title: Komisijos sprendimas (ES) 2019/1712 2018 m. liepos 20 d. dėl valstybės paskolos SA.29198 – (2010/C) (ex 2009/NN), kurią Slovakija suteikėįmonei Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 4723) (Tekstas autentiškas tik slovakų kalba) (Tekstas svarbus EEE)

text:
11.10.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 260/56

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1712
         2018 m. liepos 20 d.
         dėl valstybės paskolos SA.29198 – (2010/C) (ex 2009/NN), kurią Slovakija suteikėįmonei „Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s.“ („ZSSK Cargo“)
         (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 4723)
         (Tekstas autentiškas tik slovakų kalba)
         (Tekstas svarbus EEE)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
         atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
         pagal pirmiau nurodytą (-as) nuostatą (-as) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į jų pastabas (1),
         kadangi:
         1.   Procedūra

                     (1)

                     2010 m. vasario 24 d. raštu Komisija informavo Slovakiją apie savo sprendimą dėl įmonei „Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s.“ suteiktos valstybės paskolos pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą).

                     (2)

                     Komisijos sprendimas pradėti procedūrą, kaip paaiškinta toliau, priimtas gavus 2009 m. balandžio 21 d. anoniminio konkurento skundą ir pranešimą, kurį 2009 m. rugpjūčio 10 d. Slovakija pateikė siekdama teisinio tikrumo.

                     (3)

                     Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl valstybės paskolos, tačiau jokių pastabų negavo.

                     (4)

                     2010 m. birželio 16 d. raštu Slovakija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.

                     (5)

                     2010 m. lapkričio 8 d., 2010 m. gruodžio 22 d., 2011 m. birželio 14 d., 2012 m. rugpjūčio 6 d. ir 2016 m. rugpjūčio 25 d. Komisija Slovakijos valdžios institucijoms nusiuntė papildomus prašymus pateikti informacijos. Slovakijos valdžios institucijos atsakymus pateikė atitinkamai 2012 m. gruodžio 6 d. ir 2011 m. sausio 22 d., 2011 m. liepos 11 d., 2012 m. rugsėjo 17 d. ir 2016 m. spalio 14 d.2017 m. gruodžio 20 d. Slovakijos valdžios institucijos pateikė papildomų paaiškinimų, jie buvo aptarti 2018 m. sausio 23 d. susitikime.

               2.   Išsamus priemonės aprašymas

         2.1.   Gavėjas (veikla, nuosavybė, rinkos dalis ir pan.)

                     (6)

                     Įmonė „Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s.“ (toliau – „ZSSK Cargo“) įsteigta 2005 m. geležinkelių rinkoje įsitvirtinusį operatorių „Železničná spoločnosť, a.s.“ padalijus į tris atskiras geležinkelio įmones: infrastruktūros valdytoją „Železnice Slovenskej Republiky“, keleivių vežimo įmonę „Železničná spoločnosť Slovensko a.s.“ ir krovinių vežimo įmonę „ZSSK Cargo“. Slovakijos Vyriausybė buvo ir yra įmonės „ZSSK Cargo“ steigėja ir vienintelė akcininkė. Slovakijos Respublikos transporto, pašto ir telekomunikacijų ministerija naudojasi Vyriausybės turimomis akcininkės teisėmis.

               2.2.   Įmonei „ZSSK Cargo“ suteiktos paskolos aprašymas

                     (7)

                     165 969 594,37 EUR paskola, dėl kurios pradėta ši procedūra, patvirtinta 2009 m. kovo 4 d. Vyriausybės dekretu Nr. 173 ir 2009 m. balandžio 6 d. išmokėta įmonei „ZSSK Cargo“ pagal 2009 m. kovo 31 d. Transporto, pašto ir telekomunikacijų ministerijos ir įmonės „ZSSK Cargo“ sudarytą sutartį (2). Paskola buvo suteikta dešimties metų laikotarpiui, atidedant pagrindinės sumos pirmosios įmokos mokėjimą dvejiems metams.

                     (8)

                     Paskola nebuvo užtikrinta. Ji buvo skirta darbuotojų darbo užmokesčiui ir kitoms išlaidoms, mokesčiams už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ir finansinėms išlaidoms, susijusioms su dideliu veiklos pajamų sumažėjimu, bei vykdomoms ir planuojamoms restruktūrizavimo priemonėms finansuoti, kaip aprašyta toliau. Paskola buvo suteikta paskelbus 2009 m. vasario mėn. parengtą ataskaitą dėl įmonės ir Slovakijos Respublikos geležinkelių (Železnice Slovenskej republiky) ekonominės padėties, kurioje buvo aprašyti įmonės „ZSSK Cargo“ patiriami finansiniai sunkumai ir kuri buvo pridėta kaip aiškinamasis dokumentas prie 2009 m. kovo 4 d. Vyriausybės dekreto Nr. 173.

                     (9)

                     Kintamą paskolos palūkanų normą sudarė 6 mėnesių euro tarpbankinio skolinimo palūkanų norma (EURIBOR) pridėjus 3,2 % metinę maržą. 2009 m. balandžio 6 d. suderinta metinė palūkanų norma sudarė 4,844 % (1,644 % (6 mėnesių EURIBOR) + 3,2 % (marža)). Slovakijos valdžios institucijų teigimu, tokia norma buvo nustatyta remiantis Slovakijos skolų ir likvidumo valdymo agentūros ARDAL nuomone (3).

                     (10)

                     2011 ir 2012 m. Slovakijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į tai, kad įmonės „ZSSK Cargo“ finansinė padėtis nepakito, ir pripažindamos, kad jos restruktūrizavimas tebevyksta, kelis kartus pratęsė pradinį pagrindinės sumos mokėjimo atidėjimo dvejiems metams laikotarpį (iš viso 18 mėnesių). Nors pradinis grąžinimo laikotarpis buvo iki 2019 m., įmonė „ZSSK Cargo“ visą paskolą kartu su visomis mokėtinomis palūkanomis grąžino anksčiau laiko iki 2015 m. lapkričio mėn.

               2.3.   „ZSSK Cargo“ veiklos ir finansiniai rezultatai

                     (11)

                     Krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų rinka buvo atverta konkurencijai Slovakijoje 2007 m., vadovaujantis Tarybos direktyva 91/440/EEB (4), kuria nuo 2006 m. sausio 1 d. buvo liberalizuota tarptautinio krovinių vežimo geležinkeliais rinka, o nuo 2007 m. sausio 1 d. – visų kitų krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų rinka.

                     (12)

                     Įmonė „ZSSK Cargo“ teikė ir vis dar teikia krovinių vežimo geležinkeliais paslaugas savarankiškai arba kartu su krovinių vežimo keliais paslaugų įmonėmis, taip pat nuomoja riedmenis, vykdo jų priežiūrą ir remontą. 2010 m. Slovakijos Respublikoje veiklą vykdė 15 krovinių vežimo įmonių. 2008 m. įmonė „ZSSK Cargo“ pervežė 44,5 mln. tonų prekių; tai sudarė 93,7 % Slovakijos krovinių vežimo geležinkeliais rinkos dalį. Per pirmą 2009 m. pusmetį įmonė „ZSSK Cargo“ pervežė 15,3 mln. tonų; tai sudarė 93 % Slovakijos krovinių vežimo geležinkeliais rinkos dalį.

                     (13)

                     Pirmus trejus metus po įmonės sukūrimo 2005 m. „ZSSK Cargo“ veikla buvo nuostolinga (5). 2005 ir 2006 m. „ZSSK Cargo“ grynieji nuostoliai atitinkamai sudarė 428 mln. SKK (11,3 mln. EUR) (6) ir 855 mln. SKK (24,8 mln. EUR) (7). 2007 m. įmonei „ZSSK Cargo“ pavyko sumažinti grynąjį nuostolį iki 154 mln. SKK (4,5 mln. EUR). 2008 m. įmonė „ZSSK Cargo“ uždirbo 83 mln. SKK (2,4 mln. EUR) grynojo pelno; šį rezultatą iš esmės lėmė daugiau nei 600 mln. SKK (17,4 mln. EUR) sumažintos veiklos sąnaudos.

               2.4.   „ZSSK Cargo“ finansinė padėtis suteikiant paskolą

                     (14)

                     Remiantis Slovakijos valdžios institucijų pateikta informacija, 2008 m. įmonės „ZSSK Cargo“ pajamos neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (EBITDA) padidėjo 6 %, palyginti su 2007 m., ir sudarė 59,8 mln. EUR. 2007 ir 2008 m. kiti pagrindiniai finansiniai rodikliai (pajamos, nuosavas kapitalas, bendra skola) išliko arba stabilūs, arba šiek tiek pagerėjo. Pavyzdžiui, 2008 m. skolos ir nuosavo kapitalo santykis sumažėjo 6 % iki 43,9 % Remiantis ZSSK 2009 m. kovo mėn. finansiniais duomenimis, pagal kuriuos nustatytas „S&P“ reitingas, galima daryti išvadą, kad ZSSK nebuvo sunkumų patirianti įmonė (C reitingas) ir išlaikė investicinį reitingą (BB reitingas).

