomis: 0,8 mlrd. EUR

                           2013 m. lapkričio 30 d.

                           L2

                           Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti

                           Finansavimas ir garantija

                           30,9 mlrd. EUR

                           2012 m. gruodžio 31 d.

                           Visa Bankui suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma

                           46,5 mlrd. EUR

         7.2.   TEISINIS SUDERINAMUMO VERTINIMO PAGRINDAS

               (296)

               Kaip nustatyta (207) konstatuojamojoje dalyje, teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas (132).

               (297)

               Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.

               (298)

               Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate.

               (299)

               Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą.

               (300)

               Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta arba kurios suteiktos be išankstinio patvirtinimo po 2013 m. liepos 31 d.

         7.2.1.   Teisinis Bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti (L1 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

               (301)

               Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, ir schemos pakeitimus bei pratęsimus (133). Bet kokia būsima parama likvidumui padidinti Bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų išsamiau vertinti nereikia.

         7.2.2.   Teisinis privilegijuotųjų akcijų (A priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

               (302)

               2009 m. rekapitalizavimo privilegijuotosiomis akcijomis priemonė (A priemonė) buvo suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę, kuri buvo patvirtinta 2008 m. pagal 2008 m. Bankų komunikatą. Todėl jos nereikia iš naujo vertinti pagal 2008 m. Bankų komunikatą, ją privaloma vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą.

         7.2.3.   Teisinis valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

               (303)

               Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Po 2013 m. liepos 31 d. teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas.

         7.2.4.   Teisinis HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2 ir B3 priemonės) suderinamumo vertinimo pagrindas

               (304)

               HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2 ir B3 priemonės) suderinamumas, ypač dėl atlygio, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl NBG Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. rugpjūčio 1 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2 ir B3 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.

         7.3.   L2 PRIEMONĖS ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI IR 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI

               (305)

               Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo (t. y. tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo) kriterijus.

               (306)

               Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta (46) konstatuojamojoje dalyje, o Bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, Bankas buvo priklausomas nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad pasiektų pakankamą likvidumą ir galėtų vykdyti savo įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kuriuos būtų sukėlęs Banko įsipareigojimų nevykdymas, atitaisyti.

               (307)

               Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti Bankui susidaro palyginti didelės finansavimo išlaidos, Bankas turi pakankamą paskatą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio savo veiklai plėtoti. Bankas turėjo mokėti […] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, Bankas turėjo mokėti valstybei […] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos Banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl visa valstybės taikomo atlygio suma gali būti laikoma pakankama. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius Banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos. Todėl L2 priemone Bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuriuo galėtų būti naudojamasi konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausios būtinos sumos.

               (308)

               Taip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar jos naudojimas yra apribotas mažiausia būtina suma, taip pat užtikrinama, kad tas likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų netinkamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, jog Graikija įsipareigojo, kad Bankas įgyvendins restruktūrizavimo planą, kuriuo siekiama sumažinti priklausomybę nuo centrinio banko finansavimo, ir kad Bankas laikysis elgesio apribojimų, kaip nagrinėjama 7.6 skirsnyje. Taip užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti kuo greičiau pasibaigtų ir kad tokia pagalba būtų proporcinga.

               (309)

               Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą.

         7.4.   B1, B2 IR B3 PRIEMONIŲ ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, KAPITALO ATKŪRIMO KOMUNIKATUI IR 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI

               (310)

               Kaip nurodyta (305) konstatuojamojoje dalyje, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo (t. y. tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo) kriterijus (134).

               (311)

               Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.

         7.4.1.   Priemonių tinkamumas

               (312)

               Komisija mano, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2 ir B3 priemonės) yra tinkamos, nes jomis išvengiama Banko bankroto. Be jų Banko veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes 2012 m. pabaigoje Banko nuosavas kapitalas buvo neigiamas (135).

               (313)

               Šiuo klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą dėl NBG pažymėjo, kad Bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Todėl Bankas yra sisteminės svarbos bankas Graikijoje. Taigi Banko įsipareigojimų nevykdymo atveju būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. Tuometinėmis aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigos susidūrė su sunkumais norėdamos gauti finansavimą. Dėl trūkstamo finansavimo jų galimybė teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribota. Tokiomis sąlygomis dėl Banko įsipareigojimų nevykdymo ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2 ir B3 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir nenuspėjamo atvejo, o ne dėl netinkamo Banko valdymo ar pernelyg didelės prisiimamos rizikos. Taigi tomis priemonėmis iš esmės sprendžiamos PSD programos sukeltos problemos ir padedama išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą.

               (314)

               Sprendime pradėti procedūrą dėl NBG Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad Bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Kaip nurodyta šio sprendimo 156, 157 ir 158 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą veiksmų, susijusių su Banko valdymu ir komercine veikla. Kaip aprašyta 2.4 skirsnyje, Bankas taip pat pradėjo restruktūrizuoti savo veiklą ir jau buvo sumažinęs sąnaudas. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos.

               (315)

               Sprendime pradėti procedūrą dėl NBG Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tuo atveju, jeigu Banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. 156, 157 ir 158 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad Banko kredito operacijos būtų vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla būtų apsaugota nuo valstybės kišimosi. HFSF ir Banko sutarta santykių palaikymo tvarka taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinės akcininkės, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad Banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos.

               (316)

               Taigi B1, B2 ir B3 priemonėmis užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad Banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija mano, kad B1, B2 ir B3 priemonės yra tinkamos.

         7.4.2.   Būtinumas – pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos

               (317)

               Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti.

               (318)

               Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012–2014 m. laikotarpiu Banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Taigi B1, B2 ir B3 priemonėmis perteklinio kapitalo Bankui nesuteikiama. Kaip paaiškinta (314) konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad Bankui galėtų prireikti papildomos pagalbos ateityje.

               (319)

               Kalbant apie atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad tos priemonės suteiktos 2012 m. gegužės ir gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. HFSF kaip atlygį nuo tų EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (136). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl NBG, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį – vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinis rekapitalizavimas bus pakeistas standartiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis (B3 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą iš dalies pakeitus nuolatiniu rekapitalizavimu, ankstesnių akcininkų valdoma dalis smarkiai sumažėjo – jų turima Banko nuosavo kapitalo dalis nukrito iki 5,1 %. Taip pasibaigė nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos trukusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl NBG išreikštos abejonės buvo išsklaidytos.

               (320)

               Be to, atsižvelgiant į netipinę Banko sunkumų atsiradimo priežastį, kai nuostoliai susidarė daugiausia dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio Banko šalies ekonomikos nuosmukio padarinių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (137).

               (321)

               B3 priemonės atveju, remiantis 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktu, pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, kad būtų pakankamai užtikrinta, jog valstybė gautų deramą atlygį. Nors B3 priemonės atveju akcijų kainai nebuvo taikomas reikšmingas diskontas, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, faktiškai teorinei kainai be pasirašymo mokesčio buvo neįmanoma taikyti reikšmingą diskontą (138). Prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą Banko kapitalas buvo neigiamas, o jo rinkos kapitalizacija siekė tik mažą dalį vykdytino kapitalo didinimo sumos. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina – 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina penkiasdešimt dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes po to rekapitalizavimo jie turėjo tik 5,1 % Banko akcijų. Todėl papildomo diskonto taikymas rinkos kainai būtų turėjęs tik nežymų poveikį HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta (320) konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos prireikė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad valstybės pasirašytų akcijų emisijos kaina buvo pakankamai maža.

               (322)

               HFSF taip pat išleido varantus ir po varantą suteikė už kiekvieną naują akciją, kurią pasirašė privatus investuotojas, dalyvaujantis vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. HFSF tuos varantus suteikė be jokio atlygio. Kaip paaiškinta (112) konstatuojamojoje dalyje, kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 8,23 HFSF akcijos. Vykdymo kaina lygi HFSF pasirašymo kainai, prie jos pridėjus metinę kaupiamąją maržą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius). HFSF atlygis, gautas už jo turimas akcijas, de facto neviršija tų lygių. Tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau tie varantai buvo pagrindinis sėkmingos teisių emisijos ir neviešo platinimo, kuriuos Bankas pradėjo vykdyti prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, veiksnys, todėl Komisija mano, kad tie varantai leido Bankui pagalbos sumą sumažinti 1 079 mln. EUR. Iš tikrųjų dėl mažo Banko kapitalo pakankamumo rodiklio prieš rekapitalizavimą ir dėl vyraujančio didelio netikrumo tuo metu turimi modeliavimo rezultatai parodė, kad be varantų privatūs investuotojai nebūtų gavę pakankamos grąžos ir nebūtų dalyvavę. Dėl 313 ir 320 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių, taip pat dėl to, kad HFSF gautų tam tikrą minimalų atlygį, jeigu varantai būtų panaudoti, ir kad EFPM buvo siekiama pritraukti privačių investuotojų, kad kai kurie bankai liktų privačiai valdomi, taip išvengiant atvejų, kai visas bankų sektorius būtų kontroliuojamas HFSF, Komisija gali pritarti tokiam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų. Tas pritarimas taip pat pagrįstas tuo, kad HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo mėn.) nenumatytas joks varantų koregavimas didinant akcinį kapitalą, kai netaikomos pirmenybės teisės įsigyti vertybinius popierius, o teisių emisijos atveju gali būti koreguojama tik varantų vykdymo kaina ir toks koregavimas gali būti daromas tik ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Be to, Graikijos įsipareigojimas, kad prieš bet kokį HFSF išleistų varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo, leis Komisijai užtikrinti, kad dėl jokio galimo būsimo išpirkimo dar labiau nesumažėtų HFSF atlygis ir nepadidėtų varantų turėtojų atlygis.

               (323)

               Kalbant apie tai, kad HFSF akcijos yra be balsavimo teisės, Komisija primena, kad pagalbos poreikis daugiausia kyla ne dėl pernelyg didelės prisiimamos rizikos. Be to, Graikijos Vyriausybės, Sąjungos, TVF ir ECB vykdyta programa buvo siekiama kai kuriuos bankus išlaikyti privačiai valdomus. Santykių palaikymo tvarka ir automatišku balsavimo teisių susigrąžinimu, jei restruktūrizavimo planas nebūtų įgyvendinamas, užtikrinamos apsaugos priemonės, kad privatūs valdytojai neprisiimtų pernelyg didelės rizikos. Galiausiai PSD programa ir 2012 m. gruodžio mėn. išpirkimas tam tikra prasme yra atlygis valstybei, nes valstybės skola Bankui buvo sumažinta keliais milijardais eurų. Dėl visų tų priežasčių Komisija gali sutikti, kad HFSF gautų akcijas be balsavimo teisės. Todėl Komisija daro išvadą, kad B3 priemonė buvo būtina.

               (324)

               Taigi kaip sanavimo pagalba B1, B2 ir B3 priemonės savo dydžiu ir forma yra būtinos.

         7.4.3.   Proporcingumas – priemonės, kuriomis ribojamas neigiamas šalutinis poveikis

               (325)

               Bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties gali būti smarkiai iškraipoma konkurencija. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad Banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 157 ir 158 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti, kartu įsipareigodama parduoti tam tikrą turtą užsienyje ir su bankininkyste nesusijusios veiklos sektoriuose Graikijoje, kaip išdėstyta 159 konstatuojamojoje dalyje. Konkurencijos iškraipymo ribojimai išsamiau bus vertinami 7.6 skirsnyje.

               (326)

               Banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl Banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti bet kokių žalingų Banko komercinės praktikos pokyčių ir kartu sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį.

               (327)

               Be to, 2014 m. birželio 25 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Tas restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje.

               (328)

               Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl NBG išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2 ir B3 priemonės yra proporcingos.

         7.4.4.   Išvada dėl HFSF vykdomo rekapitalizavimo atitikties 2008 m. Bankų komunikatui, Kapitalo atkūrimo komunikatui ir 2011 m. Pratęsimo komunikatui

               (329)

               Taigi daroma išvada, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2 ir B3 priemonės) yra tinkamos, būtinos ir proporcingos atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Todėl B1, B2 ir B3 priemonės atitinka 2008 m. Bankų komunikatą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą.

         7.5.   TRIJŲ KOOPERATINIŲ BANKŲ, „FB BANK“ IR „PROBANK“ ĮSIGIJIMO ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI

               (330)

               Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte paaiškinama, kad remiamų bankų vykdomas įmonių įsigijimas negali būti finansuojamas naudojant valstybės pagalbą, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti. Restruktūrizavimo komunikato 40 ir 41 punktuose taip pat teigiama, kad bankai negali naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus atvejus, kai įsigijimas yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Be to, įsigijimai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar Banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu.

         7.5.1.   Trijų kooperatinių bankų atrinktų įsipareigojimų įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

   7.5.1.1.   Įsigijimo poveikis ilgalaikiam Banko gyvybingumui

               (331)

               Trijų kooperatinių bankų atrinkto turto ir įsipareigojimų įsigijimas didina Banko ilgalaikį gyvybingumą.

