title: 2011/710/: 2011 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 sudarymo

text:
29.10.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 283/26

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. spalio 20 d.
   dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 sudarymo
   (2011/710/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu, 218 straipsnio 7 dalimi ir 218 straipsnio 8 dalies pirma pastraipa,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
   kadangi:

               (1)

               Komisija Sąjungos vardu derėjosi dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumo NAT-I-9406 (toliau – memorandumas) civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros srityje;

               (2)

               memorandumas buvo pasirašytas 2011 m. kovo 3 d.;

               (3)

               Sąjunga turėtų patvirtinti memorandumą;

               (4)

               būtina nustatyti Sąjungos dalyvavimo memorandumu įsteigtame Jungtiniame komitete ir nesutarimų sprendimo procedūrinę tvarką,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo memorandumas NAT-I-9406 (toliau – memorandumas) (1).
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pateikti memorandumo XII straipsnio B dalyje numatytą pranešimą (2).
   3 straipsnis
   Memorandumo III straipsniu įsteigtame Jungtiniame komitete Sąjungai atstovauja Komisija, padedama valstybių narių atstovų.
   4 straipsnis
   1.   Pasikonsultavusi su Tarybos paskirtu specialiu komitetu, Komisija nustato poziciją, kurios Sąjunga turi laikytis Jungtiniame komitete, be kita ko, dėl:

               —

               papildomų memorandumo priedų ir priedėlių, kaip nurodyta memorandumo III straipsnio E dalies 2 pastraipoje, priėmimo,

               —

               memorandumo priedų ir priedėlių, kaip nurodyta memorandumo III straipsnio E dalies 3 pastraipoje, pakeitimų priėmimo.

         2.   Komisija nustato poziciją, kurios turi laikytis Sąjunga Jungtiniame komitete dėl Jungtinio komiteto vidaus valdymo tvarkos rengimo ir priėmimo, kaip numatyta memorandumo III straipsnio C dalyje.
   3.   Komisija gali imtis visų reikiamų veiksmų pagal memorandumo II straipsnio B dalį, IV, V, VII ir VIII straipsnius.
   4.   Komisija atstovauja Sąjungai pagal memorandumo XI straipsnį surengtose konsultacijose.
   5 straipsnis
   Komisija reguliariai informuoja Tarybą apie memorandumo įgyvendinimą.
   6 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2011 m. spalio 20 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. SAWICKI

      (1)  Memorandumas buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje kartu su sprendimu dėl pasirašymo (OL L 89, 2011 4 5, p. 3).

      (2)  Memorandumo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.


title: 2010 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2010/765/BUSP dėl ES veiksmų siekiant kovoti su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, kuri vykdoma naudojant oro transportą

text:
11.12.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 327/44

         TARYBOS SPRENDIMAS 2010/765/BUSP
   2010 m. gruodžio 2 d.
   dėl ES veiksmų siekiant kovoti su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, kuri vykdoma naudojant oro transportą
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 26 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. gruodžio 13 d. Taryba priėmė Europos saugumo strategiją, kurioje nustatyti penki Sąjungai iškylantys pagrindiniai iššūkiai: terorizmas, masinio naikinimo ginklų platinimas, regioniniai konfliktai, valstybių žlugimas ir organizuotas nusikalstamumas. Keturiuose iš šių penkių iššūkių pagrindinę vietą užima šaulių ir lengvųjų ginklų neteisėtos gamybos, perdavimo ir platinimo bei jų perteklinio kaupimo ir nekontroliuojamo plitimo padariniai.

               (2)

               2005 m. gruodžio 15–16 d. Taryba priėmė ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją (toliau – ES strategija dėl šaulių ir lengvųjų ginklų). ES strategijoje dėl šaulių ir lengvųjų ginklų skatinama vystyti aktyvios kovos su neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais pasinaudojant Sąjungos oro, jūros ir sausumos erdve tinklu (su neteisėtais tarpininkais ir vežėjais) politiką, nustatant perspėjimo ir bendradarbiavimo mechanizmus.

               (3)

               ES strategijos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų veiksmų plane taip pat pabrėžiama, kad reikia gerinti krizių valdymo misijų poveikį įtraukiant į misijų įgaliojimus priemones, kuriomis siekiama nustatyti sienų kontrolę (arba konflikto zonos oro, sausumos ir jūros erdvės kontrolę) ir siekiama nusiginklavimo.

               (4)

               ES Tarybos Visuotinio nusiginklavimo ir ginklų kontrolės darbo grupė (toliau – CODUN) ir ES jungtinis situacijų centras (toliau – SITCEN) nuo 2007 m. rengia ES iniciatyvą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai prekybai šaulių ir lengvaisiais ginklais, kuri vykdoma naudojant oro transportą, intensyvinant valstybių narių keitimąsi aktualia informacija apie įtariamus vežėjus oro transportu. Kurdami tokią keitimosi informacija sistemą, CODUN ir SITCEN bendradarbiauja su Stokholmo tarptautiniu taikos tyrimų institutu (toliau – SIPRI) ir remiasi jo vykdomu projektu „Kova su neteisėta prekyba – mechanizmų vertinimas“ (CIT-MAP). Pagal šią iniciatyvą CODUN neseniai susitarė apsvarstyti būdus, kaip padaryti, kad ši ES iniciatyva geriau veiktų ir būtų efektyvesnė, užtikrinant, kad aktuali informacija būtų laiku atnaujinama ir tvarkoma.

               (5)

               Kitos tarptautinės bei regioninės organizacijos taip pat pripažino pavojų, kurį tarptautiniam saugumui kelia neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, vykdoma naudojant oro transportą. ESBO Saugumo ir bendradarbiavimo forumas 2007 m. surengė specialią šiam klausimui skirtą sesiją, o ESBO parlamentinė asamblėja 2008 m. priėmė rezoliuciją, kuria raginama užbaigti, priimti ir įgyvendinti ESBO geriausios praktikos vadovą dėl neteisėto šaulių ir lengvųjų ginklų vežimo oro transportu. Analogiškai, Vasenaro susitarime dalyvaujančios valstybės 2007 m. priėmė vadovą „Geriausios praktikos pavyzdžiai siekiant užkirsti kelią destabilizuojančiam šaulių ir lengvųjų ginklų perdavimui oro transportu“. Be to, daugelyje JT Saugumo Tarybos Sankcijų komiteto ekspertų grupės ataskaitų dėl Vakarų Afrikos ir Didžiųjų ežerų regiono ne kartą buvo dokumentais patvirtinta, kad esminis vaidmuo tenka krovininio oro transporto bendrovėms, dalyvaujančioms neteisėtoje prekyboje šaulių ir lengvaisiais ginklais.

               (6)

               Šiame sprendime numatytais veiksmais nesiekiama jokių tikslų, susijusių su oro transporto saugos didinimu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Siekdama įgyvendinti ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją (toliau – ES strategija dėl šaulių ir lengvųjų ginklų), Sąjunga siekia šių tikslų:

               a)

               gerinti priemones ir metodus, kuriuos gali taikyti atitinkamos krizių valdymo misijos, tarptautinės institucijos, trečiųjų šalių nacionalinės valdžios institucijos ir valstybės narės, kad būtų vykdoma veiksminga ir tikslinga krovininių orlaivių, kuriais, kaip įtariama, gali būti naudojamasi vykdant neteisėtą prekybą šaulių ir lengvaisiais ginklais, vežamais oro transportu trečiosiose valstybėse, iš trečiųjų valstybių ar į trečiąsias valstybes, kontrolė;

               b)

               didinti atitinkamo tarptautinio ir nacionalinio personalo informuotumą ir technines žinias apie geriausią praktiką vykdant krovininio oro transporto vežėjų, kurie, kaip įtariama, užsiima neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, vežamais oro transportu trečiosiose valstybėse, iš trečiųjų valstybių ar į trečiąsias valstybes, stebėseną, juos nustatant ir atliekant su jais susijusią rizikos valdymo analizę.

         2.   Siekdama įgyvendinti 1 dalyje nurodytus tikslus, Sąjunga imsis šių priemonių:

               a)

               bandomosios specialios programinės įrangos, skirtos neteisėtos prekybos, vykdomos naudojant oro transportą, rizikos valdymui, kuria galėtų naudotis atitinkamos krizių valdymo misijos ir tarptautinės bei nacionalinės institucijos, įskaitant reguliariai atnaujinamą duomenų apie, inter alia, oro transporto bendroves, orlaivius, registracijos numerius ir vežimo maršrutus bazę, kūrimas ir praktinis testavimas;

               b)

               saugios bandomosios rizikos valdymo ir informacijos platinimo sistemos kūrimas ir praktinis testavimas;

               c)

               vadovo bei jį papildančios mokymo medžiagos rengimas bei paskelbimas, taip pat techninės pagalbos teikimas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos bandomosios programinės įrangos ir saugios rizikos valdymo bei informavimo sistemos naudojimui ir pritaikymui, be kita ko, rengiant regioninius seminarus, skirtus atitinkamų krizių valdymo misijų ir tarptautinių bei nacionalinių institucijų personalui mokyti.

         Projekto išsamus aprašymas pateiktas priede.
   2 straipsnis
   1.   Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) yra atsakingas už šio sprendimo įgyvendinimą.
   2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą atlieka SIPRI.
   3.   SIPRI atlieka savo užduotį vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis ir SIPRI sudaro būtinus susitarimus.
   3 straipsnis
   1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodyto projekto įgyvendinimui skiriama orientacinė finansavimo suma yra 900 000 EUR.
   2.   Išlaidos, finansuojamos 1 dalyje nurodyta suma, valdomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.
   3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai valdomos. Šiuo tikslu ji su SIPRI sudaro finansavimo susitarimą. Susitarime numatoma, kad SIPRI turi užtikrinti ES įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.
   4.   Komisija siekia, kad 3 dalyje nurodytas finansavimo susitarimas būtų sudarytas kuo greičiau po šio sprendimo įsigaliojimo. Ji informuoja Tarybą apie sunkumus, su kuriais gali būti susidurta to proceso metu, ir praneša finansavimo susitarimo sudarymo datą.
   4 straipsnis
   Vyriausiasis įgaliotinis praneša Tarybai apie šio sprendimo įgyvendinimą remdamasis reguliariai kas du mėnesius rengiamomis SIPRI ataskaitomis. Šios ataskaitos sudaro Tarybos vykdomo įvertinimo pagrindą. Komisija teikia informaciją apie 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto projekto įgyvendinimo finansinius aspektus.
   5 straipsnis
   1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   2.   Šis sprendimas netenka galios praėjus 24 mėnesiams nuo finansavimo susitarimo, nurodyto 3 straipsnio 3 dalyje, sudarymo datos arba praėjus šešiems mėnesiams po šio sprendimo priėmimo dienos, jeigu per tą laikotarpį nesudaromas finansavimo susitarimas.
   6 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 2 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. WATHELET