                     (15)

                     Tačiau 2008 m. įmonės „ZSSK Cargo“ metiniame pranešime minima, kad per paskutinį 2008 m. ketvirtį pasimatė visas ekonomikos krizės poveikis, kai sumažėjo vežimo paklausa ir todėl suprastėjo įmonės „ZSSK Cargo“ veiklos rodikliai. Tuo laikotarpiu krovinių vežimo pajamos sumažėjo daugiau nei 30 % Todėl įmonės „ZSSK Cargo“ finansinė padėtis blogėjo 2008 m. pabaigoje ir vėliau. Per pirmą 2009 m. pusmetį įmonės pajamos sumažėjo 38 %, palyginti su tuo pačiu 2008 m. laikotarpiu. Analogiškai įmonės rezultatas sumažėjo nuo 22 mln. EUR grynojo pelno, uždirbto per pirmą 2008 m. pusmetį, iki 47 mln. EUR grynojo nuostolio, patirto per pirmą 2009 m. pusmetį.

                     (16)

                     Šiomis aplinkybėmis 2009 m. vasario mėn. ataskaitoje dėl įmonės ir Slovakijos Respublikos geležinkelių ekonominės padėties buvo aprašytas restruktūrizavimo procesas, kurį įmonė „ZSSK Cargo“ vykdė 2006–2008 m. Ataskaitoje buvo įvardytas paskolos poreikis ir papildomos priemonės, kurios buvo laikomos būtinomis tam, kad būtų pagerinta įmonės „ZSSK Cargo“ finansinė padėtis: i) papildomos sąnaudų mažinimo priemonės, ii) laikinas darbuotojų atleidimas ir iii) ilgalaikis darbuotojų skaičiaus optimizavimas bei tolesnis įmonės „ZSSK Cargo“ veiklos restruktūrizavimas. Darbuotojų skaičių sumažinus daugiau nei 10 % ir pritaikius kitas išlaidų restruktūrizavimo priemones, 2007 m. veiklos išlaidos sumažėjo 600 mln. SKK (17,4 mln. EUR). Restruktūrizavimo priemonės leido gerokai sumažinti nuostolius 2007 m. ir pasiekti teigiamą rezultatą 2008 m. nepaisant pirmųjų neigiamų krizės padarinių metų pabaigoje. Remiantis šiomis aplinkybėmis, ataskaitoje daroma išvada, kad įmonė „ZSSK Cargo“ siekė ilgalaikio konkurencingumo ir pelningumo, o numatomus 2009 m. finansinius nuostolius iš esmės lėmė drastiškas, tačiau laikinas vežimo apimties sumažėjimas dėl krizės, kuri prasidėjo ankstesniais metais.

                     (17)

                     Vėliau, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu (1 lentelė), 2010 m. grynasis pelnas išliko itin neigiamas. Tačiau jau 2011 m. įmonei pavyko gerokai sumažinti nuostolius ir vėliau gauti mažiau pajamų. Vėlesniais metais darbuotojų skaičius sumažėjo 44 % iki 2016 m. Iki 2013 m. įmonė „ZSSK Cargo“ atsigavo ir dabar uždirba nedidelį pelną, kaip matyti iš lentelės.

                        Atrinkti įmonės ZSSK 2008–2016 m. finansiniai duomenys

                                 (mln. EUR)

                                 2008 m.

                                 2009 m.

                                 2010 m.

                                 2011 m.

                                 2012 m.

                                 2013 m.

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                    Pajamos

                                 458

                                 340

                                 378

                                 371

                                 315

                                 369

                                 296

                                 284

                                 278

                                    Pelnas

                                 2,7

                                 – 126,6

                                 – 122,6

                                 –0,3

                                 –23,9

                                 +0,3

                                 –5,5

                                 +0,8

                                 +0,1

                                    Darbuotojų skaičius

                                 10 448

                                 9 826

                                 9 546

                                 8 054

                                 6 822

                                 6 331

                                 6 103

                                 6 027

                                 5 794

                                    Šaltinis: Slovakijos Respublikos pateikti įmonės „ZSSK Cargo“ metiniai panešimai, taip pat skelbiami (nuo 2011 m.) internete (https://www.zscargo.sk/en/media/annual-reports).

               2.5.   Tuometiniai kitų bankų paskolų įkainiai ir kitų paskolų panašaus reitingo įmonėms sąlygos

                     (18)

                     Iki 2009 m. kovo mėn., kai buvo suteikta paskola, trys komerciniai bankai pateikė įmonei „ZSSK Cargo“ preliminarius pasiūlymus dėl tokio paties dydžio paskolos (166 mln. EUR) ir grąžinimo laikotarpio (10 metų), atitinkamai taikant 6 mėnesių EURIBOR plius 295 bazinių punktų ([komercinis bankas Nr. 1] (8)), 285–300 bazinių punktų, priklausomai nuo grąžinimo termino ([komercinis bankas Nr. 2]), arba 425 bazinių punktų ([komercinis bankas Nr. 3]) palūkanų normą be jokio konkretaus įkaito.

                     (19)

                     Paskolos suteikimo dieną – 2009 m. kovo 31 d. – maždaug 32 įmonės, turinčios panašų į įmonės „ZSSK Cargo“ kreditingumą (BB reitingas), finansų rinkose sudarė 10 metų laikotarpio kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius (CDS). Daugumos šių sandorių kredito kainų skirtumas sudarė nuo 305 iki 916 bazinių punktų (9).

               2.6.   Pagrindas pradėti procedūrą

                     (20)

                     Komisija nusprendė pradėti procedūrą, nes negalėjo atmesti galimybės, kad įmonei „ZSSK Cargo“ suteikta valstybės paskola nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Komisija manė, kad paskola galėjo būti suteikta palankesnėmis sąlygomis nei Orientacinių normų komunikate (10), priimtame likus nedaug laiko iki sprendimo pradėti procedūrą, nustatytos normos. Be to, Komisijai kilo abejonių, ar paskola yra suderinama su vidaus rinka, visų pirma toliau išvardytais aspektais.

                     (21)

                     Kiek tai susiję su klausimu, ar paskola buvo suteikta rinkos sąlygomis, sprendime pradėti procedūrą buvo išreikšta abejonių dėl palūkanų normų, apskaičiuojamų pagal 6 mėnesių EURIBOR vietoje 1 metų IBOR, kaip nustatyta Orientacinių normų komunikate, taip pat mokėjimo atidėjimo dvejiems metams laikotarpio ir jo poveikio palūkanų normai pagrįstumo. Taikoma palūkanų marža (320 bazinių punktų) neatitiko prastėjančios įmonės „ZSSK Cargo“ finansinės padėties: įmonei, neturinčiai kredito istorijos ar nustatyto reitingo ir patiriančiai sunkumus, pagal Orientacinių normų komunikatą suteikiamos paskolos marža su dideliu įkaitu turėtų būti bent jau 400 bazinių punktų, o jeigu įkaitas yra nedidelis, marža turėjo būti 1 000 bazinių punktų.

                     (22)

                     Be to, sprendime pradėti procedūrą išreikšta abejonių, ar paskola, jeigu ji būtų valstybės pagalba, galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b arba c punktus atsižvelgiant į Bendrijos laikinojoje valstybės pagalbos priemonių sistemoje siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (11), Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (12) arba Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos geležinkelio įmonėms (13) nustatytas taisykles.

               3.   Slovakijos pastabos

                     (23)

                     Slovakijos valdžios institucijos tvirtina, kad valstybė suteikė paskolą rinkos sąlygomis kaip apdairus akcininkas, todėl ji neturi jokių valstybės pagalbos požymių.

                     (24)

                     Pirma, Slovakijos valdžios institucijos teigia, kad tokiomis pačiomis aplinkybėmis bet kuris supratingas akcininkas būtų suteikęs paskolą bendrovei. Slovakijos valdžios institucijos tvirtina, kad galima tikėtis, jog akcininkas būtų suteikęs paskolą rinkos sąlygomis ir taikydamas palūkanų normą, kuri atitinka panašių savybių paskoloms bankų taikomų palūkanų normų apatinę ribą. Akcininkas nėra suinteresuotas suteikti paskolą savo įmonės veiklai taikydamas per dideles palūkanas, nes tai gali užkrauti neproporcingą naštą įmonei, dėl kurios vėliau gali būti sunkiau siekti paskolos tikslo, kuris paprastai yra laikinų ekonominių problemų sprendimas ar tolesnis įmonės veiklos plėtojimas. Akcininkas visų pirma nori, kad įmonė artimiausiais laikotarpiais dirbtų pelningai, todėl yra suinteresuotas ne uždirbti iš savo įmonei įprastomis rinkos sąlygomis suteiktos paskolos palūkanų, o paremti įmonės veiklą, kad būtų gauta pelno, iš kurio jis vėliau išsimokėtų dividendus.