               (332)

               Konkrečiau, įsigijimo metu (nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio) jau buvo stebimas intensyvus Graikijos bankuose laikomų indėlių atsiėmimas, tad šie bankai nebegalėjo naudotis tarptautinėmis finansavimo rinkomis. Dėl šios priežasties keturi iš penkių didžiausių Graikijos bankų pateikė pasiūlymus įsigyti trijų kooperatinių bankų indėlius. Trijų kooperatinių bankų indėlių integravimas į Banko balansą buvo naudingas Banko likvidumo profiliui. Jei Bankas nebūtų įsigijęs trijų kooperatinių bankų indėlių, jo grynųjų paskolų ir indėlių santykis būtų buvęs didesnis.

               (333)

               Be to, Bankas sparčiai integravo įsigytus indėlius, neperėmęs nei brangios infrastruktūros, nei brangaus filialų tinklo. Bankas taip pat neperėmė paskolų, todėl šis įsigijimas nepadidino jo rizikos ar jo kapitalo poreikio.

         7.5.1.2.   Įsigijimo poveikis Bankui reikalingai pagalbos sumai

               (334)

               Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms Banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį Banko gyvybingumui, jis nėra būtinas Banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą.

               (335)

               Tačiau pirkimo kaina buvo labai maža. Banko sumokėtas atlygis už perduotų visų trijų kooperatinių bankų įsipareigojimų įsigijimą buvo […] % perduotų indėlių vertės, t. y. mažiau nei […] mln. EUR. Tai atitiko maždaug [0–0,02] % viso Banko turto 2011 m. gruodžio mėn. Todėl tas atlygis gali būti vertinamas kaip labai mažas.

               (336)

               Daroma išvada, kad trijų kooperatinių bankų įsigijimas netrukdė restruktūrizavimo sąnaudų sumažinti iki reikiamos mažiausios būtinos sumos.

         7.5.1.3.   Konkurenciją iškreipiantis įsigijimo poveikis

               (337)

               Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigyti gali būti leidžiama, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos.

               (338)

               Graikijos banko vertinimu, trys kooperatiniai bankai nebuvo gyvybingi, todėl siekiant išlaikyti finansinį stabilumą reikėjo patvirtinti jų pertvarkymo priemones. Todėl trijų kooperatinių bankų įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

               (339)

               Be to, pirkimo kaina buvo labai maža. Tinkamo pasiūlymo įsigyti trijų kooperatinių bankų turtą ir įsipareigojimus nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis. Be to, Graikijos konkurencijos tarnyba leido (139) Bankui įsigyti „Achaia“ banko atrinktą turtą ir įsipareigojimus (140). Todėl darytina išvada, kad po pardavimo proceso susiklosčiusi padėtis pavojaus veiksmingai konkurencijai Graikijoje nekelia.

               (340)

               Todėl šiam įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punktu nustatyta išimtis.

         7.5.1.4.   Išvada dėl trijų kooperatinių bankų atrinkto turto ir įsipareigojimų įsigijimo

               (341)

               Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį (141) ir į trijų kooperatinių bankų įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.

         7.5.2.   „FB Bank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

   7.5.2.1.   „FB Bank“ įsigijimo poveikis ilgalaikiam Banko gyvybingumui

               (342)

               Veiklos pelningumo požiūriu „FB Bank“ įsigijimas padės Bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes sujungus du bankus toje pačioje geografinėje rinkoje sudaroma galimybė pasiekti sąveiką. Visų pirma įsigijimo metu Bankas numatė siekti sąveikos, racionalizuodamas filialų tinklą, suderindamas produktų pasiūlą ir paskolų politiką, supaprastindamas ir konsoliduodamas IT platformą. Galutiniame pasiūlyme Bankas planavo išvengti daugumos „FB Bank“ veiklos išlaidų, kartu ketindamas suvienodinti perduotų indėlių sąnaudas pagal Banko palūkanų normos politiką, t. y. sumažinti už „FB Bank“ indėlius mokamas palūkanas iki palūkanų normos, taikomos Banko indeliams, bet neprarasti esamų „FB Bank“ klientų.

               (343)

               Kiek tai susiję su būsimais paskolų nuostoliais, Bankas įgyja „FB Bank“ paskolas tikrąja, o ne balansine verte. Dėl šio veiksnio pavojus, kad ateityje padėtis prastės, yra nedidelis.

               (344)

               Likvidumo pozicijos požiūriu įsigijimas turi teigiamą poveikį Bankui, nes jis įgijo daugiau indėlių nei grynųjų paskolų.

               (345)

               Kalbant apie kapitalo poreikius, primenama, kad Bankas pateikė pasiūlymą su sąlyga, kad HFSF skirs lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „FB Bank“ turtą, padengti. Galiausiai Bankas ta galimybe nepasinaudojo, nes 2014 m. gegužės mėn. jam pavyko pritraukti pakankamai privataus kapitalo rinkoje.

               (346)

               Todėl Komisija mano, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio Banko gyvybingumo atkūrimui.

         7.5.2.2.   Įsigijimo poveikis Bankui reikalingai pagalbos sumai

               (347)

               Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms Banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį Banko gyvybingumui, jis nėra būtinas Banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą.

               (348)

               Pirkdamas atrinktą „FB Bank“ turtą ir įsipareigojimus, Bankas jokio atlygio nemokėjo. Be to, Bankas pateikė pasiūlymą su sąlyga, kad HFSF skirs lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „FB Bank“ turtą, padengti. Todėl dėl įsigijimo pirkėjui neprireikė papildomos valstybės pagalbos. Kiek tai susiję su galimais dėl įsigijimo susidariusiais kapitalo poreikiais ateityje, pažymima, kad turtas buvo įsigytas tikrąja verte, todėl rizika ateityje patirti papildomų nuostolių yra maža.

               (349)

               Taigi Bankui neprireikė finansavimo pagalbos įsigyjant „FB Bank“ ir tas įsigijimas neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.

         7.5.2.3.   Konkurenciją iškreipiantis įsigijimo poveikis

               (350)

               Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigyti gali būti leidžiama, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos.

               (351)

               Kaip minėta (76) konstatuojamojoje dalyje, „FB Bank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. 2012 m. gruodžio mėn. EFPM numatyta galimybė sunkumus patiriančius bankus pertvarkyti pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą arba sukūrus laikiną banką (antras pagal tinkamumą būdas). Kaip nurodyta (77) konstatuojamojoje dalyje ir remiantis EFPM, Graikijos bankas pažymėjo, kad, siekiant neprarasti indėlininkų pasitikėjimo Graikijos bankų sistema, būtina patvirtinti bankų pertvarkymo priemones. Todėl sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

               (352)

               Tinkamo pasiūlymo „FB Bank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis. Taigi Bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Graikijos konkurencijos tarnyba leido Bankui įsigyti „FB Bank“ (142). Todėl darytina išvada, kad po pardavimo proceso susiklosčiusi padėtis pavojaus veiksmingai konkurencijai Graikijoje nekelia.

               (353)

               Atsižvelgiant į tuos veiksnius, galima daryti išvadą, kad „FB Bank“ įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis.

         7.5.2.4.   Išvada dėl „FB Bank“ įsigijimo

               (354)

               Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į „FB Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais.

         7.5.3.   „Probank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

   7.5.3.1.   „Probank“ įsigijimo poveikis ilgalaikiam Banko gyvybingumui

               (355)

               Veiklos pelningumo požiūriu „Probank“ įsigijimas padės Bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes jis pasieks reikšmingą sąveiką. Visų pirma įsigijimo metu Bankas numatė […] mln. EUR vertės metinę sąveiką iki 2015 m. pabaigos (143). Bankas planavo šią sąveiką pasiekti, racionalizuodamas filialų tinklą, sumažindamas jungtinio subjekto etatų skaičių, sujungdamas įmonės pareigybes, konsoliduodamas IT sistemas ir centralizuotą veiklą. Be to, Bankas planavo didelę sąveiką pasiekti, suvienodindamas perduotų indėlių sąnaudas pagal Banko palūkanų normos politiką, t. y. sumažindamas už „Probank“ indėlius mokamas palūkanas iki palūkanų normos, taikomos Banko indeliams.

               (356)

               Kiek tai susiję su būsimais paskolų nuostoliais, Bankas įgijo „Probank“ paskolas tikrąja, o ne balansine verte. Todėl pavojus, kad ateityje padėtis prastės, yra nedidelis.

               (357)

               Likvidumo pozicijos požiūriu įsigijimas turi teigiamą poveikį Bankui, nes jis įgijo daugiau indėlių nei grynųjų paskolų. Taigi įsigijimas padeda mažinti Banko paskolų ir indėlių santykį.

               (358)

               Kalbant apie kapitalo poreikius, primenama, kad Bankas pateikė pasiūlymą su sąlyga, kad HFSF skirs lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „Probank“ turtą, padengti. Galiausiai Bankas ta galimybe nepasinaudojo, nes 2014 m. gegužės mėn. jam pavyko pritraukti pakankamai privataus kapitalo rinkoje.

               (359)

               Todėl Komisija mano, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio Banko gyvybingumo atkūrimui.

         7.5.3.2.   Įsigijimo poveikis Bankui reikalingai pagalbos sumai

               (360)

               Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms Banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį Banko gyvybingumui, jis nėra būtinas Banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą.

               (361)

               Pirkdamas atrinktą „Probank“ turtą ir įsipareigojimus, Bankas jokio atlygio nemokėjo. Be to, Bankas pateikė pasiūlymą su sąlyga, kad HFSF skirs lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „Probank“ turtą, padengti. Todėl dėl įsigijimo pirkėjui neprireikė papildomos valstybės pagalbos. Kiek tai susiję su galimais dėl įsigijimo susidariusiais kapitalo poreikiais ateityje, pažymima, kad turtas buvo įsigytas tikrąja verte, todėl rizika ateityje patirti papildomų nuostolių yra maža.

               (362)

               Taigi Bankui neprireikė finansavimo pagalbos įsigyjant „Probank“ ir tas įsigijimas neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.

         7.5.3.3.   Konkurenciją iškreipiantis įsigijimo poveikis

               (363)

               Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigyti gali būti leidžiama, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos.

               (364)

               Kaip minėta (86) konstatuojamojoje dalyje, „Probank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. 2013 m. gegužės mėn. EFPM numatyta galimybė sunkumus patiriančius bankus pertvarkyti pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą. Kaip nurodyta (87) konstatuojamojoje dalyje, Graikijos bankas pažymėjo, kad, siekiant neprarasti indėlininkų pasitikėjimo Graikijos bankų sistema, būtina patvirtinti bankų pertvarkymo priemones. Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

               (365)

               Tinkamo pasiūlymo „Probank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis. Taigi Bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Be to, Graikijos konkurencijos tarnyba leido Bankui įsigyti „Probank“. Todėl darytina išvada, kad po pardavimo proceso susiklosčiusi padėtis pavojaus veiksmingai konkurencijai Graikijoje nekelia.

               (366)

               Atsižvelgiant į tuos veiksnius, galima daryti išvadą, kad „Probank“ įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis.

         7.5.3.4.   Išvada dėl „Probank“ įsigijimo

               (367)

               Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į „Probank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais.

         7.6.   A, B1, B2 IR B3 PRIEMONIŲ ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI
   7.6.1.   Sunkumų atsiradimo priežastys ir reikšmė vertinimui pagal Restruktūrizavimo komunikatą

               (368)

               Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, Banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis su šalies ir tarptautiniais kreditoriais dėl susitarimo, PSD programos, dėl to reikalavimų valstybei vertė buvo sumažinta 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Tas naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už kainą, lygią 30,2–40,1 % jų nominaliosios vertės, dėl to Graikijos bankai į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Be PSD programos ir skolos išpirkimo poveikio jo kapitalo pozicijai, Bankas nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio taip pat susidūrė su intensyviu indėlių atsiėmimu, kurį lėmė kilęs pavojus, kad dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio Graikija galėtų pasitraukti iš euro zonos.

               (369)

               B1, B2 ir B3 priemonės sudaro 9 756 mln. EUR, t. y. mažiau nei įgyvendinus PSD programą į apskaitą įtrauktų nuostolių suma (11 735 mln. EUR). Tokiu atveju ir jeigu sunkumai pirmiausia kyla ne dėl pernelyg rizikingo elgesio, 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte numatyta, kad Komisija sušvelnins reikalavimus.

               (370)

               Komisija pripažįsta, kad dalis kapitalo poreikių yra susiję su įprastine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. Tas faktas taip pat buvo nurodytas sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 60 ir 71 konstatuojamosiose dalyse. Todėl Bankui mažiau nei kitoms remiamoms finansų įstaigoms, kurios sukaupė pernelyg didelę riziką, savo restruktūrizavimo plane reikia spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas. Tos pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, todėl priemonės, kurių imamasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi PSD programa ir skolos išpirkimas yra skolos atsisakymas valstybės naudai, atlygis valstybei Banko rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis. Tačiau Komisija pažymi, kad Bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo didesnė nei kai kuriems dideliems Graikijos bankams. Todėl ne visi GVO nuostoliai gali būti siejami su įprastine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos.