      PRIEDAS
      1.   Bendrieji principai

      Šis sprendimas grindžiamas CODUN iniciatyva, kuria siekiama šalinti grėsmes, kurias kelia neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais bei kitomis destabilizuojančiomis prekėmis, vykdoma naudojant oro transportą. Pagal CODUN iniciatyvą šiame sprendime remiamasi projektais, kuriuos Taryba vykdė bendradarbiaudama su SITCEN, Budapešto klubu ir SIPRI. Šiame sprendime numatyta programinė įranga, bandomosios įgyvendinimo sistemos, mokymo ir informavimo programos, skirtos atitinkamoms krizių valdymo misijoms ir tarptautinėms bei nacionalinėms institucijoms, kad būtų geriau stebima, atnaujinama ir platinama informacija apie įtariamus krovininio oro transporto subjektus, veikiančius Afrikoje ir kituose regionuose. Įgyvendinant šį sprendimą turėtų būti užtikrintas geras veiklos koordinavimas su kitais susijusiais projektais, finansuojamais pagal Bendrijos programas ir kitus Tarybos sprendimus, kad būtų padidintas Sąjungos veiksmų, skirtų neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais prevencijai, poveikis.
      2.   Tikslai

      Toliau aprašyti projektai bus vykdomi trijose srityse, kurias nustatė CODUN ir kiti suinteresuotieji subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant ES kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, vykdoma naudojant oro transportą, iniciatyvą:

                  a)

                  būtinybė sukurti saugią sistemą, kurioje būtų teikiama naujausia informacija apie bendroves, reguliariai iš naujo užregistruojančias turtą ir perkeliančias įmones, kad nebūtų aptiktos, ir atitinkamus orlaivius;

                  b)

                  rizikos valdymui skirtos programinės įrangos suteikimas ir mokymo rengimas, kad atitinkamos krizių valdymo misijos ir tarptautinės bei nacionalinės institucijos galėtų veiksmingiau stebėti ir tikrinti krovininio oro transporto subjektus, kurie, kaip įtariama, dalyvauja neteisėtoje prekyboje šaulių ir lengvaisiais ginklais arba kitų destabilizuojančių prekių srautų judėjime, vykdomuose naudojant oro transportą, ir kurių skaičius vis auga;

                  c)

                  būtinybė rengti mokymą ir teikti techninę pagalbą daugiašalėms organizacijoms, misijoms, regioniniams organams bei valstybėms Afrikoje ir kituose regionuose ir didinti jų informuotumą, kad būtų stiprinami jų gebėjimai stebėti ir nustatyti subjektus, kurie dalyvauja neteisėtoje prekyboje šaulių ir lengvaisiais ginklais arba kitų destabilizuojančių prekių judėjime, vykdomuose naudojant oro transportą.

            3.   Projektų aprašymas

      3.1.   1 projektas. Sukurti programinės įrangos paketą ir įgyvendinti bandomąjį projektą, skirtus informacijos apie krovininio oro transporto subjektus, kurie, kaip įtariama, užsiima neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, stebėsenai, atnaujinimui ir platinimui

      3.1.1.   Projekto tikslas

      Projektu siekiama gerinti priemones ir metodus, kuriais gali naudotis atitinkamos krizių valdymo misijos, tarptautinės institucijos, trečiųjų šalių nacionalinės valdžios institucijos ir valstybės narės, kad būtų vykdoma veiksminga ir tikslinga krovininių orlaivių, kuriais, kaip įtariama, gali būti naudojamasi vykdant neteisėtą prekybą šaulių ir lengvaisiais ginklais, vežamais oro transportu trečiosiose valstybėse, iš trečiųjų valstybių ar į trečiąsias valstybes, kontrolė.
      3.1.2.   Projekto aprašymas

      Įgyvendinant šį projektą bus vykdoma tokia veikla:

                  a)

                  programinės įrangos paketo, skirto neteisėtos prekybos, vykdomos naudojant oro transportą, rizikos valdymui, kuriuo galėtų naudotis daugiašalės organizacijos, misijos ir pasirinktos trečiosios šalys, kūrimas;

                  b)

                  saugios bandomosios rizikos valdymo ir informacijos platinimo paketų sistemos kūrimas;

                  c)

                  programinės įrangos paketo praktinis testavimas konsultuojantis su vyriausiuoju įgaliotiniu ir atitinkamais Tarybos organais;

                  d)

                  informacijos platinimo paketo sistemos praktinis testavimas konsultuojantis su vyriausiuoju įgaliotiniu ir atitinkamais Tarybos organais;

                  e)

                  vadovo bei jį papildančios mokymo medžiagos rengimas, kad atitinkamoms krizių valdymo misijoms, tarptautinėms institucijoms, trečiųjų šalių nacionalinėms valdžios institucijoms ir valstybėms narėms būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudoti bei įdiegti a ir b punktuose aprašytas sistemas;

                  f)

                  programinės įrangos galutinės versijos ir susijusio vadovo bei mokymo medžiagos pristatymas baigiamajame seminare, kuriame bus pakviesti dalyvauti atitinkami suinteresuotieji subjektai (ne daugiau kaip 80 asmenų).

            Projektas bus įgyvendinamas tinkamu laikotarpiu, kurį nustatant bus atsižvelgta į būtinybę konsultuotis ir koordinuoti veiklą su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui. Projektas bus įgyvendinamas šešiais etapais.
      Parengiamasis etapas
      SIPRI, konsultuodamasis su atitinkamais Tarybos organais ir prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui, naudodamasis atitinkamomis informacinių technologijų (IT) galimybėmis, sukurs programinės įrangos paketą, rizikos valdymo priemones ir informacijos bei neapibendrintų duomenų platinimo paketo sistemą.
      Duomenų įvedimo etapas
      Naudojantis informacija tik iš viešų šaltinių, vykdant projektą bus įvedami duomenys iš atitinkamų šaltinių, kad būtų sukurtos išsamios duomenų bazės, kuriomis naudojantis būtų galima gauti pakankamai informacijos siekiant palaikyti tikslias rizikos valdymo, nustatymo ir profiliavimo priemones.
      Vertinimo etapas
      SIPRI, konsultuodamasis su atitinkamais Tarybos organais ir prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui, vertins įvairias vietas, regionus, organizacijas ir misijas, kuriose optimaliomis sąlygomis būtų galima atlikti bandomojo paketo, kuriame naudojama informacija iš atvirų šaltinių, praktinį testavimą.
      Praktinio testavimo etapas
      SIPRI, konsultuodamasis su atitinkamais Tarybos organais ir prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui, kartu su vertinimo etapo metu nustatytais partneriais vykdys praktinį testavimą.
      Vertinimo ir pritaikymo etapas
      Po praktinio testavimo SIPRI įvertins ir pritaikys programinę įrangą, kad būtų atsižvelgta į praktinio testavimo etapo metu įgytą patirtį. Tuomet, gavus įvairių suinteresuotųjų subjektų pritarimą, bus pateiktas galutinis produktas.
      Pristatymo etapas
      Programinės įrangos ir mokymo medžiagos galutinė versija bus pristatyta specialiame renginyje, skirtame atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams (ne daugiau kaip 80 asmenų), kurie dalyvavo ją kuriant ir kurie, kaip nustatyta, yra programinės įrangos galutiniai naudotojai.
      3.1.3.   Projekto rezultatai

      Projektu bus siekiama:

                  a)

                  stiprinti atitinkamų krizių valdymo misijų, tarptautinių institucijų, trečiųjų šalių nacionalinių valdžios institucijų ir valstybių narių gebėjimus stebėti krovininio oro transporto subjektų, kurie, kaip įtariama, užsiima neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, vykdoma naudojant oro transportą, veiklą;

                  b)

                  suteikti priemones ir bandomąsias sistemas, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti, kad daugiašalės organizacijos, misijos ir valstybės Afrikoje bei kituose regionuose dažniau uždraustų neteisėtas, kaip įtariama, šaulių ir lengvųjų ginklų siuntas, vežamas oro transportu;

                  c)

                  didinti valstybių narių gebėjimą, taikant neapibendrintų duomenų metodus ir kitus profiliavimo mechanizmus, saugiai keistis informacija apie krovininio oro transporto subjektus.

            3.1.4.   Subjektai, kuriems skirtas projektas

      Projektas bus skirtas atitinkamam krizių valdymo misijų ir nacionalinių bei tarptautinių institucijų personalui. Atrenkant konkrečius subjektus, kurie vykdys bandomojo programinės įrangos paketo testavimą, bus atsižvelgta į įvairius aspektus, pavyzdžiui, į tai, ar vietoje veikia Europos ar daugiašalės krizių valdymo misijos, į būtinybę geriausiai pasinaudoti ištekliais, į pagalbą, kurią galima gauti vietos lygiu, į vietos ir nacionalinių valdžios institucijų politinę valią bei gebėjimus kovoti su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, vykdoma naudojant oro transportą. SIPRI pasiūlys galutinį subjektų, dalyvausiančių projekte, sąrašą, kurį vėliau patvirtins vyriausiasis įgaliotinis, pasikonsultavęs su kompetentingais Tarybos organais.
      3.2.   2 projektas. Informuotumo apie krovininio oro transporto vežėjų, kurie užsiima neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, vykdoma naudojant oro transportą, ir dalyvauja kitų destabilizuojančių prekių srautų judėjime, stebėseną, nustatymą ir jų atžvilgiu taikomą rizikos valdymo praktiką didinimas naudojant leidinius, rengiant mokymą ir organizuojant informavimo veiklą.

      3.2.1.   Projekto tikslas

      Projektu siekiama didinti atitinkamo tarptautinio ir nacionalinio personalo informuotumą ir technines žinias apie geriausią praktiką vykdant krovininio oro transporto vežėjų, kurie, kaip įtariama, užsiima neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, vykdoma naudojant oro transportą, stebėseną, juos nustatant ir atliekant su jais susijusią rizikos valdymo analizę.
      3.2.2.   Projekto aprašymas

      Įgyvendinant šį projektą bus vykdoma tokia veikla:

                  a)

                  vadovo bei jį papildančios mokymo medžiagos, kurie turi būti išplatinti ne daugiau kaip 250 asmenų, dirbančių daugiašalėse organizacijose, misijose ar valstybėse, rengimas ir paskelbimas;

                  b)

                  80–100 darbuotojų, dirbančių tam tikruose krizių valdymo misijų skyriuose ar padaliniuose ir tarptautinėse institucijose bei trečiųjų šalių nacionalinėse valdžios institucijose, mokymas ir informavimas surengus ne daugiau kaip tris regioninius seminarus, numatant, kad suteikus instruktorių mokymo medžiagą bus užtikrintas dauginamasis poveikis;

                  c)

                  rezultatų ir vertinimų, gautų vykdant mokymo ir informavimo veiklą, apdorojimas ir, tuo remiantis, geriausios praktikos modelio, skirto keitimuisi informacija šiuo klausimu su atitinkamu tarptautiniu ir nacionaliniu personalu, kūrimas;

                  d)

                  geriausios praktikos modelio rezultatų pristatymas baigiamajame seminare, kuriame bus pakviesti dalyvauti atitinkami suinteresuotieji subjektai (ne daugiau kaip 80 asmenų).

            3.2.3.   Projekto rezultatai

      Projektu bus siekiama:

                  a)

                  didinti personalo, dirbančio daugiašalėse organizacijose, misijose ir valstybėse, informuotumą apie geriausią praktiką vykdant krovininio oro transporto vežėjų, kurie, kaip įtariama, užsiima neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, vykdoma naudojant oro transportą, ir dalyvauja kitų destabilizuojančių prekių srautų judėjime, stebėseną, juos nustatant ir atliekant su jais susijusią rizikos valdymo analizę;

                  b)

                  prisidėti prie geriausios praktikos standartizavimo šioje srityje, skelbiant ir platinant stebėsenos, nustatymo ir rizikos valdymo analizės metodų vadovą;

                  c)

                  inicijuoti geriausios praktikos nustatymą informacijos koordinavimo srityje vykdant mokymo ir informavimo veiklą, skirtą personalui, dirbančiam tam tikruose daugiašalių organizacijų, misijų ar valstybių skyriuose ar padaliniuose.