                     (25)

                     Antra, Slovakijos valdžios institucijos tvirtina, kad pagal įmonės finansines prognozes, kurios buvo žinomos paskolos suteikimo metu, įmonė „ZSSK Cargo“ būtų turėjusi pakankamai laisvų lėšų paskolai grąžinti per 10 metų. Priimdama sprendimą suteikti paskolą, Slovakijos Respublika atidžiai apsvarstė įmonei „ZSSK Cargo“ suteikiamos paskolos dydį ir sąlygas atsižvelgdama į tuometinius pokyčius rinkoje ir ekonomikoje bei prielaidas dėl būsimų lūkesčių. Šiuo atžvilgiu Slovakijos Respublika susipažino su įmonės „ZSSK Cargo“ krizių valdymo ataskaitomis, kuriose „ZSSK Cargo“ išsamiai aprašė taupymo priemones, kurios buvo pagrindinė būtina tolesnio įmonės veikimo sąlyga, kad įmonė nepatirtų sunkumų, taip pat būtina galimybės grąžinti paskolą sukūrimo sąlyga. Suteikdama paskolą, Slovakijos Respublika vadovavosi prielaida, kad pasibaigus neigiamam ekonomikos krizės poveikiui ekonomika pradės atsinaujinti, o tai taip pat turės teigiamą poveikį krovinių vežimo geležinkeliais sektoriui – padidės vežamų krovinių apimtis. Slovakijos Respublika pažymi, kad vėliau šie lūkesčiai buvo pateisinti ir įmonės „ZSSK Cargo“ vežamų krovinių skaičius padidėjo vėlesniais laikotarpiais, įmonė vėl pradėjo pasiekti gerų ekonominių rezultatų ir galiausiai taip pat galėjo grąžinti visą paskolą su palūkanomis 2015 m., t. y. anksčiau, nei nustatyta paskolos sutartyje.

                     (26)

                     Be to, Slovakijos valdžios institucijos pažymėjo, kad 2008 m. įmonei „ZSSK Cargo“ pavyko sumažinti savo skolas ir jos skolos ir nuosavo kapitalo santykis sumažėjo beveik 6 procentiniais punktais iki 43,9 % Jos taip pat teigia, kad įmonė „ZSSK Cargo“ nepatyrė sunkumų, palūkanų normą apskaičiavo Valstybinė skolų ir likvidumo valdymo agentūra (ARDaL) ir ji atitiko Orientacinių normų komunikatą.

                     (27)

                     Trečia, Slovakijos valdžios institucijos tvirtino, kad paskolos sąlygos buvo nustatytos remiantis trijų komercinių bankų, kurių buvo prašoma pateikti pasiūlymus dėl tokio paties dydžio paskolos suteikimo, pasiūlymais ir kitomis paskolomis, kurias anksčiau gavo įmonė „ZSSK Cargo“.

                     (28)

                     Buvo nuspręsta taikyti 6 mėnesių EURIBOR normą, nes ją taip pat taikytų komerciniai bankai, teikiantys paskolas rinkoje. Todėl Slovakijos Respublika buvo suinteresuota suteikti paskolą taikant tokią palūkanų normą, kuri būtų panaši į palūkanų normą, taikomą įmonei „ZSSK Cargo“ tuo metu skolinantis rinkoje, atsižvelgiant į palankiausias sąlygas, kurias būtų galima gauti rinkoje. Kadangi privatūs bankai buvo pasirengę suteikti paskolą įmonei „ZSSK Cargo“ panašiomis sąlygomis, o vienas iš bankų įmonę „ZSSK Cargo“ apibūdino kaip vieną iš savo svarbių klientų, kuris yra patikimas ir sąžiningas, Slovakijos valdžios institucijos tvirtina veikusios kaip privatus veiklos vykdytojas, todėl paskola nebuvo suteiktas finansinis pranašumas, o įmonė „ZSSK Cargo“ nebuvo palankesnėje padėtyje nei jos konkurentai.

                     (29)

                     Ketvirta, dėl tariamo neįrodyto įmonės „ZSSK Cargo“ reitingo Slovakijos valdžios institucijos tvirto, kad suteikiant paskolą įmonė „ZSSK Cargo“ nebuvo įmonė, neturinti kredito istorijos ar reitingo. Suteikiant susigrąžintiną finansinę pagalbą, įmonė „ZSSK Cargo“ turėjo santykinai gerą kredito istoriją, o bankai įmonę „ZSSK Cargo“ laikė patikimu klientu. Tai matyti ir iš komercinių bankų pasiūlymų, kurie buvo pateikti Komisijai. Iš šių pasiūlymų aiškiai matyti, kad bankai buvo pasirengę suteikti paskolą įmonei „ZSSK Cargo“ panašiomis sąlygomis, kaip tai padarė Slovakijos Respublika, o dėl įmonės „ZSSK Cargo“ kredito istorijos ir patikimumo nė vienas bankas neprašė įmonės „ZSSK Cargo“ įkaito ar nereikalavo įkaito kaip paskolos suteikimo sąlygos. Todėl net įmonės „ZSSK Cargo“ atveju bankams nebūtų reikalingas oficialus kredito reitingas, kad jie galėtų suteikti paskolą įprastoje rinkoje, o bankai patys galėjo nustatyti įmonės „ZSSK Cargo“ reitingą.

                     (30)

                     Galiausiai Slovakijos valdžios institucijos tvirtina, kad net ir tuo atveju, kai yra realių bankų pasiūlymų, nėra jokio pagrindo taikyti alternatyvių (orientacinių) metodų siekiant nustatyti, ar paskola buvo suteikta rinkos sąlygomis; be to, taikant Orientacinių normų komunikatą matyti, kad paskolos sąlygos atitiko orientacines normas:

                                 a)

                                 tuo metu 6 mėnesių EURIBOR norma buvo 1,67 % ir kartu su taikoma marža (3,2 %) atitinka 4,87 % normą;

                                 b)

                                 3,2 % marža atitinka maržą, kurią taikytų komerciniai bankai (vidutinė marža pagal preliminarius komercinių bankų pateiktus pasiūlymus yra 3,35 %).

                     (31)

                     Įmonė „ZSSK Cargo“ nebuvo įmonė, turinti aukštą arba gerą reitingą, ir nepasiūlė jokio įkaito (tokiu atveju pakaktų 100 bazinių punktų (1 %) maržos), tačiau negalima teigti, kad tai buvo įmonė, neturinti kredito istorijos ar turinti reitingą, dėl kurio marža turėtų būti ne mažesnė kaip 400 bazinių punktų. Kadangi tuo metu įmonė „ZSSK Cargo“ galėjo būti vertinama kaip įmonė, turinti aukštesnį nei geras reitingą ir mažą įkaitą, tačiau turinti kredito istoriją, įrodančią jos galimybes įvykdyti savo įsipareigojimus, Slovakijos valdžios institucijos tvirtina, kad buvo tikslinga nustatyti maržą pagal Orientacinių normų komunikate nurodytą metodiką – nuo 100 iki 220 bazinių punktų, o tai atitinka šiuo atveju Slovakijos Respublikos taikytą metodą, nors apskaičiavimai buvo atliekami remiantis 6 mėnesių EURIBOR norma.

                     (32)

                     Šiuo atžvilgiu bankai tuo metu palūkanų normas nustatydavo taikydami 6 mėnesių EURIBOR normą ir maždaug 3 % maržą, t. y. jų palūkanų normos buvo panašios į paskolos sąlygas. Palūkanų norma buvo nustatyta atsižvelgiant į rinkos sąlygų vertinimą, įskaitant preliminarius komercinių bankų pateiktus pasiūlymus, t. y. buvo atspindėtos rinkos sąlygos ir lyginama su palūkanų normomis, kuriomis skolinosi valstybė (1,5 % per metus), pridėjus 1,7 % metinę kredito maržą, nustatytą atsižvelgiant į įmonės „ZSSK Cargo“ kredito riziką, todėl bendra marža sudarė 3,2 % per metus. Taigi palūkanų norma buvo nustatyta pagal tuometines rinkos sąlygas, t. y. prie 6 mėnesių EURIBOR pridėjus metinę 3,2 % maržą.

                     (33)

                     Apibendrinant pažymėtina, kad Slovakijos Respublika tvirtina veikusi laikydamasi privataus investuotojo rinkos ekonomikoje principo, todėl paskola nebuvo suteikta jokio pranašumo įmonei „ZSSK Cargo“.

               4.   Valstybės pagalbos buvimo vertinimas

                     (34)

                     SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

                     (35)

                     Taigi priemonė laikoma valstybės pagalba pagal minėtą straipsnio dalį, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas: i) priemonė turi būti priskiriama prie valstybės priemonių ir finansuojama iš valstybės išteklių; ii) ja turi būti suteikiamas pranašumas pagalbos gavėjui; iii) pranašumas turi būti atrankinis ir iv) priemone turi būti iškraipoma konkurencija arba keliama jos iškraipymo grėsmė ir turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai turi būti taikomi visi kartu, todėl šiuo atveju vertinant pakanka atsakyti į klausimą, ar paskola buvo suteiktas (atrankusis) pranašumas įmonei ZSSK.