               (371)

               Kita Banko nuostolių atsiradimo priežastis – Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktų paskolų nuostoliai. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo – maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos Banko skolinimo praktikos. Taigi dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai pagalba bankas yra apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio pasekmių. Todėl pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį (144).

               (372)

               Tačiau dalis Banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių. Pavyzdžiui, 2012 m. veikla Rumunijoje ir Bulgarijoje buvo nuostolinga. Užsienio turtas taip pat mažino likvidumą, nes grupės vidaus finansavimas siekė maždaug […] mlrd. EUR 2012 m. gruodžio 31 d.

               (373)

               Taigi 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas taikomas didelei nuostolių daliai ir pagalbos poreikiui, todėl Komisija gali sušvelninti reikalavimus. Dalis pagalbos poreikio susijusi su Graikijos paskolų nuostoliais dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl tokios pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl ji turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį.

               (374)

               Be to, nedidelė dalis pagalbos poreikio susijusi su paties Banko rizikavimu.

               (375)

               Tačiau Graikijos ekonomika nuo 2008 m. smuko maždaug 25 %, todėl siekiant atkurti pakankamą pelningumą Bankui reikia savo organizacinę struktūrą, sąnaudų struktūrą ir komercinį tinklą pritaikyti prie tų naujų sąlygų. Taigi nepaisant to, kad pagrindinės pagalbos būtinumo priežastys nėra susijusios su pernelyg didele prisiimta rizika, Bankas turi restruktūrizuoti savo veiklą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis jo gyvybingumas.

         7.6.2.   Gyvybingumas

               (376)

               Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis – tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d.

               (377)

               Pagal Restruktūrizavimo komunikato 9, 10 ir 11 punktus Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie Banko verslo modelį. Be to, plane nurodomos Banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms gyvybingumo problemoms, su kuriomis jis susidūrė, spręsti. Visų pirma restruktūrizavimo plane aprašoma pasirinkta strategija Banko veiklos efektyvumui išlaikyti ir klausimams, susijusiems su dideliu neveiksnių paskolų lygiu, silpnomis likvidumo ir kapitalo pozicijomis, taip pat užsienyje veikiančiomis įmonėmis, kurios dėl finansavimo ir kapitalo buvo priklausomos nuo savo patronuojančiosios įmonės, spręsti.

         7.6.2.1.   Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla

               (378)

               Kalbant apie likvidumą ir Banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir toliau mažės (145), o tai padės Bankui sumažinti ir savo finansavimo išlaidas.

               (379)

               (153) konstatuojamojoje dalyje nurodytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje Banko balanso struktūra išliktų tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės Banko likvidumo pozicija. Kadangi Graikijos bankų sektoriaus padėtis vis dar netvirta, Komisija gali pritarti Graikijos valdžios institucijų prašymui leisti padidinti Banko likvidumą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones.

               (380)

               Kad būtų sumažintos finansavimo išlaidos, Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas toliau mažins už indėlius Graikijoje mokamas palūkanas, kaip aprašyta (153) konstatuojamojoje dalyje. Šis sumažinimas bus svarbus veiksnys didinant Banko pelningumą prieš atidėjinių sudarymą.

               (381)

               Nuo krizės pradžios Bankas pradėjo racionalizuoti savo komercinį tinklą Graikijoje, mažindamas filialų ir darbuotojų skaičių. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. Banko bendros sąnaudos bus dar labiau sumažintos. Tuo tikslu Graikija įsipareigojo, kad Bankas sumažins savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje, kad 2017 m. gruodžio 31 d. jis neviršytų atitinkamai […] ir […], o bendros sąnaudos Graikijoje neviršytų […] mln. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei […] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu bus užtikrintas Banko produktyvumas naujomis rinkos sąlygomis.

               (382)

               Kita svarbi sritis – neveiksnių paskolų valdymas. Siekdamas sumažinti nuostolius, Bankas planuoja suintensyvinti savo paskolų pertvarkymo veiklą. Pagal naują veiklos modelį Banko vardu neveiksnias paskolas tvarkys specialus skyrius, kurio prioritetinis tikslas – kuo labiau padidinti Banko susigrąžinamas skolas ir mažinti neveiksnių paskolų skaičių tvariai jas restruktūrizuojant. Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas, vykdydamas paskolų politiką, laikysis aukštų standartų, siekdamas užtikrinti kuo didesnę vertę Bankui kiekviename paskolų teikimo proceso etape, kaip aprašyta (157) konstatuojamojoje dalyje.

         7.6.2.2.   Banko valdymas

               (383)

               Kitas pagrindinis klausimas – Banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad po 2014 m. akcinio kapitalo padidinimo HFSF turi daugumą Banko akcijų, tačiau ribotą balsavimo teisę. Be to, kai kurie privatūs akcininkai taip pat turi varantų, todėl jie gautų naudos, jeigu situacija visiškai pasikeistų ir akcijų kaina restruktūrizavimo laikotarpiu staigiai pakiltų. Kadangi dėl to galėtų kilti neatsakingo elgesio rizika, 2013 m. Bankas ir HFSF susitarė dėl specialios santykių palaikymo tvarkos. Tuo susitarimu kasdienė Banko veikla apsaugoma nuo bet kokio pagrindinių akcininkų kišimosi, kartu užtikrinant, kad HFSF, rengdamas atitinkamas konsultacijas, galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti Banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo riziką dėl susijusių skolininkų. Komisija teigiamai vertina tai, kad HFSF automatiškai atgaus visas savo balsavimo teises, jei Bankas nustos įgyvendinti savo restruktūrizavimo planą.

         7.6.2.3.   Tarptautinė veikla

               (384)

               Kaip paaiškinta (372) konstatuojamojoje dalyje, dėl tam tikros tarptautinės Banko veiklos praeityje smarkiai sumažėjo Banko kapitalas, likvidumas ir pelningumas.

               (385)

               Restruktūrizavimo plane numatytas didesnis veiklos sutelkimas šalies rinkoje ir Turkijoje. Bankas jau pradėjo racionalizuoti užsienio patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Graikija įsipareigojo, kad Bankas parduos savo […] ir užsienio patronuojamąsias įmones […].

               (386)

               Todėl nuo 2012 m. gruodžio 31 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. bendra turto, esančio ne Graikijoje ir ne Turkijoje, vertė sumažės […] %.

               (387)

               Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas sumažins savo filialo Turkijoje „Finansbank“ akcijų paketą per […]. […] yra teigiamas pokytis, nes sustiprins Banko kapitalo padėtį. Kalbant apie tai, kad Bankas numato likti „Finansbank“ didžiausiu akcininku, Komisija pažymi, kad „Finansbank“ pastaraisiais metais nuolat dirbo pelningai. Be to, Komisija pažymi, kad Bankas numato atidžiai stebėti patronuojamosios įmonės „Finansbank“ sąnaudas ir jos prisiimamą riziką. Banko įsipareigojimu „Finansbank“ neteikti […] užtikrinama, kad „Finansbank“ […]. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad tai, jog Bankas ketina likti „Finansbank“ didžiausiu akcininku, nekelia pavojaus jo pelningumo atkūrimui.

               (388)

               Todėl daroma išvada, kad Bankas pakankamai restruktūrizuos savo veiklą užsienyje ir sumažins riziką, kylančią dėl mažiau gyvybingų patronuojamųjų įmonių.

         7.6.2.4.   Išvada dėl gyvybingumo

               (389)

               Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad Bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų Bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje toliau dirbs pelningai, o jo bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas išliks pakankamai didelis (146).

               (390)

               2014 m. pritrauktos papildomo kapitalo sumos, t. y. 2 500 mln. EUR, pakanka 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis pagrindiniam scenarijui įgyvendinti. Vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su Banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Graikijos banko pagal pagrindinį scenarijų apskaičiuotų kapitalo poreikių atveju atsižvelgiama į tam tikrą nepalankiausių sąlygų lygį. Kad padarytų išvadą, jog Bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad Bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes tas apskaičiuotas lygis reiškia didelį nepalankiausių sąlygų lygį.

               (391)

               Be to, aišku, kad Bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius, o tai padės išlaikyti jo kapitalo ir likvidumo poziciją.

               (392)

               Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad restruktūrizavimo plane numatytos restruktūrizavimo priemonės yra pakankamos Banko gyvybingumui atkurti.

         7.6.3.   Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

               (393)

               Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikato 3 skirsnyje, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius. Graikijos prisiimtais įsipareigojimais turėtų būti užtikrintas nuosavų išteklių naudojimas ir pirminių akcininkų bei privačių investuotojų, turinčių Banko mišrių kapitalo priemonių, dalyvavimas vykdant restruktūrizavimą.

         7.6.3.1.   Banko įnašas – turto pardavimas ir sąnaudų mažinimas

               (394)

               Bankas jau pardavė kelias mažas įmones, kaip antai užsiimančias draudimo veikla Turkijoje, ir savo nekilnojamojo turto patronuojamosios įmonės daugumos akcijų paketą.

               (395)

               Kaip nurodyta (387) konstatuojamojoje dalyje, restruktūrizavimo plane numatyta parduoti „Finansbank“ mažumos akcijų paketą, – tai leis Bankui didinti kapitalą savo ištekliais. Be to, Bankas parduos […] ir savo privataus akcinio kapitalo patronuojamąją įmonę, taip pat kitus vertybinius popierius. Atsižvelgiant į jau sumažintą finansinį įsiskolinimą ir parduotą turtą, taip pat įgyvendinęs įsipareigojimus, susijusius su užsienyje veikiančių įmonių finansinio įsiskolinimo mažinimu ir pardavimu, Bankas bus sukaupęs pakankamo dydžio kapitalą. Sumažinus Banko tarptautinio turto dydį taip pat gerokai sumažės nenumatytas pavojus, kad pagalbos prireiks ateityje. Taigi tai padeda sumažinti pagalbą iki mažiausios būtinos sumos.

               (396)

               Siekdamas apriboti kapitalo poreikius Bankas nenaudos […], kaip aprašyta (154) konstatuojamojoje dalyje. Be to, Graikijos prisiimtais įsipareigojimais numatoma, kad Bankas neįsigis brangaus turto.

               (397)

               Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2017 m. Mažinamas Banko darbuotojų skaičius ir darbo užmokestis.

         7.6.3.2.   Ankstesnių akcininkų dalijimasis našta ir rinkoje pritrauktas naujas kapitalas

               (398)

               Banko esamų akcininkų valdomą akcinio kapitalo dalį pavyko sumažinti 2009 m. ir 2010 m. įvykdžius teisių emisiją (147), o vėliau – HFSF įvykdžius rekapitalizavimą (B3 priemonė). Banko akcininkams priklausanti dalis buvo sumažinta nuo 100 % prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą iki vos 5,1 % po jo. Be to, paprastiems akcininkams dividendai nemokami nuo 2007 m., o JAV privilegijuotųjų akcijų savininkams – nuo 2009 m. Be ankstesnių akcininkų dalijimosi našta, nuo krizės pradžios 2008 m. Bankas pritraukė didelę kapitalo sumą, t. y. 1 247 mln. EUR 2009 m., 1 815 mln. EUR 2010 m., 1 079 mln. EUR 2013 m. ir 2 500 mln. EUR 2014 m. Tuo pritrauktu kapitalu buvo sumažinta kapitalo poreikių, kuriuos reikėjo patenkinti pasitelkus valstybės pagalbą, suma.

         7.6.3.3.   Subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta

               (399)

               Banko subordinuotosios skolos priemonių turėtojai padengė dalį Banko restruktūrizavimo išlaidų. Siekdamas padidinti kapitalą Bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių, kaip aprašyta 149 ir 150 konstatuojamosiose dalyse.

               (400)

               Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas (159) konstatuojamojoje dalyje nurodytas draudimas mokėti atkarpas. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas Banko privačių investuotojų, turinčių mišrių kapitalo priemonių, dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų.

         7.6.3.4.   Išvada dėl nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo

               (401)

               Komisija pažymi, kad, palyginti su visa gauta valstybės rekapitalizavimo priemonės suma, nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo (parduodant ir mažinant turtą) lygis yra gerokai mažesnis nei tas, kurį Komisija paprastai laikytų pakankamu. Pavyzdžiui, restruktūrizavimo plane numatyta nemažinti Graikijos bankininkystės veiklos ir pasilaikyti „Finansbank“ daugumos akcijų paketą. Tačiau atsižvelgiant į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius, dėl kurių Komisija gali sutikti su mažesniu nuosavu įnašu ir naštos pasidalijimu, gali būti laikoma, kad restruktūrizavimo plane numatytos pakankamos nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemonės.