            3.2.4.   Subjektai, kuriems skirtas projektas

      Projektas bus skirtas atitinkamam krizių valdymo misijų ir nacionalinių bei tarptautinių institucijų personalui. Atrenkant konkrečius subjektus, kuriems bus skirtas mokymas, bus remiamasi SIPRI pasiūlytu galutiniu subjektų, dalyvausiančių projekte, sąrašu, kurį turės patvirtinti vyriausiasis įgaliotinis, pasikonsultavęs su kompetentingais Tarybos organais.
      4.   Vietos

      Vietos, kuriose bus surengtas su 3.1 punkte nurodytu projektu susijęs praktinis testavimas ir baigiamasis seminaras, taip pat su 3.2 punkte nurodytu projektu susijusi mokymo bei informavimo veikla ir baigiamasis seminaras, bus nustatytos atsižvelgiant į siekį geriausiai pasinaudoti ištekliais, kuo labiau sumažinti išmetamo anglies dioksido kiekį ir į pagalbą, kurią galima gauti vietos lygiu. SIPRI pasiūlys galutinį rekomenduojamų vietų sąrašą, kurį turės patvirtinti vyriausiasis įgaliotinis, pasikonsultavęs su kompetentingais Tarybos organais.
      5.   Trukmė

      Visa numatoma projektų trukmė – 24 mėnesiai.
      6.   Įgyvendinantis subjektas

      Šio sprendimo techninis įgyvendinimas bus pavestas SIPRI. SIPRI užtikrins ES indėlio matomumą ir atliks savo užduotį vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe.
      7.   Ataskaitų teikimas

      SIPRI rengs ataskaitas reguliariai kas du mėnesius ir užbaigus kiekvieną aprašytą veiklą. Ataskaitos turėtų būti pateiktos vyriausiajam įgaliotiniui vėliausiai per šešias savaites nuo atitinkamos veiklos užbaigimo.


title: 2013/578/ES: 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos lyčių lygybės instituto 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
16.11.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/235

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   2013 m. balandžio 17 d.
   dėl Europos lyčių lygybės instituto 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2013/578/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto 2011 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos lyčių lygybės instituto 2011 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Instituto atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 12 d. rekomendaciją (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1922/2006, įsteigiantį Europos lyčių lygybės institutą (4), ypač į jo 14 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A7-0081/2013),

               1.

               patvirtina Europos lyčių lygybės instituto direktoriui, kad Instituto 2011 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos lyčių lygybės instituto direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 388, 2012 12 15, p. 98.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 403, 2006 12 30, p. 9.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

         EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA

      2013 m. balandžio 17 d.
      su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos lyčių lygybės instituto 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
      EUROPOS PARLAMENTAS,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto 2011 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos lyčių lygybės instituto 2011 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Instituto atsakymais (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 12 d. rekomendaciją (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1922/2006, įsteigiantį Europos lyčių lygybės institutą (4), ypač į jo 14 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A7-0081/2013),

                  A.

                  kadangi Europos lyčių lygybės institutas (toliau – Institutas) buvo įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1922/2006 ir 2010 m. birželio 15 d. įgijo savarankišką statusą,

                  B.

                  kadangi Audito Rūmai pranešė, kad jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, jog Instituto 2011 finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir pagal jas vykdytos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos,

                  C.

                  kadangi 2011 m. – pirmi pilni Instituto veiklos metai nuo to laiko, kai 2010 m. birželio mėn. Institutui buvo suteikta finansinė ir administracinė nepriklausomybė,

                  D.

                  kadangi Instituto struktūra pagrįsta įgaliojimais ir uždaviniais, apibrėžtais pagrindiniu reglamentu, įsteigiančiu šią agentūrą, ir tikslais, kuriuos patvirtino Instituto valdymo taryba laikotarpio vidurio darbo programoje 2010–2012 m. ir metinėje darbo programoje,

                  E.

                  kadangi bendras Instituto biudžetas 2011 finansiniais metais sudarė 7,53 mln. EUR, palyginti su 2010 finansinių metų bendru biudžetu, sudariusiu 5 678 123,09 EUR, t. y. padidėjo 32,6 %; kadangi visą Instituto biudžetą sudaro Sąjungos įnašas,

                  F.

                  kadangi 2011 m. pabaigoje Institutas įregistravo teigiamą 1 156 400,29 EUR biudžeto rezultatą (6) (atskaičiavus valiutų keitimo kurso skirtumus, kurie sudarė 2 650,64 EUR), kuris tuomet buvo įregistruotas sąskaitose kaip įsipareigojimas Komisijai,

         Biudžeto ir finansų valdymas

                  1.

                  primena, kad 2010 m. birželio 15 d. Institutui buvo suteiktas administracinis ir finansinis savarankiškumas; pabrėžia, kad dėl to visos 2010 m. viešųjų pirkimų procedūros buvo pradėtos paskutinį 2010 m. ketvirtį;

                  2.

                  pažymi, kad biudžeto įvykdymas parengtas naudojantis pakeistomis grynųjų pinigų apskaitos taisyklėmis, o tai reiškia, kad perkelti mokėjimų asignavimai yra nurodyti kartu su atliktais mokėjimais ir gautomis įplaukomis;

                  3.

                  remdamasis metinėmis finansinėmis ataskaitomis pažymi, kad mokėjimų vykdymas 2011 m.. buvo efektyvesnis nei 2010 m.. ir matyti, kad padėtis žymiai pagerėjo pagal visas antraštines dalis; remdamasis metinėmis finansinėmis ataskaitomis nurodo, kad 2011 m. pabaigoje užfiksuoti Instituto biudžeto vykdymo rodikliai yra 44,19 % (mokėjimai) ir 88,54 % (įsipareigojimai);

                  4.

                  remdamasis metinėmis finansinėmis ataskaitomis pripažįsta (7), kad mokėjimų pagal I antraštinę dalį (Išlaidos darbuotojams) rodiklis 2011 m. išaugo iki 88,49 %, palyginti su 49,19 % 2010 m.; ragina Institutą informuoti biudžeto valdymo instituciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant pagerinti šį rodiklį;

                  5.

                  remdamasis metinėmis finansinėmis ataskaitomis atkreipia dėmesį į tai, kad atliktų mokėjimų pagal II antraštinę dalį (Administracinės išlaidos) lygis 2011 m. išaugo iki 34,71 %, palyginti su 28,99 % 2010 m.; ragina Institutą informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie veiksmus, kurių jis ėmėsi siekdamas pagerinti rodiklius, nes maži vykdymo rodikliai rodo, jog esama sunkumų planuojant ir vykdant biudžetą;

                  6.

                  remdamasis metinėmis finansinėmis ataskaitomis atkreipia dėmesį į ypač žemą mokėjimų vykdymo rodiklį (18,36 %) pagal III antraštinę dalį (Veiklos išlaidos); pažymi, kad taip yra dėl didelio skaičiaus viešųjų pirkimų, kurie pradėti 2010 m. pabaigoje, kai Institutas tapo administraciniu požiūriu savarankiškas tų metų birželio mėn.; ragina Institutą informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie veiksmus, kurių jis nuo tada ėmėsi siekdamas pagerinti rodiklius, nes maži vykdymo rodikliai rodo, jog esama sunkumų planuojant ir vykdant biudžetą;

                  7.

                  remdamasis metinėmis finansinėmis ataskaitomis pažymi, kad 3 339 551,93 EUR dar nesumokėtų įsipareigojimų asignavimų, kurie buvo prisiimti iki 2011 m. pabaigos, perkelti į 2012 m., ir tai sudaro 50 % visų įsipareigojimų; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad visa perkeltų asignavimų, kurie buvo panaikinti (t. y. asignavimai buvo perkelti iš 2010 m. ir šie pinigai neišmokėti 2011 m.), suma sudaro 295 741,61 EUR, tokia padėtis susidarė dėl to, kad tai buvo pirmi pilni veiklos metai, kuriais darbuotojai pirmą kartą vykdė įvairių rūšių viešųjų pirkimų procedūras, inicijavo priemones, įskaitant vėlų prašymą dėl pirmininkavimo renginio, ir kitus veiksmus antroje metų pusėje; ragina Institutą informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie priemones, kurių jis ėmėsi siekdamas ateityje užtikrinti tinkamus biudžeto vykdymo rodiklius;

                  8.

                  remdamasis metinėmis finansinėmis ataskaitomis pripažįsta, kad 2010 m. pabaigoje Institutas neatliko būtino išteklių panaikinimo ir kad įvykdyti visi savaiminiai perkėlimai;

         Apskaita

                  9.

                  pabrėžia, kad Institutas 2010 m. personalo nariams apibrėžė finansų pareigūnų pareigas ir parengė įsipareigojimų finansines procedūras; be to, pažymi, kad Institutas iki 2010 m. pabaigos paskyrė visus finansų pareigūnus ir apibrėžė jų vaidmenį bei užduotis;

                  10.

                  pripažįsta, kad Institutas gavo tris lėšų pervedimus iš Komisijos, kurių visa suma sudarė 7,53 mln. EUR (atitinkamai pirmojo pervedimo suma buvo 3,39 mln. EUR, antrojo – 2,07 mln. EUR ir trečiojo – 2,07 mln. EUR);

         Viešieji pirkimai

                  11.

                  remdamasis metine ataskaita pabrėžia, kad 2011 m. Institutas registravo šešias išimtis, taikytas finansinėms operacijoms, kurios buvo aptartos su vadovybe, grupių vadovais ir tiesiogiai susijusiais darbuotojais siekiant ateityje išvengti klaidų; ragina Institutą informuoti biudžeto valdymo institucijas apie veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant ištaisyti šį trūkumą;

                  12.

                  pažymi, kad 2011 m. operacijų ir administravimo srityje baigtos vykdyti 123 viešųjų pirkimų procedūros ir kad visi viešieji pirkimai sudaro apie 50 % bendro Instituto biudžeto; taip pat pabrėžia, kad 2011 m. viešųjų pirkimų veikla buvo vykdoma laikantis 2011 m. darbo programos;

         Žmogiškieji ištekliai

                  13.

                  remdamasis metinėmis finansinėmis ataskaitomis pažymi, kad 2011 m. Institutas įdarbino tris laikinuosius darbuotojus ir tris pagal sutartis dirbančius darbuotojus (2010 m. Institutas įdarbino 23 laikinuosius darbuotojus) ir pasiekė 94 % etatų užimtumą pagal savo personalo planą, palyginti su 92,3 % 2010 m.; palankiai vertina geresnį Instituto etatų plano užimtumo rodiklį, nes taip prisidedama prie veiksmingo Instituto veikimo;

                  14.

                  remdamasis Vidaus audito tarnybos informacija pripažįsta, kad taikytos politikos kryptys, strategijos, procedūros ir gairės remia Pareigūnų tarnybos nuostatuose įtvirtintų nuostatų įgyvendinimą Institute; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurie punktai dar tik plėtojami ir turėtų būti galutinai įvykdyti vėlesniu etapu, ypač patvirtinus IT priemones žmogiškiesiems ištekliams valdyti (konkrečiai tai apimtų darbo vietų aprašymo rengimą, asmeninių tikslų nustatymą, individualių mokymo planų įforminimą ir panašius klausimus); ragina Institutą informuoti biudžeto valdymo instituciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant išspręsti šiuos minėtus klausimus;