               4.1.   Rinkos sąlygų neatitinkančio ekonominio pranašumo vertinimo teisinis pagrindas

                     (36)

                     Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad rinkos investuotojo kriterijai, pagal kuriuos galima nustatyti, ar (valstybės) įmonei buvo netinkamai suteiktas ekonominis pranašumas, taikomi atsižvelgiant į tai, ar valstybė veikia kaip akcininkė, ar kaip valdžios institucija. Valstybė narė turi aiškiai nustatyti, kad ji veikė kaip grąžos siekiantis investuotojas, ir šį tvirtinimą pagrįsti objektyvia ir patikrinama informacija. Ši informacija turi būti aktuali tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas taikyti priemonę, ir iš jos turi matytis, kad sprendimas buvo grindžiamas ekonominiais vertinimais, panašiais į tuos, kuriuos būtų atlikęs rinkos investuotojas, siekdamas nustatyti investicijos pelningumą (14). Ir pagalbos buvimas, ir jos dydis turi būti vertinami atsižvelgiant į padėtį, buvusią paskolos suteikimo metu (15).

                     (37)

                     Rinkos investuotojo elgesys, su kuriuo turi būti lyginama viešojo investuotojo intervencija, nebūtinai turi būti paprasto investuotojo, kuris investuoja kapitalą siekdamas gauti pelno per santykinai trumpą laikotarpį, elgesys. Tačiau toks elgesys turi bent jau atitikti privačios kontroliuojančiosios bendrovės arba privačių įmonių grupės, įgyvendinančios struktūrinę – bendrąją ar sektorinę – politiką ir besivadovaujančios ilgalaikio pelningumo perspektyvomis, elgesį (16).

                     (38)

                     Šioje byloje Slovakijos Respublika tvirtina, kad suteikdama paskolą veikė kaip apdairus akcininkas, ir pateikė įrodymų, kuriuos turėjo ir į kuriuos atsižvelgė prieš suteikdama paskolą (žr. 3 skirsnį). Todėl Komisija, remdamasi šiais įrodymais, turi išnagrinėti, ar buvo suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas. Visų pirma, ar panašiomis aplinkybėmis ir remdamasis turima ir išnagrinėta informacija rinkos investuotojas tokiomis aplinkybėmis, kurios yra kuo artimesnės Slovakijos Respublikos aplinkybėms, – per jos kompetentingą Transporto, pašto ir telekomunikacijų ministeriją – būtų skyręs finansavimą įmonei „ZSSK Cargo“ suteikdamas ilgalaikę paskolą tokiomis sąlygomis, kuriomis buvo suteikta paskola (17).

                     (39)

                     Tam reikia įvertinti, ar paskolos, kurią Slovakijos Respublika suteikė įmonei „ZSSK Cargo“, sąlygomis pastarajai buvo suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas, t. y. paskola suteikta tokiomis sąlygomis, kuriomis įmonė „ZSSK Cargo“ nebūtų galėjusi skolintis rinkoje. Šiuo tikslu Komisija visų pirma turi atsižvelgti į įmonės „ZSSK Cargo“ finansinę padėtį ir numatomus pokyčius paskolos suteikimo momentu, Slovakijos Respublikos kaip akcininkės padėtį ir paskolai taikytas sąlygas.

                     (40)

                     Todėl reikia nustatyti, ar rinkos dalyvis, būdamas Slovakijos Respublikos padėtyje, 2009 m. kovo mėn. būtų suteikęs paskolą tokiomis pačiomis sąlygomis. Atliekant vertinimą, atitinkamas veiklos vykdytojas yra ne komercinis bankas, kuris anksčiau nėra suteikęs komercinės paskolos arba yra suteikęs nedidelę komercinę paskolą, o rinkos investuotojas, kuris yra vienintelis įmonės „ZSSK Cargo“ akcininkas ir suteikia paskolą tam, kad jo kontroliuojama įmonė galėtų padengti veiklos sąnaudas po staigaus ir netikėto jos veiklos ir pajamų sumažėjimo.

                     (41)

                     Atliekant tokį vertinimą aplinkybė, kad įmonė „ZSSK Cargo“ galėjo grąžinti visą paskolą ketveriais metais anksčiau nei pradinis terminas jau 2015 m. ir vėliau veikė pelningai, savaime nereiškia, kad rinkos kreditorius, veikiantis vietoje Transporto, pašto ir telekomunikacijų ministerijos, taip pat būtų suteikęs paskolą, gavęs pagrįstą jos grąžinimo patikinimą. Išankstinis paskolos grąžinimas ex post patvirtina tik tai, kad viešasis akcininkas/kreditorius atliko pagrįstą vertinimą remdamasis informacija, kuri buvo žinoma ir išnagrinėta iki paskolos suteikimo, bet jo nepakanka, kad būtų galima padaryti išvadą, kad kitas veiklos vykdytojas taip pat būtų suteikęs tokią pačią paskolą.

               4.2.   Įmonei „ZSSK Cargo“ suteiktos paskolos vertinimas

                     (42)

                     Pirma, iš įrodymų, pateiktų atliekant tyrimą, matyti, kad trys komerciniai bankai pateikė įmonei „ZSSK Cargo“ preliminarius pasiūlymus dėl tokio paties dydžio paskolos (166 mln. EUR) ir grąžinimo laikotarpio (10 metų), atitinkamai taikant 6 mėnesių EURIBOR plius 295 bazinių punktų ([komercinis bankas Nr. 1]), 285–300 bazinių punktų, priklausomai nuo grąžinimo termino ([komercinis bankas Nr. 2]), arba 425 bazinių punktų ([komercinis bankas Nr. 3]) palūkanų normą be jokio konkretaus įkaito. Todėl du komerciniai bankai buvo pasirengę pasiūlyti įmonei „ZSSK Cargo“ netgi mažesnes palūkanų normų maržas nei marža, taikyta Slovakijos Respublikos, t. y. 320 bazinių punktų. Šie preliminarūs pasiūlymai buvo žinomi Slovakijos Respublikai, kuri juos išnagrinėjo siekdama nustatyti vertinamos paskolos palūkanų normą (žr. 18 ir 27 konstatuojamąsias dalis). Todėl valstybės paskolai taikyta palūkanų norma buvo nustatyta pagal atlygį, kuris buvo tinkamas privatiems rinkos kreditoriams.

                     (43)

                     Tai, kad paskola buvo suteikta atidedant pagrindinės paskolos sumos mokėjimą dvejiems metams ir vėliau pratęsiant šį laikotarpį dar 18 mėnesių, neturėjo didelės įtakos paskolos sąlygų vertinimui. Kadangi palūkanos nuo negrąžintos sumos buvo mokamos kas šešis mėnesius nuo paskolos laikotarpio pradžios, pagrindinės sumos mokėjimo atidėjimo naudą nusvėrė didesni palūkanų mokėjimai.

                     (44)

                     Be to, iš preliminarių pasiūlymų matyti, kad privatūs bankai standartiškai taikė 6 mėnesių EURIBOR normą, todėl ji atitiko rinkos sąlygas. Visiems šiems bankams buvo žinoma įmonė „ZSSK Cargo“, nes jie anksčiau buvo suteikę jai paskolų, o [komercinis bankas Nr. 1] savo pasiūlyme net aiškiai apibūdino įmonę „ZSSK Cargo“ kaip patikimą ir vertą pasitikėjimo partnerę. Be šių pasiūlymų įmonė „ZSSK Cargo“ turėjo kredito istoriją šiuose trijuose ir kituose komerciniuose bankuose, kitaip, nei nurodyta preliminarioje pozicijoje, išdėstytoje sprendime pradėti procedūrą.

                     (45)

                     Galiausiai iš paskolai taikytos 320 bazinių punktų palūkanų maržos ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių skirtumų paskolos suteikimo metu, kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje, lyginamosios analizės matyti, kad palūkanų maržą galima laikyti viena iš faktinių rinkos normų, taikomų įmonėms, turinčioms tokį patį reitingą kaip įmonė „ZSSK Cargo“ 2009 m. kovo mėn. Kitaip tariant, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių lyginamoji analizė nepatvirtina abejonių, išreikštų sprendime pradėti procedūrą. Darytina išvada, kad taikoma faktinė palūkanų norma nesuteikė įmonei „ZSSK Cargo“ neteisėto ir rinkos sąlygų neatitinkančio pranašumo.

                     (46)

                     Todėl iš visų turimų įrodymų matyti, kad įmonė „ZSSK Cargo“ būtų galėjusi gauti finansavimą panašiomis sąlygomis ir iš privačių komercinių kreditorių, taigi sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės išsklaidytos. Be to, tokie rinkos dalyviai, kitaip nei valstybė, neturėjo galimybių kaip akcininkai susigrąžinti jokių pajamų, kurias galėjo hipotetiškai prarasti dėl paskolų siūlomomis sąlygomis, iš pradžių atrodžiusių tariamai mažų.

                     (47)

                     Antra, iš įrodymų, surinktų atliekant tyrimą, matyti, kad paskolos suteikimo metu įmonė „ZSSK Cargo“ nebuvo sunkumus patirianti įmonė pagal du kiekybiškai įvertintus kriterijus, nustatytus 2004 m. Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (10 punktas). Tuo metu įmonė „ZSSK Cargo“ nebuvo praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną ketvirtadalį to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių ir ji neatitiko nacionalinių nemokumo procedūrų kriterijų. Be to, nepaisant didelio likvidumo trūkumo 2009 m., neatrodo, kad įmonę „ZSSK Cargo“ būtų galima laikyti patiriančia sunkumus pagal minėtų gairių kiekybiškai neįvertintus kriterijus (11 punktas, pavyzdžiui, augančios skolos, mažėjanti arba nulinė turto vertė, pajėgumų perteklius).