         7.6.4.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

               (402)

               Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai ir užtikrinamas konkurencingas bankų sektorius. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti.

               (403)

               Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad Bankas iš valstybės gavo kapitalo, atitinkančio 17,3 % pagal riziką įvertinto jo turto (148). Be to, Bankas gavo likvidumo garantijų, kurių vertė buvo 12 900 mln. EUR (2011 m. balandžio 15 d.) ir 14 798 mln. EUR (2013 m. gruodžio 31 d.). Tą dieną Bankas taip pat buvo gavęs 847 mln. EUR paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, o 2012 m. gruodžio 31 d. – 30,9 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti. Taigi būtinybė įgyvendinti priemones, kuriomis būtų ribojami galimi konkurencijos iškraipymai, pateisinama atsižvelgiant į tą didelę pagalbos sumą. Be to, Banko rinkos dalis Graikijoje yra didelė: 2013 m. gruodžio 31 d. jo paskolų rinkos dalis siekė 22 %, o indėlių – 25 % (149).

               (404)

               Komisija primena, kad Banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m. Tai taip pat pažymėta sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 68 konstatuojamojoje dalyje. Taigi dėl šių aplinkybių poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas sumažėjęs. Kaip aptarta 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiantis poveikis yra mažesnis, taigi ir konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso ir paskolų mažinimo Graikijoje.

               (405)

               Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido Bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose.

               (406)

               Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad, be jau įgyvendinto finansinio įsiskolinimo mažinimo ir restruktūrizavimo, Bankas įsipareigojo iki 2018 m. birželio 30 d. sumažinti savo tarptautinio turto dydį (150). Taigi pagalba nebus naudojama konkurencijai tose užsienio rinkose iškraipyti.

               (407)

               Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas nevykdys įsigijimų, taip užtikrinant, kad Bankas nenaudotų gautos valstybės pagalbos naujam verslui įsigyti. Tas įsipareigojimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos bankininkystės veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne, pavyzdžiui, plėstis užsienio rinkose.

               (408)

               Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebus naudojama nepelningoms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainų nustatymo (151) remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad Bankas netinkamomis paskolų klientams kainų nustatymo strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje.

               (409)

               Įsipareigojimu parduoti […] taip pat užtikrinama, kad pagalba nebūtų naudojama plėstis toje rinkoje pagalbos negaunančių konkurentų sąskaita.

               (410)

               Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones, Komisija mano, kad esama pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai.

         7.6.5.   Stebėsena

               (411)

               Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta įsipareigojimuose (152), Graikija užtikrins, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį Bankas, pritarus Komisijai, jau paskyrė, iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, t. y. 2018 m. gruodžio 31 d., stebės Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu, banko valdymu ir komercine veikla. Todėl Komisija mano, kad užtikrinta tinkama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena.

         7.6.6.   Išvada dėl A, B1, B2 ir B3 priemonių atitikties Restruktūrizavimo komunikatui

               (412)

               Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimo planu (vertinant jį kartu su šio sprendimo priede išdėstytais įsipareigojimais) užtikrinamas ilgalaikio Banko gyvybingumo atkūrimas, jis yra pakankamas naštos pasidalijimo bei nuosavo įnašo požiūriu, taip pat jame nurodytos pakankamos priemonės konkurencijos iškraipymui riboti. Pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus.

         8.   IŠVADA

               (413)

               Komisija apgailestauja, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino B1, B2, B3, FB4, FB5, PB1 ir PB2 pagalbos priemones, nes jos buvo įgyvendintos prieš tai oficialiai apie jas nepranešus. Tačiau tos priemonės, taip pat kitos šiame sprendime nagrinėjamos priemonės, gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Toliau nurodytos Graikijos įgyvendintos arba planuojamos įgyvendinti priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį:

               a)

               Graikijos banko bankui „National Bank of Greece S.A.“ (toliau – NBG) suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė);

               b)

               2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) bankui NBG suteikta 2 326 mln. EUR dydžio antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);

               c)

               2013 m. pavasarį HFSF bankui NBG suteikta 8 677 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B3 priemonė);

               d)

               iš viso 456,97 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio NBG veiklą perdavus „First Business Bank S.A.“ (toliau – „FB Bank“), padengimas HFSF lėšomis 2013 m. birželio ir spalio mėn. (FB4 priemonė);

               e)

               įsipareigojimas padengti 100 mln. EUR dydžio NBG kapitalo poreikius, susijusius su 2013 m. gegužės mėn. NBG bankui perduoto „FB Bank“ turto įsigijimu (FB5 priemonė);

               f)

               iš viso 562,73 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank S.A.“ veiklą perdavus NBG, padengimas HFSF lėšomis 2013 m. rugpjūčio ir gruodžio mėn. (PB1 priemonė);

               g)

               įsipareigojimas padengti [180–280] mln. EUR dydžio NBG kapitalo poreikius, susijusius su 2013 m. liepos mėn. NBG bankui perduoto „Probank“ turto įsigijimu (PB2 priemonė).

         2.   Iš viso 325,8 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio 2013 m. kovo mėn. kooperatinių bankų „Lesvos-Limnos“, „Achaia“ ir „Lamia“ atrinktą turtą ir įsipareigojimus perdavus NBG, padengimas HFSF lėšomis nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
   3.   Atsižvelgiant į 2014 m. birželio 25 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, susijusį su „NBG Group“ (apimančios „National Bank of Greece“ ir visas jo patronuojamąsias įmones (Graikijos ir ne Graikijos bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusios veiklos sektorių patronuojamosios įmonės ir filialai)), ir į tą pačią dieną Graikijos pateiktus įsipareigojimus, toliau nurodyta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka:

               a)

               2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. Graikijos NBG skirta 1 350 mln. EUR kapitalo injekcija privilegijuotosiomis akcijomis pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė);

               b)

               nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui NBG suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 30,9 mlrd. EUR (L2 priemonė);

               c)

               2012 m. gegužės mėn. HFSF bankui NBG suteikta 7 430 mln. EUR dydžio pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė);

               d)

               2012 m. gruodžio mėn. HFSF bankui NBG suteikta 2 326 mln. EUR dydžio antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);

               e)

               2013 m. pavasarį HFSF bankui NBG suteikta 8 677 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B3 priemonė);

               f)

               2009 m. liepos mėn. Graikijos „FB Bank“ skirta 50 mln. EUR kapitalo injekcija (FB1 priemonė);

               g)

               iš viso 456,97 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio NBG veiklą perdavus „FB Bank“, padengimas HFSF lėšomis 2013 m. birželio ir spalio mėn. (FB4 priemonė);

               h)

               įsipareigojimas padengti 100 mln. EUR dydžio NBG kapitalo poreikius, susijusius su 2013 m. gegužės mėn. NBG bankui perduoto „FB Bank“ turto įsigijimu (FB5 priemonė);

               i)

               iš viso 562,7 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ veiklą perdavus NBG, padengimas HFSF lėšomis 2013 m. rugpjūčio ir gruodžio mėn. (PB1 priemonė);

               j)

               įsipareigojimas padengti [180–280] mln. EUR dydžio NBG kapitalo poreikius, susijusius su 2013 m. liepos mėn. NBG bankui perduoto „Probank“ turto įsigijimu (PB2 priemonė).

         2 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

      Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 23 d.

            Komisijos vardu

         Joaquín ALMUNIA

            Pirmininko pavaduotojas

      (1)  „National Bank of Greece S.A.“ ir visos jo patronuojamosios įmonės.

      (2)  2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N 560/08 „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (OL C 125, 2009 6 5, p. 6). Jai suteiktas numeris SA.26678 (N 560/08). Ta schema vėliau buvo pratęsta ir pakeista, kaip aprašyta 3 išnašoje.

      (3)  Žr. 2011 m. gruodžio 22 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34064 (11/C) „Antrasis NBG sanavimas rekapitalizuojant pagal Graikijos rekapitalizavimo schemą“ (OL C 99, 2012 4 3, p. 4).

      (4)  2009 m. rugsėjo 2 d. Graikija pranešė apie keletą paramos priemonių pakeitimų ir pratęsimą iki 2009 m. gruodžio 31 d., kurie buvo patvirtinti 2009 m. rugsėjo 18 d. (žr. 2009 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 504/09 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas ir pakeitimas“ (OL C 264, 2009 11 6, p. 5)). 2010 m. sausio 25 d. Komisija patvirtino antrąjį paramos priemonių pratęsimą iki 2010 m. birželio 30 d. (žr. 2010 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 690/09 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 57, 2010 3 9, p. 6)). 2010 m. birželio 30 d. Komisija patvirtino keletą paramos priemonių pakeitimų ir pratęsimą iki 2010 m. gruodžio 31 d. (žr. 2010 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 260/10 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 238, 2010 9 3, p. 3)). 2010 m. gruodžio 21 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2011 m. birželio 30 d. (žr. 2010 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.31998 (10/N) „Ketvirtasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 53, 2011 2 19, p. 2)). 2011 m. balandžio 4 d. Komisija patvirtino pakeitimą (žr. 2011 m. balandžio 4 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.32767 (11/N) „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pakeitimas“ (OL C 164, 2011 6 2, p. 8)). 2011 m. birželio 27 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2011 m. gruodžio 31 d. (žr. 2011 m. birželio 27 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.33153 (11/N) „Penktasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 274, 2011 9 17, p. 6)). 2012 m. vasario 6 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2012 m. birželio 30 d. (žr. 2012 m. vasario 6 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34149 (11/N) „Šeštasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 101, 2012 4 4, p. 2)). 2012 m. liepos 6 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2012 m. gruodžio 31 d. (žr. 2012 m. liepos 6 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.35002 (12/N) – Graikija „Paramos schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 77, 2013 3 15, p. 14)). 2013 m. sausio 22 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2013 m. birželio 30 d. (žr. 2013 m. sausio 22 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.35999 (12/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 162, 2013 6 7, p. 6)). 2013 m. liepos 25 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2013 m. gruodžio 31 d. (žr. 2013 m. liepos 25 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.36956 (13/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 141, 2014 5 9, p. 3)). 2014 m. sausio 14 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2014 m. birželio 30 d. (žr. 2014 m. sausio 14 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA. 37958 (13/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (dar nepaskelbtas).

      (5)  Finansavimo trūkumas – terminas, kuris reiškia skirtumą tarp bankui perduoto turto vertės ir perduotų įsipareigojimų vertės.

      (6)  Įstatymas Nr. 4051/2012 dėl su pensijomis susijusių taisyklių ir kitų neatidėliotinų taisyklių, susijusių su Įstatymo Nr. 4046/2012 susitarimo memorandumo taikymu.

      (7)  Žr. 2012 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34824 (2012/C) „Graikijos finansinio stabilumo fondo vykdomas Graikijos nacionalinio banko rekapitalizavimas“ (OL C 359, 2012 11 21, p. 4).

      (8)  2012 m. gruodžio 24 d. HFSF pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf.

      (9)  2013 m. birželio 30 d. Banko tarpinė finansinė ataskaita 2013 m. rugpjūčio mėn. 9 p. paskelbta interneto svetainėje https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/financial-information/annual-interim-financial-statements/Documents/Annual%20and%20interim%20financial%20statements/Financial%20Report%20NBG%20GROUP-BANK%2030%2006%202013_EN%20FINAL.pdf.

      (10)  Žr. 2 išnašą.

      (11)  Pirkimas ir prisiėmimas – tai pertvarkymo procedūra, kurią sudaro likviduojamo juridinio asmens turimo aukštos kokybės turto ir įsipareigojimų nustatymas ir jų pardavimas aukcione siekiant juos perduoti gyvybingai įmonei.

      (12)  HFSF, 2013 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų metinė finansinė ataskaita (angl. Annual Financial Report for the year ended 31 December 2013), 2014 m. birželio mėn., p. 8.

      (13)  Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas. Antroji Graikijos ekonomikos koregavimo programa. 2012 m. kovo mėn. (angl. The Second Economic Adjustment Programme for Greece – March 2012), p. 17, paskelbta interneto svetainėje http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

      (14)  Žr. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaitos II skirsnį „Graikijos valstybės skolos restruktūrizavimas“, Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn., paskelbta interneto svetainėje http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

      (15)  2012 m. kovo 9 d. Finansų ministerijos pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

      (16)  Banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas – vienas iš reguliuojamojo kapitalo rodiklių, kurį stebi bankų priežiūros institucija pagal Kapitalo poreikio direktyvą.

      (17)  Žr. 13 išnašą, p. 106.

      (18)  Žr. 14 išnašą.

      (19)  Žr. 13 išnašą, p. 104.

      (20)  Žr. 14 išnašą.

      (21)  Europos Centrinis Bankas ir nacionaliniai centriniai bankai kartu sudaro Eurosistemą, euro zonos centrinių bankų sistemą.

      (22)  2012 m. gruodžio 3 d. Finansų ministerijos pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf. Vykdant tą savo skolos išpirkimą gerokai mažesne kaina nei nominalioji vertė smarkiai sumažėjo Graikijos skola.