         Veikla

                  15.

                  palankiai vertina Instituto 2011 m. rugsėjo 8 d. antrojo ex ante vertinimo ataskaitą, kurioje daugiausia dėmesio skirta konkretiems Instituto tikslams ir veiksmams ir kuria buvo siekiama suteikti gaires Instituto vadovybei dėl tikslų ir veiklos įforminimo; pabrėžia, jog ekonominės krizės ir taupymo laikotarpiu itin svarbu, kad Institutas teiktų didžiausią ekonominę naudą ir kad jam nebūtų trukdoma sėkmingai įgyvendinti numatytų svarbių užduočių;

                  16.

                  teigiamai vertina tai, kad Institutas įsteigė Išteklių ir dokumentacijos centrą, kuris yra unikalus Europos institucinių ir metodinių lyčių lygybės žinių šaltinis;

                  17.

                  pabrėžia, kad atsižvelgiant į Instituto tikslus ir užduotis reikalinga, jog institucinėje sistemoje būtų išlaikytas atskiras šiuo tikslu įkurtas subjektas;

         Vieta

                  18.

                  atsižvelgdamas į metinę ataskaitą pažymi, kad nuo 2010 m. kovo 1 d. Instituto darbuotojai persikėlė iš laikinųjų patalpų Briuselyje į nuolatinę Instituto buveinę Vilniuje (Lietuva);

                  19.

                  atsižvelgdamas į metinę ataskaitą patvirtina, kad Lietuvos Respublikos Vyriausybė užtikrino Instituto patalpų nuomos mokesčio mokėjimą dvejų metų laikotarpiu (iki 2011 m. gruodžio 15 d.);

                  20.

                  palankiai vertina unikalią iniciatyvą, koordinuojamą su kitomis Sąjungos institucijų atstovybėmis (Europos Komisijos atstovybe ir Europos Parlamento informacijos biuru) Vilniuje, skirtą bendroms patalpoms nustatyti ir parinkti; atkreipia dėmesį į tai, kad akivaizdu, jog naujai įsteigti ES namai yra reikalingi ir bus naudingi sąveikoms, padidins Sąjungos matomumą, pagerins lėšų taupymą ir pasidalijimą;

         Vidaus auditas

                  21.

                  džiaugiasi pirmąja audito veikla, atlikta 2011 m., kurią Institute atliko Vidaus audito tarnyba (VAT); remdamasis VAT ataskaita pažymi (8), kad nėra nei aiškiai „kritiškų“, nei aiškiai „labai svarbių“ rekomendacijų, kurias galima būtų teikti pagal VAT 2011 m. gruodžio 31 d. ataskaitas;

                  22.

                  pažymi, kad 2011 m. gruodžio mėn. VAT atliko vidaus kontrolės standartų įgyvendinimo Institute ribotą peržiūrą; pabrėžia, kad Institutas sutiko vykdyti rekomendacijas dėl vidaus kontrolės standartų įgyvendinimo procedūros užbaigimo, o vadovybė patvirtino veiksmų planą, kuris turės būti įgyvendintas 2012 m.; ragina Institutą informuoti biudžeto valdymo institucijas apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šių rekomendacijų;

                  23.

                  pripažįsta, kad VAT atliko rizikos analizę ir nustatė tam tikrus procesus (9), kurių nebuvo galima nagrinėti pagal VAT audito planą, nes įvertinta, kad nėra atitinkamų kontrolės priemonių arba jos nepakankamos;

                  24.

                  remdamasis Audito Rūmų pastabomis pabrėžia, kad Institutui reikia gerinti ilgalaikio turto fizinės inventorizacijos atlikimo dokumentavimą ir sukauptų sąnaudų apskaičiavimą;

                  25.

                  pažymi, kad kitos su sprendimu dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo susijusios pastabos, kurios yra horizontaliojo pobūdžio, pateikiamos 2013 m. balandžio 17 d. rezoliucijoje (10) dėl agentūrų veiklos, finansų valdymo ir kontrolės.

         (1)  OL C 388, 2012 12 15, p. 98.

         (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

         (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

         (4)  OL L 403, 2006 12 30, p. 9.

         (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

         (6)  2011 m. metinės finansinės ataskaitos, p. 22.

         (7)  2011 m. metinės finansinės ataskaitos, p. 34.

         (8)  2011 m. metinė vidaus audito ataskaita, p. 6.

         (9)  2011 m. metinė vidaus audito ataskaita, p. 4.

         (10)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0134 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 374).


title: 2017 m. balandžio 24 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2017/760 dėl visos metinių priežiūros mokesčių sumos už 2017 m. (ECB/2017/11)

text:
29.4.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 113/52

            EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2017/760
      2017 m. balandžio 24 d.
      dėl visos metinių priežiūros mokesčių sumos už 2017 m. (ECB/2017/11)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (1), ypač į jo 30 straipsnį,
      atsižvelgdama į 2014 m. spalio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) Nr. 1163/2014 dėl priežiūros mokesčių (ECB/2014/41) (2), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  visa metinių priežiūros mokesčių suma, taikoma pagal Reglamento (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 9 straipsnio 2 dalį, turėtų padengti Europos Centrinio Banko (ECB) išlaidas, patirtas vykdant jo priežiūros uždavinius atitinkamu mokestiniu laikotarpiu, tačiau jų neviršyti. Šios išlaidos – tai visų pirma išlaidos, tiesiogiai susijusios su ECB vykdomais priežiūros uždaviniais, pavyzdžiui, svarbių subjektų priežiūra, stebėjimu, kaip vykdoma mažiau svarbių subjektų priežiūra, ir horizontaliųjų uždavinių vykdymu bei specializuotų paslaugų teikimu. Į jas įskaitomos ir netiesiogiai su ECB vykdomais priežiūros uždaviniais susijusios išlaidos, pavyzdžiui, išlaidos pagalbinių ECB veiklos sričių teikiamoms paslaugoms, įskaitant patalpų, žmogiškųjų išteklių valdymo, administracines paslaugas, biudžeto planavimo ir kontrolės, apskaitos, teisines, komunikacijos ir vertimo paslaugas, vidaus audito, statistikos ir informacinių technologijų paslaugas;

                  (2)

                  apskaičiuojant metinius priežiūros mokesčius, kurie mokami už svarbius prižiūrimus subjektus ir svarbias prižiūrimas grupes bei mažiau svarbius prižiūrimus subjektus ir mažiau svarbias prižiūrimas grupes, visos sąnaudos turėtų būti padalytos atsižvelgiant į tai, kaip išlaidos pasiskirsčiusios tarp atitinkamų funkcinių sričių, kurios atlieka tiesioginę svarbių prižiūrimų subjektų ir svarbių prižiūrimų grupių priežiūrą ir netiesioginę mažiau svarbių prižiūrimų subjektų ir mažiau svarbių prižiūrimų grupių priežiūrą;

                  (3)

                  visa metinių priežiūros mokesčių suma už 2017 m. turėtų būti apskaičiuota kaip šių kategorijų suma: a) numatomos priežiūros uždavinių metinės sąnaudos už 2017 m., pagrįstos patvirtintu 2017 m. ECB biudžetu, atsižvelgiant į bet kokius numatytų ECB metinių sąnaudų, kurios buvo žinomos priimant šį sprendimą, pokyčius ir b) 2016 m. perteklius arba deficitas;

                  (4)

                  perteklius arba deficitas turėtų būti nustatomas iš Europos Centrinio Banko sprendimo (ES) 2016/661 (ECB/2016/7) (3) priede nustatytų 2016 m. numatytų metinių sąnaudų atėmus 2016 m. patirtas faktines metines priežiūros uždavinių sąnaudas, apibūdintas 2016 m. ECB finansinėse ataskaitose (4);

                  (5)

                  vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 5 straipsnio 3 dalimi, 2017 m. numatomose priežiūros uždavinių metinėse sąnaudose taip pat reikėtų atsižvelgti į su ankstesniais mokestiniais laikotarpiais susijusias mokesčių sumas, kurios nebuvo renkamos, gautas palūkanas pagal 14 straipsnį ir kitas tam tikras gautas arba grąžintas sumas, jei jų yra, laikantis to reglamento 7 straipsnio 3 dalies,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Sąvokų apibrėžtys
      Šiame sprendime vartojamos Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (5) ir Reglamente (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) pateiktos sąvokų apibrėžtys.
      2 straipsnis
      Visa metinių priežiūros mokesčių suma už 2017 m.
      1.   Visa metinių priežiūros mokesčių suma už 2017 m. yra 424 957 652 EUR, apskaičiuota kaip nurodyta I priede.
      2.   Kiekvienos kategorijos prižiūrimi subjektai ir prižiūrimos grupės moka visą šią metinių priežiūros mokesčių sumą:

                  a)

                  svarbūs prižiūrimi subjektai ir svarbios prižiūrimos grupės: 391 279 654 EUR;

                  b)

                  mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai ir mažiau svarbios prižiūrimos grupės: 33 677 998 EUR.

            Visos metinių priežiūros mokesčių sumos, mokėtinos už 2017 m., padalijimas kiekvienai kategorijai nurodytas II priede.
      3 straipsnis
      Įsigaliojimas
      Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2017 m. balandžio 24 d.

               ECB Pirmininkas

            Mario DRAGHI

         (1)  OL L 287, 2013 10 29, p. 63.

         (2)  OL L 311, 2014 10 31, p. 23.

         (3)  2016 m. balandžio 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2016/661 dėl visos metinių priežiūros mokesčių sumos už 2016 m. (ECB/2016/7) (OL L 114, 2016 4 28, p. 14).

         (4)  Paskelbta 2017 m. vasario mėn. ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

         (5)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 468/2014, kuriuo sukuriama Europos Centrinio Banko, nacionalinių kompetentingų institucijų ir nacionalinių paskirtųjų institucijų bendradarbiavimo Bendrame priežiūros mechanizme struktūra (BPM pagrindų reglamentas) (ECB/2014/17) (OL L 141, 2014 5 14, p. 1).