                     (48)

                     Iš tiesų 2008 m. buvo užregistruotas nedidelis įmonės „ZSSK Cargo“ pelnas, o ankstesniais metais sukaupti nuostoliai (2008 m. gruodžio 31 d. sudarę 1 452 mln. SKK (42,2 mln. EUR)) vis dar buvo santykinai maži, palyginti su bendru nuosavu kapitalu, kuris viršijo 13 000 mln. SKK (377,5 mln. EUR). NET ir didelis vėliau užregistruotas visų 2009 m. nuostolis nepanaikino daugiau kaip pusės įmonės pasirašytojo akcinio kapitalo. Be to, įmonės „ZSSK Cargo“ skolos 2009 m. pradžioje buvo gana nedidelės, o skolos ir nuosavo kapitalo santykis buvo 0,44. Palyginant, pagal 2014 m. Gaires dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (kurios netaikomos šioje byloje), įmonė priskiriama sunkumų patiriančioms įmonėms pagal specialias pagalbos teikimo sunkumų patiriančioms įmonėms taisykles, kai šis santykis yra 7,5, t. y. septyniolika kartų didesnis.

                     (49)

                     Tuo metu, kai buvo suteikta paskola, įmonės „ZSSK Cargo“ reitingas buvo aukštesnis nei CCC reitingas, kuris taikomas sunkumus patiriančioms įmonėms pagal 2008 m. Orientacinių normų komunikatą, kuriuo remiantis buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą preliminariai nustačius, kad faktiškai taikyta palūkanų norma buvo nepagrįstai maža. Priešingai, iš turimų įrodymų matyti, kad įmonės „ZSSK Cargo“ reitingas būtų buvęs BB, todėl ji būtų turėjusi galimybę gauti finansavimą pigiau nei sunkumų patiriančios įmonės. Be to, nemažas 80 bazinių punktų skirtumas tarp 320 bazinių punktų palūkanų normos, taikytos nagrinėjamai valstybės paskolai, ir 400 bazinių punktų pakaitinio rinkos maržos rodiklio, nustatyto BB reitingą turinčioms įmonėms su mažu įkaitu pagal 2008 m. Orientacinių normų komunikatą, yra gerokai mažesnis nei 140 bazinių punktų skirtumas tarp faktinių paskolos palūkanų normų, nurodytų įmonės „ZSSK Cargo“ gautuose komercinių bankų pasiūlymuose, kurie buvo pateikti atliekant tyrimą.

                     (50)

                     Kitaip nei preliminariai teigiama sprendime pradėti oficialią procedūrą, iš valstybės paskolos palūkanų normos ir 2008 m. Orientacinių normų komunikate nurodyto pakaitinio rinkos normos rodiklio skirtumo negalima spręsti, kad paskola nebuvo suteikta rinkos sąlygomis.

                     (51)

                     Trečia, reikia atsižvelgti į tai, kad valstybei priklausė (ir vis dar priklauso) 100 % įmonės „ZSSK Cargo“ akcijų. Valstybės ekonominiai motyvai, dėl kurių suteikiama paskola tikintis iš jos uždirbti, yra ne tik būsimi palūkanų normos mokėjimai, kaip yra komercinių bankų atveju, nes būtina atsižvelgti į tai, kad paskola pagerintų įmonės „ZSSK Cargo“ gebėjimą veikti pelningai ateityje ir taip didinti – arba išlaikyti – valstybės valdomo akcijų paketo vertę. Iš tiesų viena iš aiškių finansavimo priežasčių, kaip nurodyta 2009 m. ataskaitoje, buvo siekis padėti įmonei „ZSSK Cargo“ įveikti ekonomikos krizę ir atlikti restruktūrizavimą, kad būtų pasiektas ilgalaikis pelningumas, kurį įmonė „ZSSK Cargo“ galėjo pasiekti, kaip buvo nurodyta minėtoje ataskaitoje.

                     (52)

                     Iš esmės suteikta paskola buvo vienas iš įvairių tarpusavyje susijusių veiksmų ir priemonių, kuriais buvo siekiama rasti ilgalaikį sprendimą dėl įmonės „ZSSK Cargo“ finansinės padėties, kurie aprašyti 16 konstatuojamojoje dalyje ir kuriuos sudaro i) sąnaudų mažinimo priemonės, ii) laikinas darbuotojų atleidimas ir iii) ilgalaikis darbuotojų skaičiaus optimizavimas bei tolesnis įmonės „ZSSK Cargo“ veiklos restruktūrizavimas. Apdairus rinkos dalyvis taip pat būtų rėmęs savo visiškai kontroliuojamos bendrovės restruktūrizavimą, nes buvo reali tikimybė, kad padėtis pagerės. Iš tiesų Slovakijos valdžios institucijų parengtoje ir iki paskolos suteikimo išnagrinėtoje 2009 m. ataskaitoje nurodyta, kad valstybė rūpestingai patikrino įmonės „ZSSK Cargo“ plėtros ateities perspektyvas, įskaitant jos gebėjimą kurti pinigų srautus, būtinus paskolai aptarnauti ir grąžinti, – tai būtų padaręs ir apdairus rinkos investuotojas ar kreditorius. Remdamasis perspektyvomis ir turima informacija, viešasis akcininkas nusprendė suteikti visiškai grąžinamą paskolą, nors ir atidedant mokėjimą priimtinam laikotarpiui, vietoje kitų alternatyvių finansinių priemonių, pavyzdžiui, (negrąžintino) nuosavo kapitalo ar skolos vertybinių popierių, konvertuojamų į nuosavą kapitalą, ar kitokio mišraus finansavimo, iš kurio būtų matyti prognozuojami ZSSK sunkumai grąžinti gautą finansavimą.

                     (53)

                     Kaip ir kiti privatūs akcininkai per finansų ir ekonomikos krizę, prasidėjusią 2008 m., iš objektyvių ir patikrinamų įrodymų, kuriuos pateikė Slovakijos Respublika, matyti, kad suteikdama nagrinėjamą paskolą Transporto, pašto ir telekomunikacijų ministerija siekė veikti ir iš esmės veikė kaip akcininkė, kad išlaikytų galimai vertingą akcijų paketą, pratęsdama įmonės „ZSSK Cargo“ veiklą sudėtingoje komercinėje aplinkoje, kuriai buvo būdingas didelis krovinių srauto sumažėjimas, ir rėmė tolesnę įmonės veiklą sudarydama sąlygas jai restruktūrizuotis; vėliau įmonė tai ir padarė.

               4.3.   Išvada

                     (54)

                     Įmonei „ZSSK Cargo“ suteiktos valstybės paskolos sąlygos atitiko rinkos sąlygas ir tokią paskolą taip pat būtų suteikęs rinkos ekonomikos dalyvis. Todėl nagrinėjamos paskolos suteikimo įmonei „ZSSK Cargo“ negalima vertinti kaip (atrankiojo) pranašumo. Kadangi SESV 107 straipsnio 1 dalies sąlygos turi būti taikomos visos kartu, nebūtina vertinti, ar paskola buvo susijusi su valstybės ištekliais, iškreipė arba galėjo iškreipti konkurenciją ir darė poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Juo labiau nebūtina vertinti, ar nagrinėjama paskola galėtų būti pripažinta suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b arba c punktus,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            165 969 594,37 EUR paskola, kurią Slovakijos Respublika suteikė įmonei „Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s.“, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas skirtas Slovakijos Respublikai.

            Priimta Briuselyje 2018 m. liepos 20 d.

                  Komisijos vardu

               Margrethe VESTAGER

                  Komisijos narė

            (1)  OL C 117, 2010 5 6, p. 13.

            (2)  Sutartis sudaryta pagal 2004 m. rugsėjo 23 d. Įstatymą Nr. 523/2004 dėl viešojo administravimo institucijų biudžeto taisyklių ir tam tikrų įstatymų pakeitimo ir papildymo ir pagal iš dalies pakeistą Įstatymą Nr. 278/1993 dėl valstybės turto administravimo.

            (3)  Agentūra ARDAL įsteigta kaip biudžetinė organizacija, susijusi su valstybės biudžetu per Slovakijos Respublikos finansų ministerijos biudžeto skyrių pagal Įstatymo Nr. 291/2002 dėl valstybės iždo ir kai kurių teisės aktų pakeitimo ir papildymo pagal Įstatymą Nr. 389/2002 dėl valstybės skolos ir valstybės garantijų 14 straipsnį. Agentūros veiklos tikslas ir paskirtis yra „užtikrinti likvidumą ir patekimą į rinką siekiant finansuoti valstybės poreikius skaidriai, apdairiai ir ekonomiškai bei tuo pat metu ilgainiui mažinti skolos aptarnavimo išlaidas su sąlyga, kad skolų portfeliui būdinga rizika išlieka priimtiname lygmenyje“ (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

            (4)  1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 237, 1991 8 24, p. 25).

            (5)  2005–2008 m. metiniai pranešimai skelbiami įmonės „ZSSK Cargo“ svetainėje
         http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/.