      (23)  Nesant tokio išpirkimo, tų naujų GVO rinkos vertė galėjo išaugti, atsižvelgiant į rinkos rodiklių, pvz., palūkanų normų, raidą ir Graikijos įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę.

      (24)  Kredito nuostolio projekcijos apėmė laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn. Graikijoje teikiamų naujų paskolų tikėtiną nuostolį.

      (25)  Kredito nuostolio projekcijų, susijusių su užsienio rizika, poveikis, apskaičiuotas atskaičius užsienyje taikomus mokesčius ir atsižvelgiant į tuo metu su Konkurencijos generaliniu direktoratu aptartus įsipareigojimus dėl perleidimo.

      (26)  NBG paskolų nuostolių rezervai 2013 m. birželio 30 d. pro forma, atsižvelgiant į „First Business Bank“ ir „Probank“ atidėjinius.

      (27)  „Eurobank“ paskolų nuostolių rezervai 2013 m. birželio 30 d. pro forma, atsižvelgiant į „New Hellenic Postbank“ ir „New Proton Bank“, įsigytų 2013 m. rugpjūčio mėn., atidėjinius.

      (28)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/91c0c238-1219-4f87-b0d6-0a3e9c62f4c3/Summary+financial+data+30+09+2013_EN.pdf?MOD=AJPERES&CONVERT_TO=url&CACHEID=91c0c238-1219-4f87-b0d6-0a3e9c62f4c3.

      (29)  Žr. 2 lentelę.

      (30)

      Šaltiniai:

   2012 m. ir 2013 m.: 2013 m. finansiniai rezultatai – konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 42–43.
   2011 m.: 2012 m. finansiniai rezultatai – konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 44–45.
   2010 m.: 2010 m. finansiniai rezultatai – konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 42–43.

      (31)  Tos nuosavo kapitalo sumos

               —

               2010 m. apima 350 mln. EUR privilegijuotųjų akcijų, kurias Graikija suteikė 2009 m.,

               —

               2011 m., 2012 m. ir 2013 m. apima 1 350 mln. EUR privilegijuotųjų akcijų, kurias Graikija suteikė 2009 m. ir 2011 m.

         Tos sumos neapima Banko 2012 m. gautos tarpinio rekapitalizavimo sumos (9 756 mln. EUR).

      (32)  Žr. 2 lentelę.

      (33)  2012 m. konsoliduotosios finansinės ataskaitos.

      (34)  Užsakymų portfelio sudarymas – susisiekimas su potencialiais investuotojais ir jų pirkimo užsakymų įregistravimas užsakymų žurnale siekiant padidinti kapitalą.

      (35)  https://www.nbg.gr/english/the-group/press-office/press-releases/Documents/Launch_press_release.06.05.2014.pdf.

      (36)  https://www.nbg.gr/english/the-group/press-office/press-releases/Documents/20140509%20Pricing%20Press%20Release_%ce%95%ce%9d.pdf.

      (37)  https://www.nbg.gr/en/the-group/press-office/press-releases/update-regarding-the-egm-10-5-14.

      (38)  http://www.hfsf.gr/files/press_release_20140509_en.pdf.

      (39)  Konfidenciali informacija.

      (40)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/4/23.3.2012.

      (41)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/6/23.3.2012.

      (42)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/5/23.3.2012.

      (43)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/1/23.3.2012.

      (44)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/3/23.3.2012.

      (45)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/2/23.3.2012.

      (46)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/7/23.3.2012.

      (47)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/8/23.3.2012.

      (48)  2009 m. sausio mėn. „FB Bank“ gavo Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių, kurių išpirkimo terminas – 2011 m. gruodžio mėn.

      (49)  2013 m. gegužės 11 d. Graikijos banko e. laiškas Komisijai.

      (50)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 10/2/10.5.2013.

      (51)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 13/1/7.11.2013.

      (52)  2013 m. liepos–gruodžio mėn. laikotarpio Graikijos finansinio stabilumo fondo veiklos ataskaita (angl. Report of the Hellenic Financial Stability Fund's Activities for the period July – December 2013), paskelbta interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf.

      (53)  2013 m. liepos 25 d. Banko pasiūlymas, grindžiamas Graikijos banko 2013 m. kovo 31 d. pateiktais duomenimis.

      (54)  2014 m. balandžio 2 d. Graikijos banko pateikti duomenys.

      (55)  Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimas Nr. 85/1/26.7.2013.

      (56)  HFSF, „Probank“ – pateiktų pasiūlymų peržiūra (angl. Probank – Review of submitted offers), 2013 m. liepos 25 d.

      (57)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 12/2/26.7.2013.

      (58)  Skirtumas susidarė daugiausia dėl to, kad faktiškai perduotų bendrųjų paskolų suma buvo 197 mln. EUR mažesnė už pradžioje apskaičiuotą sumą, dėl to, kad atidėjiniai paskoloms taip pat padidėjo 141 mln. EUR, o nuosavo kapitalo ir obligacijų portfelio vertė ir įsipareigojimų, ypač indėlių, vertė sumažėjo.

      (59)  2013 m. liepos–gruodžio mėn. laikotarpio Graikijos finansinio stabilumo fondo veiklos ataskaita (angl. Report of the Hellenic Financial Stability Fund's Activities for the period July – December 2013), paskelbta interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf.

      (60)  Remiantis 2013 m. gruodžio 13 d. Graikijos pateikta ataskaita dėl garantijų priemonės ir paskolų, padengtų obligacijomis, priemonės taikymo.

      (61)  Remiantis 2011 m. lapkričio 7 d. Graikijos banko raštu, „garantijos taikomos visai skubios paramos likvidumui padidinti sumai“.

      (62)  2014 m. birželio 25 d. pranešime pateikta informacija.

      (63)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, I priedas, p. 24.

      (64)  Kaip paaiškinta 101 ir 102 konstatuojamoje dalyje, įsipareigojimas prisiimtas 2012 m. balandžio mėn., o rekapitalizavimas faktiškai vykdytas 2012 m. gegužės mėn.

      (65)  Išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad: „Bankui mokėtina faktinė rizika apima EFSF obligacijas ir bet kokias atkarpos išmokas ir sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas laikotarpiu nuo obligacijų išleidimo iki avanso konvertavimo į akcinį kapitalą ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones, kaip numatyta šiame susitarime.“

      (66)  Žr. 3 lentelę.

      (67)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/71b1f08a-2c84-4cfe-a368-f985c93d2da9/20130523_Announcement_Cut+Off+Date+and+Subscription+Period_final+clean+...%283%29_EN.pdf?MOD=AJPERES.

      (68)  http://www.nbg.gr/wps/portal/en/the-group/Press-Office/Press-Releases/content/Press-Releases/anakoinosi-21-6-2013.

      (69)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

      (70)  http://www.nbg.gr/wps/portal/en/the-group/Press-Office/Press-Releases/content/Press-Releases/reverse-split.

      (71)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

      (72)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/af79cd67-5fd6-4811-bd70-2b493cf5c205/Announcement+Commencement+of+Trading_EN.pdf?MOD=AJPERES.

      (73)  Pavyzdžiui, 2013 m. gruodžio 26 d. vykdymo kaina buvo 4,3758 EUR, 2014 m. birželio 26 d. – 4,4616 EUR, 2014 m. gruodžio 26 d. – 4,5689 EUR, o 2015 m. birželio 26 d. ji bus 4,6761 EUR ir t. t.

      (74)  Ta 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių suma buvo paskirta ir suteikta Bankui 2013 m. rugsėjo mėn. vadovaujantis Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimu Nr. 73/1/10/05. 2013 ir Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimu Nr. 10/1/10.5.2003.

      (75)  Todėl terminas „finansavimo trūkumas“ gali būti klaidinantis, nes jis apibūdina kapitalo paramos priemonę, o ne paramą likvidumui didinti.

      (76)  HFSF, 2013 m. liepos–gruodžio mėn. laikotarpio Graikijos finansinio stabilumo fondo veiklos ataskaita (angl. Report of the Hellenic Financial Stability Fund's Activities for the period July- December 2013), 2014 m. kovo mėn., p. 4, paskelbta interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf.

      (77)  2010 m. metinė ataskaita https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/73301T05_CNB.pdf.

      (78)  2012 m. metinė ataskaita https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/NBG%20Form%2020-F.PDF.

      (79)  2010 m. metinė ataskaita https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/73301T05_CNB.pdf.

      (80)  2012 m. metinė ataskaita https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/NBG%20Form%2020-F.PDF.

      (81)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 30 (skaičiai susiję su šalies viduje vykdoma veikla, įskaitant, pavyzdžiui, patronuojamąsias įmones, veikiančias draudimo, nekilnojamojo turto ir turizmo srityse).

      (82)  Žr. 72 ir 82 konstatuojamąsias dalis.

      (83)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 30.

      (84)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, I priedas, p. 11.

      (85)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, I priedas, p. 9.

      (86)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, I priedas, p. 11.

      (87)  Pagal riziką įvertinto turto grąža, kuriai neigiamos įtakos neturi aukštas Banko kapitalo pakankamumo koeficientas, restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje pasieks […] %.

      (88)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 13.

      (89)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 34.

      (90)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 12.

      (91)  Remiantis 2013 m. lapkričio 21 d. Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas 2013 m. išaugo 35 procentiniais punktais.

      (92)  2010 m. finansinė ataskaita, p. 44.

      (93)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 12.

      (94)  http://www.barchart.com/plmodules/?module=secFilings&filingid=8338505&type=HTML&popup=1&override=1&symbol=NBG.

      (95)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 11.

      (96)  Žr. priedo II skyriuje nurodytus įsipareigojimus.

      (97)  Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai, dėl kurių susitarta su Graikijos Respublika pagal ISDA susitarimą, įskaitant sandorius, kuriuos vertybiniais popieriais pakeitė „Titlos Plc“, apskaičiuojant grynųjų paskolų ir indėlių santykį nebus įtraukti į grynąsias paskolas.

      (98)  Žr. priedo II skyriuje nurodytą įsipareigojimą.

      (99)  Žr. priedo II skyriuje nurodytus įsipareigojimus.

      (100)  Žr. priedo II skyriuje nurodytus įsipareigojimus.

      (101)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnyje nurodytus įsipareigojimus.

      (102)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnyje nurodytus įsipareigojimus.

      (103)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnyje nurodytus įsipareigojimus.

      (104)  Žr. priedo III skyriaus C skirsnyje nurodytus įsipareigojimus.

      (105)  2014 m. birželio 25 d. Graikijos raštas Komisijai: „Galiausiai dėl HFSF išleistų varantų reikėtų patikslinti, kad prieš bet kokį NBG ar valstybės subjekto (įskaitant HFSF) varantų išpirkimą Graikijos Respublika kreipsis į Europos Komisiją pritarimo, kad Europos Komisija galėtų patikrinti, ar numatomas varantų išpirkimas neprieštarauja valstybės atlygio reikalavimams pagal valstybės pagalbos taisykles.“

      (106)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (OL C 270, 2008 10 25, p. 8).

      (107)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 59 konstatuojamoji dalis.

      (108)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 63 konstatuojamoji dalis.

      (109)  Žr. 2008 m. lapkričio 12 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos SA. 510/2008 – Italija „Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA“ (OL C 46, 2009 2 25, p. 6) 146 konstatuojamąją dalį.

      (110)  Žr. 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą ir Restruktūrizavimo komunikato 20 punktą.

      (111)  Žr. 2010 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos NN 19/09 – „Dunfermline Building Society“ skirta restruktūrizavimo pagalba (OL C 101, 2010 4 20, p. 7) 47 konstatuojamąją dalį. 2010 m. spalio 25 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos N 560/09 – Pagalba „Fionia bank“ likviduoti (OL C 76, 2011 3 10, p. 3) 55 konstatuojamąją dalį. 2010 m. lapkričio 8 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos N 392/10 – „CajaSur“ restruktūrizavimas (OL C 357, 2010 12 30, p. 12) 52 konstatuojamąją dalį.

      (112)  Žr. 2 ir 4 išnašas.

      (113)  Žr. Įstatymo Nr. 4051/2012 9 straipsnio 15 dalį ir Įstatymo Nr. 3746/2009 13A straipsnio 4 dalį.

      (114)  2013 m. gegužės 14 d. Graikijos banko raštas Europos Komisijai.

      (115)  Skirtingai nei trijų kooperatinių bankų pertvarkymo atveju, su „Emporiki Bank“ susisiekta nebuvo, nes tuo metu jį perėmė „Alpha Bank“.

      (116)  Taip pat žr. 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos SA.34053 (12/N) – Ispanija – „Banco de Valencia S.A.“ rekapitalizavimas ir restruktūrizavimas (OL C 75, 2013 3 14, p. 3) 82 konstatuojamąją dalį.

      (117)  Žr. 103 išnašą.