         I PRIEDAS

            Visos metinių priežiūros mokesčių sumos už 2017 m. apskaičiavimas

                     (EUR)

                     Numatomos 2017 m. metinės sąnaudos

                     464 676 594

                     Darbo užmokestis ir kitos išmokos

                     208 621 881

                     Nuoma ir pastatų priežiūra

                     54 990 329

                     Kitos veiklos išlaidos

                     201 064 384

                     2016 m. perteklius/deficitas

                     – 41 089 798

                     Sumos, į kurias turi būti atsižvelgta pagal Reglamento (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 5 straipsnio 3 dalį

                     1 370 856

                     Su ankstesniais mokestiniais laikotarpiais susijusios mokesčių sumos, kurios nebuvo renkamos

                     0

                     Pagal pirmiau nurodyto reglamento 14 straipsnį gautos palūkanos

                     – 23 761

                     Pagal pirmiau nurodyto reglamento 7 straipsnio 3 dalį gautos arba grąžintos sumos

                     1 394 617

                     IŠ VISO

                     424 957 652

         II PRIEDAS

            Visos metinių priežiūros mokesčių sumos už 2017 m. padalijimas

                     (EUR)

                     Svarbūs prižiūrimi subjektai ir svarbios prižiūrimos grupės

                     Mažiau svarbūs prižiūrimi subjektai ir mažiau svarbios prižiūrimos grupės

                     Iš viso

                     Numatomos 2017 m. metinės sąnaudos

                     427 700 563

                     36 976 031

                     464 676 594

                     2016 m. perteklius/deficitas

                     – 37 593 510

                     – 3 496 288

                     – 41 089 798

                     Sumos, į kurias turi būti atsižvelgta pagal Reglamento (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 5 straipsnio 3 dalį

                     1 172 601

                     198 255

                     1 370 856

                     Su ankstesniais mokestiniais laikotarpiais susijusios mokesčių sumos, kurios nebuvo renkamos

                     0

                     0

                     0

                     Pagal pirmiau nurodyto reglamento 14 straipsnį gautos palūkanos

                     – 8 696

                     – 15 065

                     – 23 761

                     Pagal pirmiau nurodyto reglamento 7 straipsnio 3 dalį gautos arba grąžintos sumos

                     1 181 297

                     213 320

                     1 394 617

                     IŠ VISO

                     391 279 654

                     33 677 998

                     424 957 652


title: 2008/486/EB: 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas dėl pusės Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos narių paskyrimo

text:
26.6.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 165/8

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2008 m. birželio 23 d.
   dėl pusės Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos narių paskyrimo
   (2008/486/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (1), ypač į jo 25 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Bendrijų Komisijos Tarybai pateiktą kandidatų sąrašą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pareikštą nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               Gyvybiškai svarbu užtikrinti Europos maisto saugos tarnybos nepriklausomybę, aukštą mokslinę kokybę, skaidrumą ir veiksmingumą. Būtinas ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis.

               (2)

               Pusė Tarnybos valdančiosios tarnybos narių savo kadenciją baigs 2008 m. birželio 30 d.

               (3)

               Siekiant paskirti septynis naujus Valdančiosios tarybos narius, kandidatūros buvo patikrintos remiantis Komisijos pateiktais dokumentais ir atsižvelgiant į Europos Parlamento pareikštą nuomonę, kad būtų užtikrinti aukščiausi kompetencijos standartai, patirtis įvairiose srityse, pavyzdžiui, valdymo ir viešojo administravimo srityse, ir kuo didesnis geografinis pasiskirstymas Sąjungos teritorijoje.

               (4)

               Trys iš šių narių turėtų būti iš vartotojus ir kitus maisto grandinės dalyvius atstovaujančių organizacijų,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Šie asmenys skiriami Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos nariais laikotarpiui nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d.:

               —

               Davies, Sue (2)

               —

               Facelli, Piergiuseppe

               —

               Horst, Matthias (2)

               —

               Pogačnik, Milan

               —

               Ruprich, Jiří

               —

               Turunen, Sinikka (2)

               —

               Url, Bernhard.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge, 2008 m. birželio 23 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         I. JARC

      (1)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 202/2008 (OL L 60, 2008 3 5, p. 17).

      (2)  Iš vartotojus ir kitus maisto grandinės dalyvius atstovaujančių organizacijų.


title: 1999 m. rugsėjo 13 d. Tarybos sprendimas dėl visiško Šengeno acquis taikymo Graikijoje

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999D0848

Oficialusis leidinys L 327 , 21/12/1999 p. 0058 - 0058

		Tarybos sprendimas1999 m. rugsėjo 13 d.dėl visiško Šengeno acquis taikymo Graikijoje(1999/848/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Protokolo, integruojančio Šengeno acquis į Europos Sąjungos sistemą, 2 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Vykdomojo komiteto 1998 m. rugsėjo 16 d. sprendimą dėl Šengeno įgyvendinimo nuolatinio komiteto sukūrimo,atsižvelgdama į Nuolatinio atstovų komiteto 1999 m. birželio 30 d. sprendimą dėl Ad Hoc komiteto Graikijai sukūrimo,atsižvelgdama į Šengeno vykdomojo komiteto 1997 m. spalio 7 d. sprendimą (SCH/Com-ex(97)29 rev 2) ir 1998 m. gruodžio 16 d. sprendimą (SCH/Com-ex(98)49 rev 3),(1) kadangi buvo organizuoti vizitai, siekiant patikrinti, ar įvykdyti reikalavimai dėl žmogiškųjų ir materialiųjų išteklių, pasienio kontrolės ir priežiūros tarnybų mokymo bei atitinkamų skyrių bendradarbiavimo,(2) kadangi nuo 2000 m. sausio 1 d. bus įgyvendinami reikalavimai dėl asmenų tikrinimo prie vidaus sienų su Graikija panaikinimo,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisAsmenų tikrinimas prie Graikijos ir kitų valstybių narių, visiškai taikančių Šengeno acquis, vidaus sienų panaikinamas per laikotarpį nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2000 m. kovo 26 d.Nuo 2000 m. sausio 1 d. šis sprendimas taikomas vidaus jūrų eismui uostuose.Graikija ir bet kuri kita suinteresuota valstybė narė po 2000 m. sausio 1 d. susitaria dėl datų, nuo kurių panaikinama pasienio kontrolė vidaus skrydžių iš Graikijos ir į Graikiją metu tuose oro uostuose, kuriuose tai techniškai įmanoma. Bet kuriuo atveju patikrinimai turi būti nutraukti ne vėliau kaip 2000 m. kovo 26 d. Atitinkamos valstybės narės ne vėliau kaip iki 2000 m. balandžio 1 d. praneša Tarybai ir Komisijai apie priemones, kurių jos ėmėsi įgyvendindamos šį sprendimą.2 straipsnis2000 metais Šengeno vertinimo darbo grupė išanalizuos visišką Šengeno acquis taikymą Graikijoje ir išnagrinės priemones, kurios pasirodys būtinos.3 straipsnis1. Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.2. Jis skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 1999 m. gruodžio 13 d.Tarybos varduPirmininkasS. Hassi--------------------------------------------------


title: 1996 m. birželio 27 d. Vykdomojo komiteto Sprendimas dėl Šengeno vizų išdavimo pagal Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 30 straipsnio 1 dalies a punktą principų (SCH/Com-ex (96)13 rev. 1)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

41996D0013

Oficialusis leidinys L 239 , 22/09/2000 p. 0180 - 0181

		Vykdomojo komiteto Sprendimas1996 m. birželio 27 d.dėl Šengeno vizų išdavimo pagal Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 30 straipsnio 1 dalies a punktą principų(SCH/Com-ex (96)13 rev. 1)VYKDOMASIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 132 straipsnį,atsižvelgdamas į minėtos Konvencijos 9, 17 ir 30 straipsnius,kadangi visų Šengeno valstybių labui reikia apibrėžti valstybių, kurios atstovauja ir kurioms atstovaujama, teises bei pareigas, nes visos Šengeno valstybės turi atstovybes, kuriose jos atstovauja kitoms valstybėms, ir vietas, kuriose joms pačioms yra atstovaujama;kadangi pamatinis Šengeno valstybių bendradarbiavimo principas yra absoliutus pasitikėjimas tuo, kaip Šengeno atstovavimo sistema yra taikoma,NUSPRENDĖ:Trečiosiose valstybėse, kuriose ne visoms Šengeno valstybėms yra atstovaujama, vadovaujantis Šengeno konvencijos 30 straipsnio 1 dalies a punktu Šengeno vizos yra išduodamos laikantis šių principų:a) atstovavimas išduodant vizą yra taikomas oro uosto tranzitinėms vizoms, vienodo pavyzdžio tranzitinėms vizoms ir trumpalaikėms vizoms, išduodamoms pagal Šengeno konvencijos nuostatas ir pagal Bendrąsias konsulines instrukcijas,Atstovaujanti valstybė Bendrųjų konsulinių instrukcijų nuostatas privalo taikyti taip pat skubiai, kaip ir išduodama šios rūšies ir galiojimo trukmės nacionalines vizas;b) išskyrus atvejus, kai konkrečiuose dvišaliuose susitarimuose yra numatyta kitaip, atstovavimo nuostata netaikoma vizoms, išduodamoms asmenims, ketinantiems imtis mokamo darbo ar veiklos, kuria verstis reikia išankstinio valstybės, kurioje ji vyks, sutikimo. Tokių vizų prašytojai turi kreiptis į valstybės, kurioje minėta veikla turi būti atliekama, akredituotą konsulinę atstovybę;c) kad vizos būtų išduotos, Šengeno valstybėms neprivalo būti atstovaujama kiekvienoje trečiojoje valstybėje. Šengeno valstybės gali nuspręsti, kad vizų prašymai tam tikrose trečiosiose valstybėse arba prašymai gauti tam tikros kategorijos vizą būtų pateikiami valstybei, kuri yra prašytojo pagrindinis kelionės tikslas;d) nelegalios imigracijos riziką, kai prašymas jau yra pateiktas, vizos prašymą nagrinėjanti diplomatinė ar konsulinė atstovybė įvertina tiktai savo nuožiūra;e) atstovaujamos valstybės prisiima atsakomybę už prieglobsčio prašymus, pateiktus asmenų, turinčių joms atstovaujančių valstybių išduotą vizą, remiantis tuo, kad tokiose vizose aiškiai nurodyta, kad jos buvo išduotos pagal atstovavimo sistemą (pagal Bendrųjų konsulinių instrukcijų 13 priedą) [1];f) išimtiniais atvejais dvišaliai susitarimai gali nustatyti, kad atstovaujanti valstybė tam tikrų kategorijų užsieniečių pateiktus vizų prašymus siunčia arba atstovaujamos valstybės, kuri yra ir pagrindinis kelionės tikslas, institucijoms, arba šios valstybės diplomatinei atstovybei. Šios kategorijos turėtų būti nustatomos raštu (jei reikia, kiekvienai diplomatinei ar konsulinei atstovybei. Tuomet viza yra laikoma išduota atstovaujamos valstybės leidimu, kaip nustatyta Šengeno konvencijos 30 straipsnio 1 dalies a punkte;g) dvišaliai susitarimai deramu laiku gali būti adaptuoti atsižvelgiant į prieglobsčio prašymų, kuriuos pateikė pagal atstovavimo sistemą išduotų vizų turėtojai, ir kitų su vizų išdavimu susijusių svarbių duomenų nacionaliniais įvertinimais.Jais remiantis gali būti susitarta atšaukti atstovavimą tam tikrais atstovavimo atvejais (arba galbūt dėl vizų išdavimo tam tikrų valstybių piliečiams);h) atstovavimas taikomas tik vizų išdavimui. Jei viza negali būti išduota, nes užsienietis negalėjo pateikti pakankamai dokumentinių įrodymų, kad jis atitinka keliamas sąlygas, tas užsienietis turėtų būti informuojamas apie galimybę pateikti prašymą valstybės, kuri yra jo pagrindinis kelionės tikslas, diplomatinei atstovybei;i) atstovavimo tvarka gali būti toliau tobulinama plečiant konsultavimosi tinklą ir kuriant programinę įrangą, leidžiančią atstovaujančios valstybės atstovybėms be vargo konsultuotis su atstovaujamos valstybės centrinėmis institucijomis;j) prie šio dokumento pridedama atstovavimo išduodant Šengeno vizas trečiosiose valstybėse, kuriose ne visoms Šengeno valstybėms yra atstovaujama, lentelė. Centrinė grupė atkreipia dėmesį į šioje lentelėje po atitinkamų Šengeno valstybių konsultacijų daromas pataisas [2].Haga, 1996 m. birželio 27 d.PirmininkasM. Patijn[1] Bendrųjų konsulinių instrukcijų 13 priedas bus atitinkamai pakeistas. Žr. SCH/Com-ex (99)13.[2] Žr. dokumento SCH/Com-ex (99)13 4 priedą.--------------------------------------------------


title: 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2016/1587 dėl bendrosios įmonės ECSEL (buvusi bendroji įmonė ENIAC ir bendroji įmonė ARTEMIS) 2014 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
14.9.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 246/402