            (6)  Valiutos kursas lygus 1 EUR = 37,88 SKK, kaip skelbiama OL C 336, 2005 12 31, p. 1.

            (7)  Valiutos kursas lygus 1 EUR = 34,435 SKK, kaip skelbiama OL C 332, 2006 12 30, p. 1.

            (8)  Konfidenciali informacija.

            (9)  Duomenų bazė „S&P Capital IQ Platform“ https://www.capitaliq.com. Kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris yra finansinis apsikeitimo sandoris, pagal kurį pardavėjas įsipareigoja pirkėjui (paprastai susijusios paskolos kreditoriui) įvykdyti (skolininko) nevykdomus paskolos grąžinimo įsipareigojimus. Kitaip tariant, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio pardavėjas apdraudžia pirkėją nuo kai kurių paskolos grąžinimo įsipareigojimų neįvykdymo. Pati ši priemonė suteikia labai svarbių duomenų, koks būtų rizikos priedas ir (arba) garantijos mokestis, jei rinkos dalyviui reikėtų apdrausti paskolos įsipareigojimų neįvykdymo riziką.

            (10)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6).

            (11)  OL C 83, 2009 4 7, p. 1.

            (12)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

            (13)  OL C 184, 2008 7 22, p. 13.

            (14)  2012 m. birželio 5 d. Sprendimas Komisija/EDF, C-124/10 P, EU:C:2012:318, 81–84 punktai.

            (15)  2005 m. spalio 19 d. Sprendimas Freistaat Thüringen/Komisija, T-318/00, EU:T:2005:363, 125 punktas.

            (16)  1991 m. kovo 21 d. Sprendimas Italijos Respublika/Komisija, C-305/89, EU:C:1991:142, 20 punktas.

            (17)  1994 m. rugsėjo 14 d. Sprendimas Ispanija/Komisija, sujungtos bylos C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, EU:C:1994:325,
         21 punktas.


title: Tarybos sprendimas (ES) 2019/1814 2019 m. spalio 24 d. kuriuo skiriamas Regionų komiteto Ispanijos Karalystės pasiūlytas narys ir pakaitinis narys

text:
30.10.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 278/10

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1814
         2019 m. spalio 24 d.
         kuriuo skiriamas Regionų komiteto Ispanijos Karalystės pasiūlytas narys ir pakaitinis narys
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
         atsižvelgdama į Ispanijos vyriausybės pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2015 m. sausio 26 d., 2015 m. vasario 5 d. ir 2015 m. birželio 23 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) ir (ES) 2015/994 (3), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d.2015 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimu (ES) 2015/1571 (4) vietoj Pedro SANZ ALONSO nariu buvo paskirtas José Ignacio CENICEROS GONZÁLEZ. 2015 m. spalio 1 d. Tarybos sprendimu (ES) 2015/1774 (5) vietoj Emilio DEL RÍO SANZ pakaitine nare buvo paskirta Begoña MARTÍNEZ ARREGUI;

                     (2)

                     pasibaigus José Ignacio CENICEROS GONZÁLEZ kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta;

                     (3)

                     pasibaigus Begoña MARTÍNEZ ARREGUI kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2020 m. sausio 25 d. į Regionų komitetą skiriami:

                        a)

                        nare:

                                    —

                                    Concepción ANDREU RODRÍGUEZ, Presidenta de la Comunidad Autónoma de La Rioja;

                        b)

                        pakaitiniu nariu:

                                    —

                                    Francisco Celso GONZÁLEZ GONZÁLEZ, Consejero de Hacienda de la Comunidad Autónoma de La Rioja.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Liuksemburge 2019 m. spalio 24 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               A.-K. PEKONEN

            (1)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/116, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2015 1 27, p. 42).

            (2)  2015 m. vasario 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/190, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 31, 2015 2 7, p. 25).

            (3)  2015 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/994, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 159, 2015 6 25, p. 70).

            (4)  2015 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1571, kuriuo skiriami Regionų komiteto Ispanijai atstovaujantys du nariai (OL L 245, 2015 9 22, p. 8).

            (5)  2015 m. spalio 1 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1774, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Ispanijai atstovaujantis pakaitinis narys (OL L 258, 2015 10 3, p. 10).


title: Tarybos sprendimas (ES) 2019/1815 2019 m. spalio 24 d. kuriuo skiriami Regionų komiteto Slovėnijos Respublikos pasiūlyti du nariai ir trys pakaitiniai nariai

text:
30.10.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 278/12

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1815
         2019 m. spalio 24 d.
         kuriuo skiriami Regionų komiteto Slovėnijos Respublikos pasiūlyti du nariai ir trys pakaitiniai nariai
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
         atsižvelgdama į Slovėnijos vyriausybės pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2015 m. sausio 26 d., 2015 m. vasario 5 d. ir 2015 m. birželio 23 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) ir (ES) 2015/994 (3), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d.;

                     (2)

                     pasibaigus Peter BOSSMAN ir Andreja POTOČNIK kadencijai tapo laisvos dvi Regionų komiteto narių vietos;

                     (3)

                     pasibaigus Mojca ČEMAS STJEPANOVIČ, Tanja VINDIŠ FURMAN ir Miran SENČAR kadencijai tapo laisvos trys Regionų komiteto pakaitinių narių vietos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2020 m. sausio 25 d. į Regionų komitetą skiriami:

                        a)

                        nariais:

                                    —

                                    Gregor MACEDONI, župan Mestne občine Novo mesto,

                                    —

                                    Nuška GAJŠEK, županja Mestne občine Ptuj;

                        b)

                        pakaitiniais nariais:

                                    —

                                    Aleksander Saša ARESNOVIČ, župan Mestne občine Maribor,

                                    —

                                    Breda ARNŠEK, podžupanja Mestne občine Celje,

                                    —

                                    Vlasta KRMELJ, županja Občine Selnica ob Dravi.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Liuksemburge 2019 m. spalio 24 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               A.-K. PEKONEN

            (1)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/116, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2015 1 27, p. 42).

            (2)  2015 m. vasario 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/190, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 31, 2015 2 7, p. 25).

            (3)  2015 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/994, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 159, 2015 6 25, p. 70).


title: Tarybos sprendimas (ES) 2019/1816 2019 m. spalio 24 d. kuriuo skiriami Regionų komiteto Portugalijos Respublikos pasiūlytas narys ir pakaitinis narys

text:
30.10.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 278/13

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1816
         2019 m. spalio 24 d.
         kuriuo skiriami Regionų komiteto Portugalijos Respublikos pasiūlytas narys ir pakaitinis narys
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
         atsižvelgdama į Portugalijos Vyriausybės pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2015 m. sausio 26 d., 2015 m. vasario 5 d. ir 2015 m. birželio 23 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) ir (ES) 2015/994 (3), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d.2018 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimu (ES) 2018/1666 (4) vietoj Francisco LOPES pakaitiniu nariu buvo paskirtas Hélder António GUERRA DE SOUSA SILVA;

                     (2)

                     pasibaigus Álvaro DOS SANTOS AMARO kadencijai tapo laisva Regionų komiteto nario vieta;

                     (3)

                     Hélder António GUERRA DE SOUSA SILVA paskyrus Regionų komiteto nariu tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2020 m. sausio 25 d. į Regionų komitetą skiriami:

                        a)

                        nariu:

                                    —

                                    Hélder António GUERRA DE SOUSA SILVA, Presidente da Câmara de Mafra;

                        b)

                        pakaitiniu nariu:

                                    —

                                    Carlos André Teles Paulo DE CARVALHO, Presidente da Câmara de Tabuaço.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Liuksemburge 2019 m. spalio 24 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               A.-K. PEKONEN

            (1)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/116, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2015 1 27, p. 42).

            (2)  2015 m. vasario 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/190, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 31, 2015 2 7, p. 25).

            (3)  2015 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/994, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 159, 2015 6 25, p. 70).

            (4)  2018 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/1666, kuriuo skiriami Regionų komiteto du Portugalijos Respublikos pasiūlyti nariai ir penki Portugalijos Respublikos pasiūlyti pakaitiniai nariai (OL L 278, 2018 11 8, p. 24).


title: Europos Vadovų Tarybos sprendimas (ES) 2019/1810, priimtas susitarus su Jungtine Karalyste 2019 m. spalio 29 d. kuriuo pratęsiamas terminas pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį

text:
30.10.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  LI 278/1

         EUROPOS VADOVŲ TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1810,
         priimtas susitarus su Jungtine Karalyste
         2019 m. spalio 29 d.
         kuriuo pratęsiamas terminas pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį
         EUROPOS VADOVŲ TARYBA,
         atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 50 straipsnio 3 dalį,
         kadangi:

                     (1)

                     pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį, kuris pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį taikomas Europos atominės energijos bendrijai (toliau – Euratomas), 2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė Europos Vadovų Tarybai apie ketinimą išstoti iš Europos Sąjungos ir Euratomo;

                     (2)

                     pagal ES sutarties 50 straipsnį Europos Sąjunga vedė derybas su Jungtine Karalyste dėl susitarimo, kuriame nustatoma jos išstojimo tvarka, atsižvelgiant į pagrindinius būsimų jos santykių su Sąjunga principus;

                     (3)