      (118)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2012 m. sausio 1 d. bankų priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (2011 m. Pratęsimo komunikatas) (OL C 356, 2011 12 6, p. 7).

      (119)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (Bankų komunikatas) (OL C 216, 2013 7 30, p. 1).

      (120)  Kalbant apie FB4 priemonę, HFSF iš likviduojamo subjekto turi teisę reikalauti 457 mln. EUR. 2013 m. gruodžio 31 d. HFSF finansinėse ataskaitose su tuo reikalavimu susijęs vertės sumažėjimas siekė 377 mln. EUR.

      (121)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 17.

      (122)  Žr. Įstatymo Nr. 4051/2012 9 straipsnio 15 dalį ir Įstatymo Nr. 3746/2009 13A straipsnio 4 dalį.

      (123)  Žr. 109 išnašą.

      (124)  Žr. 103 išnašą.

      (125)  2012 m. atlikęs gyvybingumo vertinimą Graikijos bankas nustatė keturis didžiausius Graikijos bankus, kurie tinka HFSF vykdomo rekapitalizavimo tikslui, o kiti bankai (t. y. nepagrindiniai bankai) laikyti netinkamais HFSF vykdomam kapitalo atkūrimui.

      (126)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 12/1/26.7.2013.

      (127)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 15.

      (128)  Žr. 1 ir 3 išnašas.

      (129)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 38 konstatuojamąją dalį.

      (130)  HFSF 2013 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų metinė finansinė ataskaita (angl. Annual Financial Report for the year ended 31 December 2013), 2014 m. birželio mėn., p. 6.

      (131)  Žr. 56 išnašą.

      (132)  Taip pat pažymima, kad Graikija pagalbą Bankui suteikė pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, kuriai Komisija pritarė remdamasi Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu, taip pat per HFSF, kurio įsteigimas taip pat buvo patvirtintas Komisijos sprendimu.

      (133)  Žr. 2 ir 3 išnašas.

      (134)  Žr. Komisijos sprendimo byloje NN 51/08 Danijos bankų garantijos sistema (OL C 273, 2008 10 28, p. 2) 41 konstatuojamąją dalį.

      (135)  Žr. 2013 m. finansinių ataskaitų rinkinį, p. 42.

      (136)  Žr. (104) konstatuojamąją dalį: sukauptos palūkanos laikomos papildomu HFSF įnašu, todėl jomis didėja po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF gauta mokėjimo suma.

      (137)  Taip pat žr. 7.6.1 skirsnį.

      (138)  Teorinė kaina be pasirašymo mokesčio (TERP) – visuotinai pripažintas rinkos metodas vertės sumažėjimui didinant akcinį kapitalą apskaičiuoti.

      (139)  Graikijos konkurencijos tarnybos sprendimas Nr. 542/VII/19.6.2012, paskelbtas Graikijos Vyriausybės leidinyje (FEK B' 238/8.2.2013) ir internete adresu http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis696_1_1362562606.pdf.

      (140)  Apie „Lamia Bank“ ir „Lesvos-Limnos Bank“ perduodamo turto ir įsipareigojimų įsigijimą Graikijos konkurencijos tarnybai pranešta nebuvo, nes perduodamos kiekvieno kooperatinio banko dalies apyvarta nesiekė 15 mln. EUR ribos, nustatytos Įstatymo Nr. 3959/2011 6 straipsnio 1 dalyje, skaitomoje kartu su to paties įstatymo 10 straipsnio 3 dalies a punktu.

      (141)  Taip pat žr. 7.5.1 skirsnį.

      (142)  Graikijos konkurencijos tarnybos sprendimas Nr. 568/VII/15.7.2013, paskelbtas Graikijos Vyriausybės leidinyje (FEK B' 2460/1.10.2013) ir internete adresu http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis707_1_1381133065.pdf

      (143)  Žr. Banko pristatymą „NBG“ ir „Probank“ – naujos vertės kūrimas (angl. NBG-Probank, Creating Value), 2013 m. balandžio 24 d., p. 8.

      (144)  Žr. Restruktūrizavimo komunikato 28 punktą ir 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos sprendimo 2011/823/ES dėl priemonių C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 ir N 19/10), kurias Nyderlandų valstybė įgyvendino dėl ABN AMRO Group NV (sukurtos susijungus „Fortis Bank Nederland“ ir ABN AMRO N) (OL L 333, 2011 12 15, p. 1) 320 konstatuojamąją dalį.

      (145)  Komisija taip pat pažymi, kad dalis Banko likvidumo poreikių susidaro dėl netipinio HFSF dalyvavimo vykdant pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą, taip pat 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Iš tikrųjų kaip atlygį už savo dalyvavimą HFSF vietoj grynųjų pinigų perleido Bankui EFSF obligacijas. Bankas turi didelį kiekį vidutinės trukmės ir ilgalaikių EFSF obligacijų, dėl kurių jo finansavimo poreikiai yra didesni, palyginti su tuo atveju, jei rekapitalizavimo priemonė būtų buvusi išmokėta grynaisiais. Ta likvidumo poreikių dalis nereiškia netinkamo verslo modelio ar balanso struktūros. Tie poreikiai automatiškai išnyks, kai sueis EFSF obligacijų išpirkimo terminas.

      (146)  Restruktūrizavimo plane paskelbtos finansinės projekcijos skiriasi nuo 2013 m. Graikijos banko atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų, nes pastarasis grindžiamas ne tomis pačiomis prielaidomis ir jį atliekant atsižvelgta į papildomus Graikijos banko patikslinimus.

      (147)  Žr. 147 konstatuojamąją dalį.

      (148)  Atėmus per paskutinius šešis mėnesius grąžintą pagalbą, pagalbos suma sumažėja iki 15,6 % pagal riziką įvertinto Banko turto.

      (149)  2013 m. pasibaigusių metų NBG metinė ataskaita

      (150)  Žr. priede pateikto Įsipareigojimų sąrašo II skyriaus septintą įsipareigojimą.

      (151)  Žr. priede pateikto Įsipareigojimų sąrašo II skyriaus ketvirtą įsipareigojimą.

      (152)  Žr. priede pateikto Įsipareigojimų sąrašo III skyriaus vienuoliktą įsipareigojimą.

      PRIEDAS

         GRAIKIJOS RESPUBLIKA

         FINANSŲ MINISTERIJA

         GENERALINIS SEKRETORIATAS

      Atėnai, 2014 m. birželio mėn.

         „National Bank of Greece“ – Graikijos Respublikos įsipareigojimai

      Graikijos Respublika užtikrina, kad Bankas įgyvendins 2014 m. birželio 24 d. pateiktą restruktūrizavimo planą. Restruktūrizavimo planas pagrįstas Europos Komisijos (toliau – Komisija) I priedėlyje pateiktomis makroekonominėmis prielaidomis ir reguliavimo prielaidomis.
      Graikijos Respublika pateikia šiuos įsipareigojimus (toliau – įsipareigojimai), kurie yra neatsiejama restruktūrizavimo plano dalis. Šie įsipareigojimai apima įsipareigojimus dėl restruktūrizavimo plano įgyvendinimo (toliau – restruktūrizavimo įsipareigojimai) ir įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos.
      Įsipareigojimai įsigalioja Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinamas restruktūrizavimo planas (toliau – sprendimas), priėmimo dieną.
      Restruktūrizavimo laikotarpis baigiasi 2018 m. gruodžio 31 d. Įsipareigojimai taikomi visą restruktūrizavimo laikotarpį, jeigu pagal atskirą įsipareigojimą nenurodyta kitaip.
      Šis tekstas aiškinamas atsižvelgiant į sprendimą pagal bendrąsias Sąjungos teisės nuostatas ir remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 659/1999 (1).
      I SKYRIUS.   APIBRĖŽTYS
      Šiuose įsipareigojimuose vartojamų terminų apibrėžtys:
      (1)
            Bankas
         – „National Bank of Greece S.A.“ ir visos jo patronuojamosios įmonės. Taigi jis apima visą „National Bank of Greece“ grupę su visomis Graikijos ir ne Graikijos bankų ir ne bankų sektorių patronuojamosiomis įmonėmis ir filialais;
      (2)
            kapitalą didinantis pasiūlymas bankų sektoriuje
         – pasiūlymas, kurį įgyvendinus padidinamas Banko reguliuojamojo kapitalo pakankamumo rodiklis, atsižvelgiant į visus svarbius elementus, visų pirma į įtrauktą į apskaitą sandorio pelną (nuostolį) ir pagal riziką įvertinto turto sumažėjimą dėl pardavimo (prireikus pakoregavus atsižvelgiant į pagal riziką įvertinto turto padidėjimą dėl likusių finansavimo ryšių);
      (3)
            kapitalą didinantis pasiūlymas […]
         – pasiūlymas, kurį įgyvendinus padidinamas Banko reguliuojamojo kapitalo pakankamumo rodiklis. Bet kuris pasiūlymas, kurio vertė yra didesnė už Banko sąskaitose nurodytą […] balansinę vertę, automatiškai laikomas kapitalą didinančiu;
      (4)
            sandorio pabaiga
         – parduodamo verslo nuosavybės teisių perdavimo pirkėjui diena;
      (5)
            parduodamas verslas
         – visos įmonės ir turtas, kuriuos Bankas įsipareigoja parduoti;
      (6)
            įsigaliojimo diena
         – sprendimo priėmimo diena;
      (7)
            restruktūrizavimo laikotarpio pabaiga
         – 2018 m. gruodžio 31 d.;
      (8)
            užsienio turtas arba ne Graikijos turtas
         – turtas, susijęs su ne Graikijoje vykdoma klientų veikla, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje turtas yra įtrauktas į apskaitą. Pavyzdžiui, turtui, įtrauktam į apskaitą Liuksemburge, bet susijusiam su klientų veikla Graikijoje, ši apibrėžtis netaikoma. Ir priešingai, turtas, įtrauktas į apskaitą Liuksemburge arba Graikijoje, bet susijęs su klientų veikla kitose Pietryčių Europos šalyse, yra laikomas užsienio turtu ir jam ši apibrėžtis taikoma;
      (9)
            užsienyje veikiančios įmonės
         – užsienyje veikiančios bankų ir ne bankų sektorių Banko patronuojamosios įmonės ir filialai;
      (10)
            užsienio patronuojamosios įmonės
         – visos ne Graikijoje veikiančios bankų ir ne bankų sektorių Banko patronuojamosios įmonės;
      (11)
            bankininkystės veikla Graikijoje
         – Banko Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla, neatsižvelgiant į tai, kur turtas yra įtrauktas į apskaitą;
      (12)
            su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje
         – Banko Graikijoje vykdoma su bankininkyste nesusijusi veikla, neatsižvelgiant į tai, kur turtas yra įtrauktas į apskaitą;
      (13)
            Graikijos patronuojamosios įmonės
         – visos Graikijoje veikiančios bankų ir ne bankų sektorių Banko patronuojamosios įmonės;
      (14)
            už stebėseną atsakingas patikėtinis
         – vienas ar keli nuo Banko nepriklausomi fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriuos patvirtino Komisija ir paskyrė Bankas; už stebėseną atsakingo patikėtinio užduotis – stebėti, kaip Bankas laikosi įsipareigojimų;
      (15)
            pirkėjas
         – vienas ar keli fiziniai ar juridiniai asmenys, įsigyjantys visą parduodamą verslą arba jo dalį;
      (16)
            pardavimas
         – 100 % Banko turimų akcijų pardavimas, jeigu pagal atskirą įsipareigojimą nenurodyta kitaip.
      Šiuose įsipareigojimuose tų terminų vienaskaita taip pat reiškia daugiskaitą (ir atvirkščiai), jeigu įsipareigojimuose nenumatyta kitaip.
      II SKYRIUS.   RESTRUKTŪRIZAVIMO ĮSIPAREIGOJIMAI

                  (1)

                     Filialų skaičius Graikijoje: 2017 m. gruodžio 31 d. filialų skaičius Graikijoje bus ne didesnis kaip […].

                  (2)

                     Darbuotojų skaičius Graikijoje: 2017 m. gruodžio 31 d. darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais, Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) bus ne didesnis kaip […].

                  (3)

                     Bendros sąnaudos Graikijoje: 2017 m. gruodžio 31 d. bendros sąnaudos Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) sudarys ne daugiau kaip […] mln. EUR. (2)

                  (4)

                     Indėlių sąnaudos Graikijoje: siekdamas atkurti pelningumą prieš atidėjinių sudarymą Graikijos rinkoje, Bankas sumažins finansavimo išlaidas, tuo tikslu sumažindamas Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas (įskaitant taupymo produktus, neterminuotuosius ir terminuotuosius indėlius ir kitus panašius klientams siūlomus produktus, kurių sąnaudas padengia Bankas) […].

                  (5)

                     Grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje: bankininkystės veiklos Graikijoje atveju 2017 m. gruodžio 31 d. grynųjų paskolų ir indėlių santykis bus ne didesnis kaip 115 %. […]

                  (6)

                     Parama veiklai Turkijoje: iki 2018 m. birželio 30 d. Bankas neteiks papildomos […].
                  Bankas netiesiogiai nerems banko „Finansbank“ jokiu paskolų ar kito turto perdavimu kitam Banko subjektui.