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS (ES) 2016/1587
   2016 m. balandžio 28 d.
   dėl bendrosios įmonės ECSEL (buvusi bendroji įmonė ENIAC ir bendroji įmonė ARTEMIS) 2014 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į bendrosios įmonės ECSEL (buvusi bendroji įmonė ENIAC ir bendroji įmonė ARTEMIS) 2014 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl bendrosios įmonės ECSEL finansinių metų ataskaitos laikotarpiu nuo 2014 m. birželio 27 d. iki gruodžio 31 d. su Bendrosios įmonės atsakymu (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2014 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (2),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2016 m. vasario 12 d. rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad bendroji įmonė įvykdė 2014 finansinių metų biudžetą (05587/2016 – C8-0059/2016),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 209 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 72/2008 dėl bendrosios įmonės ENIAC įsteigimo (4),

               —

               atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 74/2008 dėl bendrosios įmonės ARTEMIS įsteigimo siekiant įgyvendinti įterptųjų kompiuterinių sistemų jungtinę technologijų iniciatyvą (5),

               —

               atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 561/2014, įsteigiantį bendrąją įmonę ECSEL (6), ypač į jo 1 straipsnio 2 dalį ir į 12 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (7),

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 110/2014 dėl pavyzdinio finansinio reglamento viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnyje (8),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį ir V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8–0119/2016),

               1.

               pritaria bendrosios įmonės ECSEL (buvusi bendroji įmonė ENIAC ir bendroji įmonė ARTEMIS) 2014 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą bendrosios įmonės ECSEL (buvusi bendroji įmonė ENIAC ir bendroji įmonė ARTEMIS) vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 422, 2015 12 17, p. 80.

      (2)  OL C 422, 2015 12 17, p. 81.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 30, 2008 2 4, p. 21.

      (5)  OL L 30, 2008 2 4, p. 52.

      (6)  OL L 169, 2014 6 7, p. 152.

      (7)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (8)  OL L 38, 2014 2 7, p. 2.


title: 2014/244/BUSP: 2014 m. balandžio 29 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas Atalanta/2/2014 dėl trečiosios valstybės įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją, skirtą prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), priėmimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ATALANTA/3/2009

text:
3.5.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 132/63

         POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS ATALANTA/2/2014
   2014 m. balandžio 29 d.
   dėl trečiosios valstybės įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją, skirtą prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), priėmimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ATALANTA/3/2009

      (2014/244/BUSP)

   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 10 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (1), ypač į jų 10 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 21 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimą ATALANTA/3/2009 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), Prisidedančių šalių komiteto įsteigimo (Atalanta) (2009/369/BUSP) (2)

   kadangi:

               (1)

               pagal Bendrųjų veiksmų 2008/851/BUSP 10 straipsnio 2 dalį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) priimti atitinkamus sprendimus dėl trečiųjų valstybių siūlomų įnašų priėmimo;

               (2)

               2014 m. kovo 11 d. ES operacijos vadui pateikus rekomendaciją dėl Naujosios Zelandijos įnašo ir 2014 m. kovo 25 d. Europos Sąjungos kariniam komitetui patarus, Naujosios Zelandijos įnašas turėtų būti priimtas;

               (3)

               todėl Politinio ir saugumo komiteto Sprendimas ATALANTA/3/2009 turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant išbraukti priedą, kuriame pateiktas trečiųjų valstybių, kurių įnašai priimti, sąrašas;

               (4)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Naujosios Zelandijos įnašas į Europos Sąjungos karinę operaciją, skirtą prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų apiplėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), priimamas ir laikomas svariu.
   2.   Naujoji Zelandija atleidžiama nuo finansinių įnašų į Atalanta biudžetą.
   2 straipsnis
   Politinio ir saugumo komiteto sprendimas ATALANTA/3/2009 iš dalies keičiamas taip:

               1)

               2 straipsnio 1 dalyje ties antru brūkšneliu formuluotė „priede nurodytų“ išbraukiama;

               2)

               priedas išbraukiamas.

         3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 29 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         W. STEVENS

      (1)  OL L 301, 2008 11 12, p. 33.

      (2)  OL L 112, 2009 5 6, p. 9.


title: 2009 m. gruodžio 16 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 532/09/COL, kuriuo 76-ąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje įtraukiant naują skyrių, kuriame pateikiami valstybės pagalbos palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumui, apie kurią turi būti pranešta atskirai, suderinamumo analizės kriterijai

text:
15.12.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 332/14

         ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS
   Nr. 532/09/COL
   2009 m. gruodžio 16 d.
   kuriuo 76-ąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje įtraukiant naują skyrių, kuriame pateikiami valstybės pagalbos palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumui, apie kurią turi būti pranešta atskirai, suderinamumo analizės kriterijai
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),
   ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,
   ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,
   PRISIMINDAMA Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, kurias Institucija priėmė 1994 m. sausio 19 d. (4),
   kadangi:
   pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį ELPA priežiūros institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos;
   pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta EEE susitarime arba Institucijos ir Teismo susitarime arba jei Institucija mano tai esant reikalinga;
   Europos Komisija 2009 m. rugpjūčio 11 d. paskelbė komunikatą „Valstybės pagalbos palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumui, apie kurią turi būti pranešta atskirai, suderinamumo analizės kriterijai“ (5);
   komunikatas yra svarbus ir Europos ekonominei erdvei;
   reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje;
   kadangi pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus;
   Institucija su Europos Komisija konsultavosi 2009 m. lapkričio 27 d. raštu ta tema (dokumento Nr. 538332), su ELPA valstybėmis – 2009 m. spalio 16 d. raštais ta tema (dokumentų Nr. 5333819, 533835 ir 533836),
   PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Valstybės pagalbos gairės turi būti iš dalies keičiamos įtraukiant naują skyrių, kuriame pateikiami valstybės pagalbos palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumui, apie kurią turi būti pranešta atskirai, suderinamumo analizės kriterijai. Naujasis skyrius pateiktas šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

      Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 16 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Per SANDERUD

            Pirmininkas

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            Kolegijos narys

      (1)  Toliau – Institucija.

      (2)  Toliau – EEE susitarimas.

      (3)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

      (4)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių ir Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, kurias Institucija patvirtino ir išleido 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – OL) L 231, 1994 9 3, p. 1, ir 1994 m. rugsėjo 3 d. EEE priede Nr. 32, p. 1 (toliau – Valstybės pagalbos gairės). Atnaujinta Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (5)  OL C 188, 2009 8 11, p. 6.

      PRIEDAS

         VALSTYBĖS PAGALBOS PALANKIŲ SĄLYGŲ NETURINČIŲ IR NEĮGALIŲ DARBUOTOJŲ UŽIMTUMUI, APIE KURIĄ TURI BŪTI PRANEŠTA ATSKIRAI, SUDERINAMUMO ANALIZĖS KRITERIJAI
          (1)

      1.   Įvadas

                  1.

                  Užimtumo ir socialinės politikos skatinimas – vienas iš EEE susitarimo ir ELPA valstybių tikslų (2). Nedarbas ir ypač kai kurių kategorijų darbuotojų struktūrinis nedarbas tam tikrose ELPA valstybių dalyse vis dar sunkiai išsprendžiamas klausimas. Valstybės pagalbą teikiant subsidijomis darbo užmokesčio išlaidoms padengti (darbo užmokestis – tai visa suma, kurią pagalbos gavėjas iš tikrųjų moka dėl tam tikrų užimtumo santykių ir kurią sudaro: a) bruto darbo užmokestis neatskaičius mokesčių, b) privalomosios įmokos, pvz., socialinio draudimo įmokos, ir c) vaiko priežiūros ir tėvų priežiūros išmokų išlaidos (toliau – darbo užmokesčio subsidijos), įmones galima papildomai paskatinti įdarbinti daugiau palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų. Vadinasi, tokios pagalbos tikslas – skatinti įdarbinti tikslinių kategorijų darbuotojus.

                  2.

                  Šiame skyriuje paaiškinama, kokius kriterijus ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) taikys valstybės pagalbos darbo užmokesčio subsidijomis, apie kurią turi būti pranešta atskirai pagal akto, nurodyto EEE susitarimo XV priedo 1j punkte (2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/2008, skelbiančio tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas)) (3), suderinto su EEE susitarimo 1 protokolu (4) (toliau – Bendrasis bendrosios išimties reglamentas), 6 straipsnio 1 dalies h ir i punktus, vertinimui. Šiomis gairėmis siekiama užtikrinti Institucijos sprendimų pagrindimo skaidrumą bei sukurti nuspėjamumą ir teisinį tikrumą.

                  3.

                  Šios gairės taikomos valstybės pagalbai, teikiamai palankių sąlygų neturinčių, labai nepalankias sąlygas turinčių ir neįgalių darbuotojų, kaip apibrėžta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 2 straipsnio 18, 19 ir 20 dalyse, darbo užmokesčio subsidijomis. Šios gairės bus taikomos bet kokiai individualiai priemonei, taikomai ad hoc ar pagal schemą, jeigu jos subsidijos ekvivalentas viršija 5 mln. EUR įmonei per metus palankių sąlygų neturintiems ir labai nepalankias sąlygas turintiems darbuotojams (toliau kartu – palankių sąlygų neturintys darbuotojai) įdarbinti ir 10 mln. EUR įmonei per metus neįgaliems darbuotojams įdarbinti (5).

                  4.

                  Šiose gairėse nustatyti kriterijai nebus taikomi mechaniškai. Institucijos atliekamo vertinimo lygis ir informacijos, kurios jai gali prireikti, pobūdis bus proporcingi konkurencijos iškraipymo rizikai. Analizės mastas priklausys nuo konkretaus atvejo pobūdžio.

            2.   Teigiamas poveikis pagalbai

      2.1.   Bendrojo intereso tikslo buvimas

                  5.

                  Tam tikrų kategorijų darbuotojams ypač sunkiai sekasi susirasti darbą, nes darbdaviai mano, kad jie nesugeba dirbti taip našiai kaip kiti darbuotojai, arba yra iš anksto prieš juos nusistatę. Tokio tariamo ar iš tikrųjų menkesnio darbo našumo priežastis gali būti tai, kad tokie darbuotojai dažnai neturi naujos darbo patirties (pvz., jauni darbuotojai arba ilgalaikiai bedarbiai), arba nuolatinė negalia. Dėl tariamo ar iš tikrųjų menkesnio darbuotojų našumo tikėtina, kad tokie darbuotojai nepateks į darbo rinką, jeigu darbdaviams nebus pasiūlyta kompensacija už jų įdarbinimą.

                  6.