                     2018 m. lapkričio 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) projektą ir Politinę deklaraciją, kuria nustatomi Europos Sąjungos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės būsimų santykių pagrindiniai principai (toliau – Politinė deklaracija). 2019 m. sausio 11 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2019/274 (1) dėl Susitarimo dėl išstojimo pasirašymo (2);

                     (4)

                     pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį, jei Europos Vadovų Taryba, susitarusi su išstojančia valstybe nare, vieningai nenusprendžia pratęsti termino, Sutartys tai valstybei nustoja būti taikomos nuo Susitarimo dėl išstojimo įsigaliojimo dienos arba, jei tokio susitarimo nėra, praėjus dvejiems metams po to, kai gaunamas pranešimas;

                     (5)

                     Sprendimu (ES) 2019/476 (3) Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, nusprendė pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį iš pradžių terminą pratęsti iki 2019 m. balandžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu (ES) 2019/584 (4), priimtu susitarus su Jungtine Karalyste, tas terminas pratęstas dar kartą – iki 2019 m. spalio 31 d.;

                     (6)

                     po 2019 m. rugsėjo ir spalio mėn. vykusių Sąjungos ir Jungtinės Karalystės derybininkų derybų buvo pasiektas susitarimas dėl persvarstyto Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos, įtraukto į Susitarimą dėl išstojimo, teksto ir dėl reikiamų techninių to Susitarimo 184 ir 185 straipsnių pritaikymų, taip pat dėl peržiūrėto Politinės deklaracijos teksto. 2019 m. spalio 17 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino iš dalies pakeistą Susitarimą dėl išstojimo ir peržiūrėtą Politinės deklaracijos tekstą. 2019 m. spalio 21 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2019/1750, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2019/274 (5) dėl Susitarimo dėl išstojimo pasirašymo;

                     (7)

                     2019 m. spalio 19 d. laišku Jungtinė Karalystė pateikė prašymą pratęsti ES sutarties 50 straipsnio 3 dalyje numatytą terminą iki 2020 m. sausio 31 d., siekiant užbaigti Susitarimo dėl išstojimo ratifikavimą. Prašyme nurodoma, kad jei šalims pavyktų ratifikuoti Susitarimą dėl išstojimo iki 2020 m. sausio 31 d., tas terminas turėtų būti nutrauktas anksčiau;

                     (8)

                     Jungtinės Karalystės Vyriausybė pateikė būtinus teisės aktus, kad būtų galima pradėti Susitarimo dėl išstojimo ratifikavimo procesą. 2019 m. spalio 21 d. Europos Sąjungos Taryba patvirtino Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl išstojimo sudarymo projektą ir persiuntė jį Europos Parlamentui, kad gautų jo pritarimą. Sąjunga ir Jungtinė Karalystė dar nebaigė vidaus procedūrų, būtinų Susitarimo dėl išstojimo ratifikavimui. Jungtinėje Karalystėje vyksta diskusija dėl to, kaip išspręsti ratifikavimo klausimą, o Jungtinės Karalystės Ministras Pirmininkas pasisakė už tai, kad būtų surengti visuotiniai rinkimai;

                     (9)

                     siekiant sudaryti galimybę baigti ratifikuoti Susitarimą dėl išstojimo, Europos Vadovų Taryba sutinka terminą pratęsti dar kartą iki 2020 m. sausio 31 d.;

                     (10)

                     Europos Vadovų Taryba primena, kad pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį Susitarimas dėl išstojimo gali įsigalioti ir anksčiau, jeigu Šalys savo atitinkamas ratifikavimo procedūras užbaigs anksčiau nei ES Sutarties 50 straipsnio 3 dalyje numatyto termino pabaiga. Todėl išstojimas turėtų įvykti pirmą kito mėnesio po ratifikavimo procedūrų užbaigimo dieną arba 2020 m. vasario 1 d., atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė;

                     (11)

                     turi būti užtikrinta, kad šiuo tolesniu pratęsimu nebūtų pakenkta įprastam Sąjungos ir jos institucijų veikimui. Be to, dėl šio pratęsimo Jungtinė Karalystė iki naujos išstojimo iš ES datos tebebus valstybė narė, turinti visas teises ir pareigas pagal ES sutarties 50 straipsnį, įskaitant pareigą siūlyti kandidatūrą skirti Komisijos nariu. Primenama, kad Jungtinė Karalystė turi teisę bet kuriuo metu atšaukti savo pranešimą. Europos Vadovų Taryba primena apie Jungtinės Karalystės įsipareigojimą visą pratęsimo laikotarpį veikti konstruktyviai ir atsakingai vadovaujantis lojalaus bendradarbiavimo pareiga ir tikisi, kad Jungtinė Karalystė įvykdys šį įsipareigojimą ir Sutartyje nustatytą pareigą tokiu būdu, kuris atspindėtų jos kaip išstojančios valstybės narės padėtį. Šiuo tikslu Jungtinė Karalystė padeda Sąjungai įgyvendinti jos užduotis ir nesiima jokių priemonių, kurios galėtų trukdyti siekti Sąjungos tikslų, visų pirma dalyvaudama Sąjungos sprendimų priėmimo procesuose;

                     (12)

                     tebegaliojantys narių, pasiūlytų kandidatais, paskirtų arba išrinktų į Sąjungos institucijas, įstaigas, organus ir agentūras ryšium su Jungtinės Karalystės naryste Sąjungoje, įgaliojimai nustos galioti, kai tik Jungtinei Karalystei nustos būti taikomos Sutartys, t. y. išstojimo dieną;

                     (13)

                     šis pratęsimas nesuteikia jokios galimybės iš naujo derėtis dėl Susitarimo dėl išstojimo. Bet koks Jungtinės Karalystės vienašalis įsipareigojimas, pareiškimas ar kitas veiksmas turėtų būti suderinamas su Susitarimo dėl išstojimo raide ir dvasia bei turi netrukdyti jo įgyvendinimui. Tokiu pratęsimu negali būti naudojamasi deryboms dėl būsimų santykių pradėti;

                     (14)

                     kaip nustatyta ES sutarties 50 straipsnio 4 dalyje, Jungtinė Karalystė nedalyvavo Europos Vadovų Taryboje vykusiose diskusijose dėl šio sprendimo arba jį priimant. Tačiau, kaip išdėstyta 2019 m. spalio 28 d. Jungtinės Karalystės Ministro Pirmininko laiške, pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį ji sutiko, kad būtų pratęstas tame straipsnyje nurodytas terminas, ir pritarė šiam sprendimui,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis

               1.   ES sutarties 50 straipsnio 3 dalyje numatytas terminas, pratęstas Europos Vadovų Tarybos sprendimu (ES) 2019/584, dar kartą pratęsiamas iki 2020 m. sausio 31 d.

               2.   Pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį ir kaip numatyta Susitarime dėl išstojimo, jeigu Šalys užbaigs savo atitinkamas ratifikavimo procedūras ir praneš depozitarui apie šių procedūrų užbaigimą 2019 m. lapkričio mėn., 2019 m. gruodžio mėn. arba 2020 m. sausio mėn., Susitarimas dėl išstojimo įsigalios atitinkamai:

                           —

                           2019 m. gruodžio 1 d.,

                           —

                           2020 m. sausio 1 d. arba

                           —

                           2020 m. vasario 1 d.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. spalio 29 d.

                  Europos Vadovų Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               D. TUSK

            (1)  2019 m. sausio 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/274 dėl Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos pasirašymo Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos vardu (OL L 47 I, 2019 2 19, p. 1).

            (2)  Prie Sprendimo (ES) 2019/274 pridėtas Susitarimo dėl išstojimo tekstas buvo paskelbtas Oficialiajame leidinyje (OL C 66 I, 2019 2 19, p. 1).

            (3)  2019 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimas (ES) 2019/476, priimtas susitarus su Jungtine Karalyste, kuriuo pratęsiamas terminas pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį (OL L 80 I, 2019 3 22, p. 1).

            (4)  2019 m. balandžio 11 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimas (ES) 2019/584, priimtas susitarus su Jungtine Karalyste, kuriuo pratęsiamas terminas pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį (OL L 101, 2019 4 11, p. 1).

            (5)  2019 m. spalio 21 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimas (ES) 2019/1750, kuriuo iš dalies pakeičiamas sprendimas (ES) 2019/274 dėl Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos pasirašymo Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos vardu (OL L 274 I, 2019 10 28, p. 1).


title: Tarybos sprendimas 2019 m. spalio 24 d. dėl Europolo vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimo2019/C 370/02

text:
31.10.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  C 370/4

         TARYBOS SPRENDIMAS
         2019 m. spalio 24 d.
         dėl Europolo vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimo
         (2019/C 370/02)
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (1), ypač į jo 54 ir 55 straipsnius,
         veikdama kaip institucija, kuriai suteikti įgaliojimai skirti Europolo vykdomąjį direktorių ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojus,
         kadangi:

                     (1)

                     vieno iš dabartinių Europolo vykdomojo direktoriaus pavaduotojų kadencija pasibaigs 2019 m. spalio 31 d. Todėl būtina paskirti naują Europolo vykdomojo direktoriaus pavaduotoją;

                     (2)

                     2017 m. gegužės 1 d. Europolo valdybos sprendimu nustatytos Europolo vykdomojo direktoriaus ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojų atrankos, kadencijos pratęsimo ir atleidimo iš pareigų taisyklės;

                     (3)

                     pagal 2017 m. gegužės 1 d. Europolo valdybos sprendimo 3 straipsnio 1 dalies a punktą laikoma, kad viena Europolo vykdomojo direktoriaus pavaduotojų darbo vieta yra laisva nuo 2019 m. sausio 31 d., likus devyniems mėnesiams iki vieno iš esamų Europolo vykdomojo direktoriaus pavaduotojų kadencijos pabaigos. 2019 m. sausio 23 d.Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas pranešimas apie laisvą Europolo vykdomojo direktoriaus pavaduotojo vietą (2).