                  (7)

                     […] […] užsienyje veikiančių įmonių ir […] „Finansbank“ perleidimas iki 2018 m. birželio 30 d.: siekdamas mažinti savo veiklą užsienyje, iki 2018 m. birželio 30 d. Bankas turi parduoti (pasirašydamas) […] veikiančias savo užsienio patronuojamąsias įmones ir […] veikiančius savo filialus.

                              (7.1)

                              […]

                              (7.2)

                              […]

                              (7.3)

                              […]

                  (8)

                     […] pardavimas: […]

                  (9)

                     Vertybinių popierių pardavimas: biržos vertybinių popierių portfelis, kaip apibrėžta toliau, bus parduotas iki […], o ne biržos vertybinių popierių portfelis bus parduotas iki […]: šiuos portfelius sudaro visos didesnės nei […] mln. EUR investicijos į nuosavybės vertybinius popierius, taip pat visos investicijos į subordinuotąsias obligacijas ir mišrias obligacijas, išskyrus […].

                  (10)

                     Privataus akcinio kapitalo patronuojamosios įmonės perleidimas: Bankas turi parduoti NBG privataus akcinio kapitalo fondus iki […]. […]

                  (11)

                  Kiekvieno pardavimo pagal šiuos įsipareigojimus atveju Graikijos Respublika įsipareigoja, kad:

                              a.

                              pirkėjas yra nepriklausomas nuo Banko ir su juo nesusijęs;

                              b.

                              įsigydamas parduodamą verslą pirkėjas nebus tiesiogiai arba netiesiogiai Banko finansuojamas (3);

                              c.

                              Bankas 5 metus nuo pardavimo sandorio pabaigos neįgis tiesioginės arba netiesioginės įtakos visam parduodamam verslui arba jo daliai be išankstinio Komisijos pritarimo.

                  (12)

                     Investicijų politika: iki 2017 m. birželio 30 d. Bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių.
                  Šis įsipareigojimas netaikomas šiems vertybiniams popieriams (toliau – vertybiniai popieriai, kuriems taikoma išimtis):

                              i.

                              […]

                              ii.

                              […]

                              iii.

                              […]

                              iv.

                              […]

                              v.

                              […]

                  (13)

                     Darbo užmokesčio riba: iki […] Bankas jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės didesnio kaip […] bendro metinio atlygio (darbo užmokesčio, pensijų įmokos, premijos). Jeigu HFSF skirs kapitalo injekciją, atlygio riba bus iš naujo įvertinta pagal 2013 m. rugpjūčio 1 d. Europos bankų komunikatą. […]

            III SKYRIUS.   ĮSIPAREIGOJIMAI DĖL BANKO VALDYMO IR KOMERCINĖS VEIKLOS – PRATĘSIMAS IR PAKEITIMAI

                  (1)

                  Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. toliau vykdys įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos, kuriuos Graikijos Respublika pateikė 2012 m. lapkričio 20 d., su vėlesniais pakeitimais, nurodytais įsipareigojimų III skyriuje. […]

                  (2)

                  Tuo atveju, kai atskiras įsipareigojimas netaikomas Banko lygmeniu, Bankas negali naudotis patronuojamosiomis įmonėmis ar veikla, kurioms tas atskiras įsipareigojimas netaikomas, kad apeitų tą įsipareigojimą.

         A skirsnis.   Veiksmingos ir tinkamos vidaus organizacinės struktūros sukūrimas

                  (3)

                  Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi visų Įstatymo Nr. 3016/2002 dėl įmonių valdymo ir Įstatymo Nr. 2190/1920 dėl akcinių bendrovių nuostatų, ypač nuostatų, susijusių su įmonės organų, kaip antai akcininkų susirinkimo ir direktorių valdybos, funkcijomis, kad būtų užtikrintas aiškus pareigų pasidalijimas ir skaidrumas. Akcininkų susirinkimo įgaliojimai apribojami visuotinio akcininkų susirinkimo užduotimis pagal bendrovių teisę, visų pirma teisių, susijusių su informacija, srityje. Platesni įgaliojimai, kurie leistų daryti nederamą įtaką valdymui, panaikinami. Atsakomybė už kasdienį veiklos valdymą aiškiai tenka Banko vykdomiesiems direktoriams.

                  (4)

                  Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) santykių palaikymo tvarkos.

                  (5)

                  Bankas laikosi galiojančių Valdytojo akto Nr. 2577/9.3.2006 nuostatų, kad atskiro banko ir grupės lygmenimis būtų išlaikyta veiksminga organizacinė struktūra ir tinkama vidaus kontrolės sistema, įskaitant tris pagrindinius elementus, t. y. vidaus audito, rizikos valdymo ir atitikties funkcijas, ir geriausią tarptautinę įmonių valdymo praktiką.

                  (6)

                  Bankas sukuria veiksmingą organizacinę struktūrą, kad būtų užtikrinta, jog Vidaus audito ir Rizikos valdymo departamentai būtų visiškai nepriklausomi nuo komercinių tinklų ir tiesiogiai atskaitingi direktorių valdybai. Direktorių valdyboje sudarytas Audito komitetas ir Rizikos valdymo komitetas vertina visus atitinkamų departamentų keliamus klausimus. Atitinkamuose vidaus audito nuostatuose ir rizikos valdymo nuostatuose apibrėžiamos tų departamentų funkcijos, atsakomybės sritys ir ištekliai. Tie nuostatai atitinka tarptautinius standartus, jais užtikrinamas visiškas departamentų nepriklausomumas. Paskolų politikos nuostatose pateikiamos gairės ir nurodymai, susiję su paskolų teikimu, įskaitant paskolų kainų nustatymą ir paskolų restruktūrizavimą.

                  (7)

                  Bankas paskelbia kompetentingoms valdžios institucijoms akcininkų, turinčių bent 1 % paprastųjų akcijų, sąrašą.

         B skirsnis.   Komercinė praktika ir rizikos stebėsena

         Bendrieji principai

                  (8)

                  Paskolų politikos nuostatose apibrėžiama, kad su visais klientais elgiamasi sąžiningai, taikant nediskriminacines procedūras, išskyrus tas, kurios susijusios su kredito rizika ir mokumu. Paskolų politikos nuostatose nustatomos ribos, kurias viršijant suteikiamas paskolas turi patvirtinti aukštesnio lygio vadovybė. Panašios ribos nustatomos dėl paskolų restruktūrizavimo ir reikalavimų bei ginčų valdymo. Paskolų politikos nuostatomis atrinktuose centruose centralizuojamas sprendimų priėmimo procesas nacionaliniu lygmeniu ir pateikiamos aiškios apsaugos priemonės siekiant užtikrinti nuoseklų jos nurodymų įgyvendinimą vykdant visą bankininkystės veiklą Graikijoje.

                  (9)

                  Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu Bankas visas paskolų politikos taisykles įtraukia į paskolų išdavimo ir paskolų refinansavimo proceso ir išmokėjimo sistemas.

         Specialiosios nuostatos

                  (10)

                  Įsipareigojimų III skyriaus 8–18 dalyse išvardytos specialiosios nuostatos taikomos bankininkystės veiklai Graikijoje, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip.

                  (11)

                  Paskolų politikos nuostatose reikalaujama, kad paskolų ir hipotekų kainos būtų nustatomos laikantis griežtų gairių. Tos gairės apima prievolę griežtai paisyti paskolų politikos standartinių palūkanų normų intervalų lentelių atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą, kliento kredito rizikos vertinimą, tikėtiną įkaito atgaunamumą (įskaitant galimo realizavimo terminą), bendrus santykius su Banku (t. y. indėlių lygį ir stabilumą, mokesčio struktūrą ir kitą kryžminio pardavimo veiklą) ir Banko finansavimo išlaidas. Sukuriamos konkrečios paskolų turto klasės (pvz., komercinė paskola, hipoteka, užtikrinta (neužtikrinta) paskola ir pan.), o jų kainų nustatymo sistema išdėstyta lentelių forma pagal atitinkamą paskolų politikos lentelę, kurią Kredito komitetas reguliariai atnaujina. Bet kokią išimtį turi tinkamai patvirtinti Kredito komitetas arba žemesnio lygmens institucija, kai tai leidžiama pagal paskolų politiką. Pagal poreikius pritaikyti sandoriai, kaip antai sindikuotos paskolos ar projektų finansavimas, vykdomi laikantis tų pačių principų, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad jie gali neatitikti standartizuotų paskolų politikos lentelių. Apie tos kainų nustatymo politikos pažeidimus pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui.

                  (12)

                  Rizikos valdymo departamentas atsakingas už kredito rizikos ir įkaito vertinimą. Vertindamas paskolos kokybę Rizikos valdymo departamentas veikia nepriklausomai, pateikdamas savo nuomonę raštu, kad būtų užtikrinta, jog atliekant vertinimą naudoti kriterijai laikui bėgant klientų atžvilgiu būtų taikomi nuosekliai, atsižvelgiant į Banko paskolų politiką.

                  (13)

                  Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju visose bankininkystės veiklos Graikijoje srityse Bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, taikomas didžiausiai paskolos sumai, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). Tos ribos nustatomos atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą ir pateikto įkaito ar užtikrinimo priemonės kokybę pagal pagrindinius kriterijus, įskaitant kapitalą.

                  (14)

                  Teikti paskolas (4) tam, kad skolininkai galėtų įsigyti Banko ir kitų bankų (5) akcijų arba mišrių priemonių, draudžiama, neatsižvelgiant į tai, kas tie skolininkai (6). Ši nuostata taikoma ir stebima Banko lygmeniu.

                  (15)

                  Apie visus nesusijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[…] % pagal riziką įvertinto Banko turto], arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[…] % pagal riziką įvertinto Banko turto], pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą […] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki […] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį, prieš Bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą, už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF.

                  (16)

                  Paskolų politikos nuostatose pateikiami aiškūs nurodymai dėl paskolų restruktūrizavimo. Jose aiškiai apibrėžiama, kokios paskolos ir kokiomis aplinkybėmis gali būti restruktūrizuojamos, ir nurodomos sąlygos, kurios gali būti siūlomos reikalavimus atitinkantiems klientams. Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu Bankas užtikrina, kad visomis restruktūrizavimo operacijomis siekiama, kad ateityje Bankui pavyktų susigrąžinti lėšas, taip apsaugant Banko interesus. Jokiais atvejais restruktūrizavimo politika nekels pavojaus būsimam Banko pelningumui. Tuo tikslu Banko Rizikos valdymo departamentas atsako už tai, kad būtų kuriami ir naudojami tinkami restruktūrizavimo efektyvumo ataskaitų teikimo mechanizmai, atliekamos išsamios vidaus ir (arba) išorės geriausios praktikos analizės, bent jau kas ketvirtį išvados pateikiamos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui, siūlomi atitinkamų procesų ir politikos sričių tobulinimai, taip pat prižiūrima, kaip jie įgyvendinami, ir teikiamos ataskaitos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui.

                  (17)

                  Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu Bankas vykdo reikalavimų ir teisminių ginčų valdymo politiką, kuria siekiama kuo labiau padidinti lėšų susigrąžinimą ir užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai ar pirmenybės teikimui teisminių ginčų valdymo srityje. Bankas užtikrina, kad būtų imamasi visų būtinų veiksmų siekiant kuo labiau padidinti Banko lėšų susigrąžinimą ir apsaugoti jo finansinę padėtį ilgalaikėje perspektyvoje. Apie bet kokį pažeidimą įgyvendinant tą politiką pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui.

                  (18)

                  Bankas stebi kredito riziką naudodamasis gerai išplėtota įspėjimų ir pranešimų sistema, kuri suteikia galimybę Rizikos valdymo departamentui: i) nustatyti ankstyvus paskolų vertės sumažėjimo ir įsipareigojimų nevykdymo atvejų signalus; ii) įvertinti paskolų portfelio atgaunamumą (įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant) alternatyvius grąžinimo šaltinius, kaip antai bendraskolius ir garantus, taip pat įkeistą arba turimą, bet neįkeistą turtą); iii) vertinti bendrą Banko poziciją atskiro kliento arba portfelio pagrindu; iv) prireikus direktorių valdybai siūlyti taisomuosius ir tobulinimo veiksmus. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui suteikiama galimybė su ta informacija susipažinti.

         Nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams

                  (19)

                  Visos nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams, taikomos Banko lygmeniu.