                  Socialiniu atžvilgiu pageidautina, kad į darbo rinką būtų įtraukti visų kategorijų darbuotojai. Vadinasi, vidaus pajamų dalis gali būti perskirstyta darbuotojų, kuriems taikomos priemonės, kategorijoms. Valstybės pagalba galima padėti palankių sąlygų neturintiems ir neįgaliems darbuotojams patekti į darbo rinką ar pasilikti joje, padengiant papildomas išlaidas, susijusias su šių darbuotojų tariamu ar iš tikrųjų menkesniu našumu.

                  7.

                  ELPA valstybės turėtų įrodyti, kad pagalba bus skiriama bendrojo intereso tikslui pasiekti. Atlikdama analizę, Institucija, be kitų dalykų, nagrinės šiuos aspektus:

                              a)

                              darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, skaičius ir jų kategorijos;

                              b)

                              darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, užimtumo lygis nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu bei atitinkamoje įmonėje ar įmonėse;

                              c)

                              darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, nedarbo lygis nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu;

                              d)

                              didesnėms neįgaliųjų ir palankių sąlygų neturinčių darbuotojų grupėms priklausantys labai atskirti asmenys.

            2.2.   Valstybės pagalba kaip tinkama politikos priemonė

                  8.

                  Valstybės pagalba darbo užmokesčio subsidijomis – ne vienintelė politikos priemonė, kuria ELPA valstybės gali pasinaudoti norėdamos skatinti palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumą. ELPA valstybės taip pat gali naudoti bendrąsias priemones, pvz., mažinti darbo sąnaudų ir socialinių išlaidų apmokestinimą, skatinti investicijas į švietimą ir mokymą, taikyti orientavimo ir konsultavimo užtikrinimo priemones, teikti pagalbą bedarbiams ir remti jų mokymą, tobulinti darbo įstatymus.

                  9.

                  Jei ELPA valstybė apsvarstė kitas politikos galimybes ir nustatė atrankinės priemonės, kaip antai valstybės pagalbos konkrečiai įmonei, naudojimo pranašumus, atitinkamos priemonės laikomos tinkamomis. Institucija ypač atsižvelgs į visus pasiūlytos priemonės poveikio vertinimus, kuriuos yra atlikusi ELPA valstybė.

            2.3.   Skatinamasis pagalbos poveikis ir jos būtinybė

                  10.

                  Pagalbos gavėjas, gavęs valstybės pagalbą palankių sąlygų neturinčių ir neįgalių darbuotojų užimtumui, privalo pakeisti savo elgesį taip, kad dėl pagalbos toje įmonėje padidėtų bendras palankių sąlygų neturinčių ar neįgalių darbuotojų skaičius. Naujai įdarbinti palankių sąlygų neturintys arba neįgalūs darbuotojai turėtų užimti tik naujai sukurtus etatus arba tuos etatus, kurie tapo laisvi dėl savanoriško išėjimo iš darbo, neįgalumo, išėjimo į pensiją dėl amžiaus, savanoriško darbo laiko sutrumpinimo arba teisėto atleidimo dėl netinkamo elgesio. Etatų, kurie tapo laisvi darbuotojus atleidus dėl etatų mažinimo, neturi užimti subsidijuojami palankių sąlygų neturintys ar neįgalūs darbuotojai. Vadinasi, valstybės pagalbos neleidžiama naudoti tam, kad būtų pakeičiami darbuotojai, už kuriuos įmonė nebegauna subsidijų ir kurie todėl buvo atleisti.

                  11.

                  ELPA valstybės Institucijai turėtų įrodyti, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį ir yra būtina. Pirma, prieš įdarbindamas tų kategorijų darbuotojus, kuriems taikomos priemonės, pagalbos gavėjas atitinkamai ELPA valstybei turi pateikti pagalbos paraišką. Antra, ELPA valstybė turi įrodyti, kad pagalba teikiama už palankių sąlygų neturintį arba neįgalų darbuotoją įmonėje, kurioje be šios pagalbos darbuotojas nebūtų buvęs įdarbintas.

                  12.

                  Atlikdama analizę, Institucija, be kitų dalykų, nagrinės šiuos aspektus:

                              a)

                              pagalbos gavėjo vidaus dokumentus, susijusius su užimtumo išlaidomis ir tų kategorijų darbuotojais, kuriems taikoma priemonė, atsižvelgdama į du įvykių scenarijus: su pagalba ir be jos;

                              b)

                              toje įmonėje mokamas ar mokėtas darbo užmokesčio subsidijas: darbuotojų, už kuriuos turi būti mokamos subsidijos, kategorijas ir skaičių;

                              c)

                              tų kategorijų darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, metinę kaitą.

            2.4.   Pagalbos proporcingumas

                  13.

                  ELPA valstybė turi įrodyti, kad pagalba yra būtina, o suma – kuo mažesnė, kad būtų pasiektas pagalbos tikslas.
                  ELPA valstybės turėtų pateikti įrodymų, kad, palyginti su išlaidomis darbuotojams, kurie nėra palankių sąlygų neturintys ar neįgalūs darbuotojai, pagalbos suma neviršija tų kategorijų darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, įdarbinimo grynųjų papildomų išlaidų (6).
                  Bet kuriuo atveju, pagalbos intensyvumas neturi viršyti intensyvumo, nustatyto Bendrojo bendrosios išimties reglamento 40 (7) ir 41 (8) straipsniuose. Tinkamos finansuoti išlaidos, kurioms turi būti taikomas pagalbos intensyvumo reikalavimas, turi būti apskaičiuojamos pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 40 (9) ir 41 (10) straipsnius.

            3.   Neigiamas poveikis pagalbai

                  14.

                  Jeigu pagalba proporcinga pagalbos tikslui, neigiamas pagalbos poveikis gali būti apribotas ir neigiamo poveikio analizės gali neprireikti. Tačiau kai kuriais atvejais, net jei pagalba yra būtina ir proporcinga, kad tam tikra įmonė galėtų padidinti tų kategorijų darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, užimtumą, dėl šios pagalbos gali pasikeisti pagalbos gavėjo elgesys, o tai gali smarkiai iškraipyti konkurenciją. Tokiais atvejais Institucija išnagrinės konkurencijos iškraipymus. Konkurencijos iškraipymo, kurį sukelia teikiama pagalba, mastas gali keistis atsižvelgiant į pagalbos ir paveiktų rinkų ypatumus (11).

                  15.

                  Pagalbos ypatumai, dėl kurių gali padidėti iškraipymo tikimybė ir jo mastas:

                              a)

                              atrankumas;

                              b)

                              pagalbos dydis;

                              c)

                              pagalbos pakartojimas ir trukmė;

                              d)

                              pagalbos poveikis įmonės išlaidoms.

                  16.

                  Pavyzdžiui, pagalbos schema, kuria įmonės ELPA valstybėje bendrai skatinamos įdarbinti daugiau palankių sąlygų neturinčių arba neįgalių darbuotojų, gali turėti kitokį poveikį rinkai, palyginti su didele pagalbos suma, ad hoc skirta vienai įmonei tam, kad ji galėtų įdarbinti daugiau tam tikros kategorijos darbuotojų. Pastaroji pagalba gali dar labiau iškraipyti konkurenciją, nes pagalbos gavėjo konkurentų galimybės konkuruoti yra mažesnės. Iškraipymas bus dar didesnis, jeigu pagalbos gavėjo versle darbo išlaidos sudarys didelę bendrųjų išlaidų dalį.

                  17.

                  Vertindama rinkos ypatumus, pagal kurias būtų įmanoma kur kas tiksliau nustatyti tikėtiną pagalbos poveikį, Institucija, be kita ko, atsižvelgs į:

                              a)

                              rinkos struktūrą;

                              b)

                              sektoriaus arba pramonės šakos ypatumus;

                              c)

                              padėtį nacionalinėje ir (arba) regioninėje darbo rinkoje.

                  18.

                  Rinkos struktūra bus vertinama atsižvelgiant į rinkos koncentraciją, įmonių dydį (12), produktų diferenciacijos laipsnį (13) bei patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos kliūtis. Rinkos dalys ir koncentracijos santykis bus apskaičiuojama tik apibrėžus atitinkamą rinką. Apskritai kuo mažiau yra įmonių, tuo didesnė jų užimama rinkos dalis ir tuo mažesnė konkurencija, kurios būtų galima tikėtis (14). Jeigu paveikta rinka yra koncentruota ir joje daug patekimo į rinką kliūčių (15), o pagalbos gavėjas yra pagrindinis šios rinkos dalyvis, labiau tikėtina, kad konkurentai dėl pagalbos privalės keisti savo elgesį, pvz., kuriam laikui atidėti arba atšaukti naujo produkto pateikimą ar naujos technologijos diegimą arba apskritai pasitraukti iš rinkos.

                  19.

                  Institucija taip pat atsižvelgs į sektoriaus ypatumus, pvz., į esamus pernelyg didelius pajėgumus, taip pat į tai, ar pramonės šakos rinkos yra augančios (16), brandžios, ar patiria nuosmukį. Pavyzdžiui, jeigu pramonėje esama pernelyg didelių pajėgumų arba ji apima brandžias rinkas, gali padidėti rizika, kad dėl pagalbos subsidijuojamų darbuotojų neturinčios įmonės taps nenašios ir jų produktai bus išstumti.

                  20.

                  Galiausiai priemonė bus vertinama atsižvelgiant į padėtį, susiklosčiusią darbo rinkoje, t. y. nedarbo ir užimtumo lygį, darbo užmokesčio lygį ir darbo įstatymus.

                  21.

                  Darbo užmokesčio subsidija tam tikrais atvejais gali sukelti 22–27 punktuose aptartus konkurencijos iškraipymus.

         Pakeitimo ir išstūmimo poveikis

                  22.

                  Pakeitimo poveikis susijęs su padėtimi, kai tam tikrų kategorijų darbuotojams skirtos darbo vietos paprasčiausiai pakeičia kitų kategorijų darbuotojams skirtas darbo vietas. Teikiant specialiam darbuotojų pogrupiui skirtą darbo užmokesčio subsidiją darbo jėga padalijama į subsidijuojamą ir nesubsidijuojamą, tačiau kartu įmonės gali būti skatinamos nesubsidijuojamus darbuotojus pakeisti subsidijuojamais darbuotojais. Taip atsitinka todėl, kad pasikeičia santykinės išlaidos, kurias tenka skirti subsidijuojamų ir nesubsidijuojamų darbuotojų darbo užmokesčiui (17).

                  23.

                  Kadangi subsidijuojamų darbuotojų įdarbinusios įmonės konkuruoja tose pačiose prekių ar paslaugų rinkose kaip ir subsidijuojamų darbuotojų neįdarbinusios įmonės, dėl darbo užmokesčio subsidijų gali sumažėti darbo vietų kituose ekonomikos sektoriuose. Taip nutinka, kai subsidijuojamų darbuotojų įdarbinusios įmonės gamybos apimtis padidėja, bet dėl to išstumiami tų įmonių, kurios neturi subsidijuojamų darbuotojų, produktai, todėl tokia pagalba mažinamas nesubsidijuojamas užimtumas.

         Patekimas į rinką ir pasitraukimas iš jos

                  24.

                  Užimtumo išlaidos – tai įprasta bet kurios įmonės veiklos išlaidų dalis. Todėl ypač svarbu, kad pagalbos poveikis užimtumui būtų teigiamas ir kad įmonėms nebūtų suteikta vien galimybė sumažinti išlaidas, kurias šios įmonės kitu atveju turėtų apmokėti. Pavyzdžiui, darbo užmokesčio subsidijomis mažinamos einamosios gamybos išlaidos, todėl patekimas į rinką atrodytų priimtinesnis ir įmonės, kurių komercinės galimybės kitomis sąlygomis būtų prastesnės, galėtų patekti į rinką arba pasiūlyti naujų produktų ir taip pakenktų kur kas našiau dirbantiems konkurentams.

                  25.

                  Valstybės pagalbos prieinamumas taip pat turės įtakos įmonės sprendimui pasitraukti iš rinkos, kurioje ji jau veikia. Darbo užmokesčio subsidijos galėtų sumažinti nuostolius ir leistų įmonei rinkoje likti ilgiau, tai reikštų, kad kitos, našiau dirbančios įmonės, kurios negauna pagalbos, būtų priverstos pasitraukti iš rinkos.

         Investicijų skatinimas

                  26.

                  Rinkose, kuriose suteikiamos darbo užmokesčio subsidijos, įmonės neskatinamos konkuruoti ir gali pradėti mažinti investuojamas sumas ir nebesistengti didinti našumo ir diegti naujovių. Pagalbos gavėjas gali delsti diegti naujas, mažiau darbui imlias technologijas, nes pasikeičia santykinės darbui ir technologijoms imlių gamybos metodų išlaidos. Konkuruojančių ar papildančių produktų gamintojai taip pat gali sumažinti arba atidėti savo investavimą. Todėl bendras investavimo lygis tokioje pramonės šakoje sumažės.

         Poveikis prekybos srautams

                  27.

                  Darbo užmokesčio subsidijos tam tikrame regione gali nulemti palankesnes gamybos sąlygas tam tikrose teritorijose. Dėl to prekybos srautai gali būti perkelti į tuos regionus, kuriuose teikiama tokia pagalba.

            4.   Pusiausvyros nustatymas ir sprendimas

                  28.

                  Paskutinis analizės etapas – įvertinti, kiek teigiamas pagalbos poveikis bus didesnis už jos neigiamą poveikį. Šis vertinimas bus atliekamas atskirai kiekvienai individualiai priemonei. Siekdama palyginti teigiamą ir neigiamą poveikį, Institucija išnagrinės jo mastą ir atliks bendrą tokio poveikio gamintojams ir vartotojams kiekvienoje paveiktoje rinkoje vertinimą. Jeigu nebus lengvai gaunamos kiekybinės informacijos, Institucija vertinimui naudos kokybinę informaciją.

                  29.

                  Institucija turėtų laikytis palankesnio požiūrio ir pritarti didesniam konkurencijos iškraipymui, jei pagalba yra būtina, atitinka siekiamą pagalbos tikslą ir ja kompensuojamos tik grynosios papildomos išlaidos, kurios patiriamos dėl mažesnio tų kategorijų darbuotojų, kuriems taikoma priemonė, našumo.

         (1)  Šis skyrius atitinka Komisijos geriausios praktikos vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras kodeksą (OL C 136, 2009 6 16, p. 13).

         (2)  EEE susitarimo 66 straipsnis et seq. ir EEE susitarimo 31 protokolo dėl socialinės politikos 5 straipsnis.

         (3)  OL L 214, 2008 8 9, p. 3.

         (4)  2008 m. lapkričio 7 d. Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 120/2008 (OL L 339, 2008 12 18, p. 111 ir EEE Priedas Nr. 79, 2008 12 18, p. 20), įsigaliojęs 2008 m. lapkričio 8 d.

         (5)  Atsižvelgiant į jų specifiškumą, individualios priemonės, taikomos kompensuojant papildomas neįgalių darbuotojų įdarbinimo išlaidas ir papildomas išlaidas, kurių patiria socialinės įmonės (subsidijos ekvivalentas įmonei per metus viršija 10 mln. EUR), bus vertinamos remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu. Ad hoc pagalbai palankių sąlygų neturintiems darbuotojams įdarbinti, nesiekiančiai 5 mln. EUR, ir ad hoc pagalbai didelėms įmonėms neįgaliems darbuotojams įdarbinti, nesiekiančiai 10 mln. EUR, Institucija mutatis mutandis taikys šiose gairėse išdėstytus principus, tačiau ne taip nuodugniai.

         (6)  Apskaičiuojant grynąsias papildomas išlaidas atsižvelgiama į tikslinių kategorijų palankių sąlygų neturinčių arba neįgalių darbuotojų įdarbinimo išlaidas (pvz., dėl menkesnio našumo) ir naudą, kurią pagalbos gavėjas gauna iš šio įdarbinimo (pvz., pagerėjus įmonės įvaizdžiui).

         (7)  Pagalbos, kuri teikiama dėl palankių sąlygų neturinčių darbuotojų, intensyvumas turi neviršyti 50 % tinkamų finansuoti išlaidų.

         (8)  Pagalbos, kuri teikiama dėl neįgalių darbuotojų, intensyvumas turi neviršyti 75 % tinkamų finansuoti išlaidų.

         (9)  Palankių sąlygų neturinčių darbuotojų įdarbinimo tinkamos finansuoti išlaidos yra ne ilgesnio kaip 12 mėnesių laikotarpio nuo įdarbinimo pradžios darbo užmokesčio išlaidos. Tačiau jeigu susijęs darbuotojas yra labai nepalankias sąlygas turintis darbuotojas, tinkamos finansuoti išlaidos yra per daugiausia 24 mėnesių laikotarpį nuo įdarbinimo susidariusios darbo užmokesčio išlaidos.

         (10)  Neįgalių darbuotojų įdarbinimo tinkamos finansuoti išlaidos – tai bet kokios nustatytos trukmės laikotarpio, kurį neįgalus darbuotojas dirbo, darbo užmokesčio išlaidos.

         (11)  Pagalba gali paveikti kelias rinkas, nes pagalbos poveikio neįmanoma apriboti tik tomis rinkomis, kuriose pagalbos gavėjas veikia, t. y. pagalba gali paveikti ir kitas rinkas, pvz., išteklių rinkas.

         (12)  Įmonės dydį galima išreikšti užimama rinkos dalimi, apyvarta ir (arba) užimtumu.

         (13)  Kuo mažesnis produktų diferenciacijos laipsnis, tuo didesnis bus pagalbos poveikis konkurentų pelnui.

         (14)  Tačiau tam tikros rinkos vis tiek išlieka konkurencingos, nors jose veikia nedaug įmonių.

         (15)  Tačiau kartais suteikus pagalbą padedama įveikti patekimo į rinką kliūtis ir suteikiama galimybė naujoms įmonėms patekti į rinką.

         (16)  Dėl augančių rinkų pagalbos poveikis konkurentams paprastai būna menkesnis.

         (17)  Šis pakeitimo poveikis priklauso nuo darbo jėgos paklausos, t. y. nuo subsidijuojamų ir nesubsidijuojamų darbuotojų darbo paklausos lankstumo.


title: 2016 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/2131 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją, dėl ES ir Libano partnerystės prioritetų, įskaitant susitarimą, patvirtinimo

text:
6.12.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 331/6

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/2131
   2016 m. spalio 17 d.
   dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją, dėl ES ir Libano partnerystės prioritetų, įskaitant susitarimą, patvirtinimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 217 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2002 m. birželio 17 d. buvo pasirašytas ir 2006 m. balandžio 1 d. įsigaliojo Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, steigiantis Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją (1) (toliau – Susitarimas);

               (2)

               2015 m. lapkričio 18 d. bendras vyriausiojo įgaliotinio ir Europos Komisijos komunikatas „Europos kaimynystės politikos peržiūra“ palankiai įvertintas Tarybos 2015 m. gruodžio 14 d. išvadose, kuriose Taryba, inter alia, patvirtino ketinanti 2016 m. pradėti naują bendradarbiavimo su partnerėmis etapą, per kurį, jei tinkama, galėtų būti nustatyta naujų partnerystės prioritetų, daugiausia dėmesio skiriant sutartiems prioritetams ir interesams;

               (3)

               siekiant bendro Sąjungos ir Libano tikslo – bendros taikos, gerovės ir stabilumo erdvės, būtina bendradarbiauti, ypač taikant bendros atsakomybės ir diferencijavimo principus, taip pat atsižvelgiant į lemiamą Libano vaidmenį regione;

               (4)

               imdamiesi skubiausiai spręstinų klausimų Sąjunga ir Libanas toliau sieks pagrindinių savo ilgalaikės partnerystės tikslų, didins šalies ir regiono stabilumą, taip pat sieks ekonomikos augimo stiprindami valstybines institucijas ir gaivindami Libano ekonomiką;

               (5)

               todėl Sąjungos pozicija Susitarimu įsteigtoje Asociacijos taryboje turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją, dėl ES ir Libano partnerystės prioritetų, įskaitant susitarimą, patvirtinimo grindžiama ES ir Libano asociacijos tarybos sprendimo projektu, pridedamu prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2016 m. spalio 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         F. MOGHERINI

      (1)  Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, steigiantis Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją (OL L 143, 2006 5 30, p. 2).

      PROJEKTAS
      ES IR LIBANO ASOCIACIJOS TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1/2016
      … m. … … d.
      dėl ES ir Libano partnerystės prioritetų
      ES IR LIBANO ASOCIACIJOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, steigiantį Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją,
      kadangi:

                  (1)

                  2002 m. birželio 17 d. buvo pasirašytas ir 2006 m. balandžio 1 d. įsigaliojo Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, steigiantis Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją (toliau – Susitarimas);

                  (2)

                  Susitarimo 76 straipsniu Asociacijos tarybai suteikti įgaliojimai priimti sprendimus siekiant Susitarimo tikslų jame numatytais atvejais ir teikti atitinkamas rekomendacijas;

                  (3)

                  Susitarimo 86 straipsnyje numatyta, kad Šalys turi imtis visų bendrųjų ar specialiųjų priemonių, siekdamos įvykdyti Susitarime nurodytus įsipareigojimus, ir turi užtikrinti, kad Susitarime nustatyti tikslai būtų pasiekti;

                  (4)

                  antras ES ir Libano veiksmų planas, dėl kurio susitarta 2013 m., siekiant plėtoti bendradarbiavimą Susitarime nurodytose srityse, baigė galioti 2015 m. ir nebuvo atnaujintas;

                  (5)

                  pagal 2016 m. persvarstytą Europos kaimynystės politiką siūloma pradėti naują bendradarbiavimo su partneriais etapą, kuris abiem Šalims leistų prisiimti didesnę atsakomybę;

                  (6)

                  ES ir Libanas nusprendė stiprinti partnerystę ir sutarė dėl 2016–2020 m. laikotarpio prioritetų, kuriais siekiama paremti ir stiprinti Libano atsparumą ir stabilumą bei atremti užsitęsusio konflikto Sirijoje poveikį;

                  (7)

                  Susitarimo Šalys susitarė dėl ES ir Libano partnerystės prioritetų teksto, įskaitant susitarimą, kuris padės įgyvendinti Susitarimą, daugiausia dėmesio skiriant bendradarbiavimui, susijusiam su bendrai nustatytais bendrais interesais – jiems bus teikiama pirmenybė,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Asociacijos taryba rekomenduoja Šalims įgyvendinti ES ir Libano partnerystės prioritetus, įskaitant susitarimą, kurie pateikti šio sprendimo priede.
      2 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

         Priimta … m. … … d.

               ES ir Libano asociacijos tarybos vardu

               Pirmininkas