                  (20)

                  Specialus paskolų politikos skirsnis skiriamas taisyklėms, reglamentuojančioms santykius su susijusiais skolininkais. Susiję skolininkai apima darbuotojus, akcininkus, direktorius, valdytojus, taip pat jų sutuoktinius, vaikus, brolius bei seseris ir bet kurį juridinį asmenį, kurį tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja pagrindiniai darbuotojai (t. y. paskolų politikos sprendimų priėmimo procese dalyvaujantys darbuotojai), akcininkai, direktoriai ar valdytojai arba jų sutuoktiniai, vaikai ir broliai bei seserys. Plačiąja prasme, bet kuri viešoji institucija ar Vyriausybės kontroliuojama organizacija, bet kuri akcinė bendrovė ar Vyriausybės įstaiga laikoma susijusiu skolininku. Paskolų politikos nuostatose politinės partijos taip pat laikomos susijusiais skolininkais. Ypatingas dėmesys skiriamas sprendimams, susijusiems su bet kokiu paskolų, suteiktų esamiems arba buvusiems darbuotojams, direktoriams, akcininkams, valdytojams ir jų giminaičiams, restruktūrizavimu ir jų dalies nurašymu, taip pat politikos nuostatoms, kurių laikomasi turto suvaržymo ir nuosavybės teisės į paskolos įkaitą atėmimo tinkamumo, vertinimo, registravimo klausimais. Susijusių skolininkų apibrėžtis išsamiau apibrėžta atskirame dokumente.

                  (21)

                  Siekdamas tinkamai stebėti kredito rizikos koncentraciją, Rizikos valdymo departamentas yra atsakingas už visų susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, priskyrimą grupei (angl. mapping).

                  (22)

                  Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju Bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, taikomas didžiausiai paskolos sumai, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai, siejamai su susijusiais skolininkais (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę).

                  (23)

                  Bankas atskirai stebės savo susijusių skolininkų (įskaitant viešojo sektoriaus subjektus ir politines partijas) poziciją. Suteiktų naujų paskolų (7) susijusiems skolininkams kiekis (metinis praeitų metų atsargų % (8)) neviršys viso suteiktų naujų paskolų portfelio Graikijoje (metinis praeitų metų atsargų %). To įsipareigojimo laikomasi atskirai dėl kiekvienos rūšies susijusių skolininkų (darbuotojai, akcininkai, valdytojai, viešieji subjektai, politinės partijos). Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas Graikijos ekonomikoje, susijusių skolininkų kredito rizikos vertinimas, taip pat jiems siūlomos kainų nustatymo sąlygos ir galimas restruktūrizavimas negali būti palankesni, palyginti su panašiems, bet nesusijusiems skolininkams siūlomomis sąlygomis. Tas įsipareigojimas netaikomas esamoms darbuotojams skirtoms bendrosioms schemoms, pagal kurias jiems siūlomos lengvatinės paskolos. Bankas kiekvieną mėnesį teikia ataskaitą apie tos pozicijos raidą, suteiktų naujų paskolų kiekį ir naujus prašymus, kurių suma viršija [[…] % pagal riziką įvertinto Banko turto] ir kuriuos turi nagrinėti Kredito komitetas.

                  (24)

                  Darbuotojams, valdytojams, akcininkams taikomi paskolų teikimo kriterijai negali būti švelnesni negu kriterijai, taikomi kitiems, nesusijusiems, skolininkams. Jeigu bendra vieno darbuotojo (valdytojo, akcininko) kredito rizikos pozicija viršija sumą, atitinkančią [[…]] fiksuoto darbo užmokesčio užtikrintų paskolų atveju ir [[…]] fiksuoto darbo užmokesčio neužtikrintų paskolų atveju, apie tokią poziciją nedelsiant pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris gali įsikišti ir atidėti paskolos suteikimą vadovaudamasis įsipareigojimų III skyriaus 25 dalyje aprašyta tvarka.

                  (25)

                  Apie visus susijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[…] % pagal riziką įvertinto Banko turto], arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[…] % pagal riziką įvertinto Banko turto], pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą […] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki […] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį, prieš Bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą, už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF.

                  (26)

                  Paskolų restruktūrizavimas susijusių skolininkų atveju vykdomas laikantis tų pačių reikalavimų, kaip ir nesusijusių skolininkų atveju. Be to, prireikus vertinama ir tobulinama nustatyta nuvertėjusio turto tvarkymo sistema ir politika. Tačiau tikimasi, kad apie restruktūrizuotas susijusių skolininkų paskolas bus pranešama atskirai, bent pagal paskolos turto klasę ir susijusių skolininkų rūšį.

         C skirsnis.   Kiti apribojimai

      (27)
            Draudimas mokėti dividendus ir atkarpas, atpirkimo draudimas, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas ir išpirkimo draudimas
         : išskyrus atvejus, kai Komisija sutinka su išimtimi, Graikijos Respublika įsipareigoja, kad:

                  a.

                  Bankas nemokės atkarpų už mišrias kapitalo priemones (arba bet kurias kitas priemones, už kurias atkarpų mokėjimas nėra privalomas) arba dividendų už nuosavų lėšų priemones ir subordinuotosios skolos priemones, išskyrus atvejus, kai yra teisinė prievolė tai daryti. […] Bankas tam nenaudos rezervų. Kilus abejonių dėl to, ar vykdant šį įsipareigojimą esama teisinės prievolės, Bankas siūlomą atkarpos ar dividendų mokėjimą pateiks Komisijai tvirtinti;

                  b.

                  Bankas neatpirks jokios savo paties akcijų dalies ir nevykdys pasirinkimo pirkti sandorių dėl tų nuosavų lėšų priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių;

                  c.

                  Bankas neišpirks mišrių kapitalo priemonių.

            (28)
            Draudimas įsigyti
         : Graikijos Respublika įsipareigoja, kad Bankas neįsigis jokios įmonės kapitalo dalies, perduodant turtą arba akcijas. Tas draudimas įsigyti apima ir įmones, kurių teisinė forma – bendrovė, ir bet kokį turto paketą, kuris sudaro įmonę (9).
      i.
            Išimtis, kuriai reikia išankstinio Komisijos pritarimo
         : nepaisant to draudimo, Bankas, gavęs Komisijos pritarimą, o tam tikrais atvejais – HFSF siūlymu, gali įsigyti verslą ir įmones, jeigu to išimtinėmis aplinkybėmis reikia finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti.
      ii.
            Išimtis, kuriai nereikia išankstinio Komisijos pritarimo
         : Bankas gali įsigyti įmonių kapitalo dalis, jeigu:

                  a.

                  Banko už bet kokią įsigytą kapitalo dalį sumokėta pirkimo kaina yra mažesnė nei [[…] %] Banko balanso sumos (10) įsipareigojimų įsigaliojimo dieną (11) ir

                  b.

                  Banko už visas nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos taip įsigytas kapitalo dalis sumokėta bendroji pirkimo kaina yra mažesnė nei [[…] %] Banko balanso sumos įsipareigojimų įsigaliojimo dieną.

            iii.
            Veikla, kuriai netaikomas draudimas įsigyti
         : draudimas įsigyti netaikomas įsigijimams vykdant įprastą bankininkystės veiklą, susijusią su esamų reikalavimų sunkumų patiriančių įmonių atžvilgiu valdymu.
      (29)
            Reklamos draudimas
         : Graikijos Respublika įsipareigoja, kad Bankas susilaikys nuo reklamos, kurioje daromos nuorodos į valstybės paramą, ir netaikys jokių agresyvių komercinių strategijų, kurios nebūtų taikomos be Graikijos Respublikos paramos.
      IV SKYRIUS.   UŽ STEBĖSENĄ ATSAKINGAS PATIKĖTINIS

                  (1)

                  Graikijos Respublika įsipareigoja, kad Bankas iš dalies pakeis ir pratęs iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos už stebėseną atsakingo patikėtinio, kurį Komisija patvirtino ir Bankas paskyrė 2013 m. sausio 16 d., įgaliojimus. Bankas taip pat išplės tų įgaliojimų apimtį, kad į juos būtų įtraukta i) restruktūrizavimo plano ir ii) visų šiame sąraše išvardytų įsipareigojimų stebėsena.

                  (2)

                  Po keturių savaičių nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos Graikijos Respublika pateikia Komisijai visas pakeistų įgaliojimų sąlygas, į kurias įtrauktos visos būtinos nuostatos, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų vykdyti savo pareigas pagal tuos įsipareigojimus.

                  (3)

                  Papildomos nuostatos dėl už stebėseną atsakingo patikėtinio apibrėžiamos atskirame dokumente.

         Generalinė sekretorė

      Christina PAPAKONSTANTINOU

         (1)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

         (2)  Į šią sumą neįtrauktos jokios TEKE/Skelos Exygiansis (banko pertvarkymo schemos) sąnaudos.

         (3)  Tai netaikoma nekilnojamojo turto pardavimui; tokiu atveju Bankas gali suteikti finansavimą pirkėjui, jeigu naujos paskolos teikiamos laikantis apdairios skolinimo praktikos. Siekiant patikrinti, ar laikomasi įsipareigojimo dėl finansinio įsiskolinimo, susijusio su ne Graikijos turtu, mažinimo, bus atsižvelgiama į bet kokias naujas paskolas, kurioms taikoma ne Graikijos turto apibrėžtis.

         (4)  Taikant tą įsipareigojimą, terminas „paskolos“ aiškinamas largo sensu kaip bet kokios rūšies finansavimas, pvz., kredito priemonė, garantija ir t. t.

         (5)  Siekiant aiškumo, „kiti bankai“ reiškia bet kurį banką, t. y. finansų įstaigą, pasaulyje.

         (6)  Siekiant aiškumo, tas įsipareigojimas taikomas visiems skolininkams, įskaitant Banko privačiosios bankininkystės klientus.

         (7)  Siekiant aiškumo, naujų paskolų teikimas taip pat apima paskolų refinansavimą ir esamų paskolų restruktūrizavimą.

         (8)  Siekiant aiškumo, „metinis praeitų metų atsargų %“ (angl. annual % of Y-1 stock) reiškia suteiktų naujų paskolų kiekį, išreikštą atsargų praeitų metų pabaigoje procentine dalimi. Pagal riziką įvertinto turto suma – tai suma metų pabaigoje.

         (9)  Siekiant aiškumo, taikant tą įsipareigojimą, Banko privataus akcinio kapitalo ir rizikos kapitalo verslui tas įsipareigojimas netaikomas. Šiuo atžvilgiu Bankas pateikia Komisijai oficialų prašymą, kuriame pateikiamas to subjekto verslo planas.

         (10)  Siekiant aiškumo, taikant tą įsipareigojimą, balanso suma atitinka visą Banko turtą.

         (11)  Siekiant aiškumo, tuo atveju, jei pagal įsipareigojimų III skyriaus (28) dalies i punktą gaunamas Komisijos pritarimas panaikinti draudimą įsigyti, apskaičiuojant Banko balansą įsipareigojimų įsigaliojimo dieną taip pat įtraukiamas įsigytų įmonių turtas arba įsigytas turtas įsigijimo dieną.

      I priedėlis

         MAKROEKONOMINĖS PROJEKCIJOS GRAIKIJOS ŠALIES VIDUJE VYKDOMAI VEIKLAI

                  % metinis augimas (jeigu nenurodyta kitaip)

                  2012 m.

                  2013 m.

                  2014 m.

                  2015 m.

                  2016 m.

                  2017 m.

                  2013–2017 m. bendras augimo rodiklis

                  Realusis BVP

                  – 6,4

                  – 4,2

                  0,6

                  2,9

                  3,7

                  3,5

                  6,4

                  Nominalusis paskolų augimas Graikijoje

                  – 6,4

                  – 4,2

                  0,6

                  2,9

                  3,7

                  3,5

                  6,4

                  BVP defliatorius

                  – 0,8

                  – 1,1

                  – 0,4

                  0,4

                  1,1

                  1,3

                  1,3

                  Nekilnojamojo turto kainos

                  – 11,7

                  – 10

                  – 5

                  0

                  2

                  3,5

                  Nominaliosios namų ūkio disponuojamosios pajamos

                  – 8,8

                  – 9,5

                  – 0,3

                  – 0,4

                  2,6

                  3,6

                  – 4,5

                  Privačiojo sektoriaus indėliai

                  – 7

                  1,3

                  1

                  3,4

                  5

                  5

                  16,6

                  Nedarbas (%)

                  24,2

                  27

                  26

                  24

                  21

                  18,6

                  ECB refinansavimo operacijų palūkanų norma (%)

                  0,75

                  0,5

                  0,5

                  1

                  1,5

                  1,75

                  Didžiausias neveiksnių paskolų lygis

                  2014 m. II pusm.

                  3 mėn. EURIBOR (vidurkis, %)

                  0,24

                  0,43

                  0,75

                  1,25

                  1,80

                  Galimybė naudotis kapitalo rinkomis – atpirkimo sandoriai

                  TAIP – jokios viršutinės ribos

                  Galimybė naudotis kapitalo rinka – padengtos/pirmenybinės, neužtikrintos

                  TAIP – iki 500 mln. EUR kiekviena

                  TAIP – iki 1 mlrd. EUR kiekviena

                  TAIP – jokios viršutinės ribos