                     (4)

                     pagal Reglamento (ES) 2016/794 54 straipsnio 2 dalį galutinį kandidatų sąrašą sudarė valdybos įsteigtas atrankos komitetas (toliau – atrankos komitetas). 2019 m. gegužės 8 d. atrankos komitetas parengė tinkamai pagrįstą ataskaitą;

                     (5)

                     remdamasi atrankos komiteto ataskaita ir laikydamasi Reglamento (ES) 2016/794 ir 2017 m. gegužės 1 d. valdybos sprendimo, 2019 m. gegužės 23 d. valdyba pateikė pagrįstą nuomonę dėl Europolo vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimo, kurioje Tarybai pasiūlytas galutinis tinkamų kandidatų eiti šias pareigas sąrašas, į kurį įtraukti trys kandidatai;

                     (6)

                     2019 m. liepos 18 d. kitu Europolo vykdomojo direktoriaus pavaduotoju Taryba atrinko Jürgen EBNER ir apie tai, kad jis atrinktas, Reglamento (ES) 2016/794 54 straipsnio 2 dalies ketvirtos pastraipos tikslais pranešė Europos Parlamento kompetentingam komitetui;

                     (7)

                     2019 m. rugsėjo 5 d. atrinktas kandidatas dalyvavo Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto (toliau – LIBE komitetas) posėdyje, o 2019 m. spalio 18 d. laišku Tarybai pranešta apie nuomonę, kurią LIBE komitetas pateikė pagal Reglamento (ES) 2016/794 54 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Laikotarpiui nuo 2019 m. lapkričio 1 d. iki 2023 m. spalio 31 d. Europolo vykdomojo direktoriaus pavaduotoju, suteikiant AD 14 lygį, skiriamas Jürgen EBNER.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

            Priimta Liuksemburge 2019 m. spalio 24 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               Aino-Kaisa PEKONEN

            (1)  OL L 135, 2016 5 24, p. 53.

            (2)  OL C 28 A, 2019 1 23, p. 1.


title: Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai sprendimas 2019 m. spalio 1 d. dėl įgyvendinimo taisyklių, susijusių su Europos išorės veiksmų tarnybos asmens duomenų apsauga ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 taikymu2019/C 370/05

text:
31.10.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  C 370/9

         Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai sprendimas
         2019 m. spalio 1 d.
         dėl įgyvendinimo taisyklių, susijusių su Europos išorės veiksmų tarnybos asmens duomenų apsauga ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 taikymu
         (2019/C 370/05)
         SĄJUNGOS VYRIAUSIASIS ĮGALIOTINIS UŽSIENIO REIKALAMS IR SAUGUMO POLITIKAI,
         atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (1) (toliau – Tarybos sprendimas dėl EIVT), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,
         atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (2) (toliau – reglamentas), ypač į jo 43, 44 ir 45 straipsnius,
         kadangi:

                     (1)

                     dėl reglamente nustatytos didesnės duomenų valdytojų atskaitomybės reikia priimti naują įgyvendinimo sprendimą, kuriuo būtų pakeistas 2011 m. gruodžio 8 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai sprendimas PROC HR(2011) 016 dėl duomenų apsaugos Europos išorės veiksmų tarnyboje taisyklių;

                     (2)

                     duomenų apsaugos pareigūno vaidmuo ir duomenų valdytojo atsakomybė Europos išorės veiksmų tarnyboje turi būti aiškiai nustatyti ir pritaikyti prie reglamento reikalavimų,

               NUSPRENDĖ:
         1 SKIRSNIS

            BENDROSIOS NUOSTATOS

            1 straipsnis
            Dalykas ir taikymo sritis

               1.   Pagal reglamento 45 straipsnio 3 dalį šiuo sprendimu nustatomos duomenų apsaugos pareigūno (toliau – DAP) uždaviniai, pareigos ir įgaliojimai Europos išorės veiksmų tarnyboje.

               2.   Be to, šiame sprendime tiksliau nustatomos vidaus procedūros ir duomenų valdytojų bei duomenų tvarkytojų pareigos, taip pat duomenų apsaugos koordinatorių ir korespondentų vaidmuo, uždaviniai ir pareigos, visų pirma pagal reglamento 26 ir 29 straipsnius.

            2 straipsnis
            Apibrėžtys
            Nepažeidžiant reglamente nustatytų apibrėžčių, šiame sprendime:

                        a)

                        duomenų valdytojas – EIVT arba jos organizaciniai vienetai, įskaitant ES delegacijas, kurie vieni ar drauge su kitais nustato asmens duomenų tvarkymo tikslus ir priemones;

                        b)

                        duomenų valdytojo atstovas – EIVT vadovybės nariai arba organizacinių vienetų vadovai, kurie prižiūri a punkte nurodytus duomenų valdytojo subjektus ir yra atsakingi ir atskaitingi už asmens duomenų tvarkymą;

                        c)

                        paskirtasis duomenų valdytojas – duomenų valdytojo organizacinio vieneto tarnyba arba darbuotojai, kuriems patikėta valdyti asmens duomenų tvarkymo veiklą;

                        d)

                        bendri duomenų valdytojai – du arba daugiau organizacinių vienetų, kurie kartu nustato asmens duomenų tvarkymo tikslus ir priemones, taip pat duomenų valdytojų vaidmenis ir atsakomybę, įskaitant jų pareigas, susijusias su duomenų subjekto teisių įgyvendinimu, visų pirma tais atvejais, kai EIVT kontroliuoja duomenų tvarkymą kartu su kitomis ES institucijomis, įstaigomis, agentūromis, biurais ar bet kuriais kitais subjektais;

                        e)

                        duomenų apsaugos pareigūnas (DAP) – EIVT darbuotojas, kurį pagal reglamento 43 straipsnį EIVT paskyrė padėti duomenų valdytojams, juos informuoti ir konsultuoti;

                        f)

                        duomenų apsaugos koordinatorius ir korespondentas (toliau – DAK) – atitinkami EIVT darbuotojai, dirbantys būstinėje ir ES delegacijose, paskirti padėti savo duomenų valdytojams duomenų apsaugos klausimais;

                        g)

                        duomenų tvarkytojas – EIVT viduje ar už jos ribų veikiantis subjektas, kuris duomenų valdytojo vardu tvarko asmens duomenis;

                        h)

                        pranešimai apie duomenų apsaugą – pranešimai, pvz., pareiškimai apie privatumo apsaugą, kuriais duomenų valdytojas teikia informaciją duomenų subjektams pagal reglamento 15 ir 16 straipsnius;

                        i)

                        EIVT darbuotojai – pagal Tarybos sprendimo dėl EIVT 6 straipsnį EIVT dirbantys ES pareigūnai ir kiti tarnautojai, įskaitant ES valstybių narių diplomatinių tarnybų darbuotojus, deleguotuosius nacionalinius ekspertus ir stažuotojus.

         2 SKIRSNIS

            DUOMENŲ APSAUGOS PAREIGŪNAS

            3 straipsnis
            Duomenų apsaugos pareigūno skyrimo tvarka

               1.   EIVT Generalinis sekretorius pagal reglamento 43 straipsnį paskiria DAP iš EIVT darbuotojų ir užregistruoja jį Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno institucijoje (toliau – EDAPP).

               2.   Be reglamento 43 straipsnio 3 dalies reikalavimų, DAP turi pakankamai žinių apie EIVT paslaugas, jų struktūrą, informacines sistemas, administracines taisykles ir procedūras. DAP turi žinių apie duomenų apsaugą, gerą nuovoką ir gebėjimą laikytis nešališkos ir objektyvios pozicijos pagal Tarnybos nuostatus.

               3.   DAP skiriamas penkerių metų laikotarpiui ir gali būti paskirtas dar kartą.

               4.   DAP gali būti atleistas iš pareigų tik gavus EDAPP sutikimą, jeigu jis nebeatitinka jo pareigoms nustatytų sąlygų.

               5.   Administraciniu požiūriu DAP yra pavaldus Generaliniam sekretoriui.

               6.   DAP kontaktiniai duomenys skelbiami EIVT intranete ir EIVT išorės svetainėje bei perduodami EDAPP.

            4 straipsnis
            Duomenų apsaugos pareigūno statusas

               1.   DAP veikia nepriklausomai ir bendradarbiaudamas su EDAPP. EIVT neteikia duomenų apsaugos pareigūnui jokių nurodymų, susijusių su jo užduočių vykdymu.

               2.   DAP negali būti atleistas iš pareigų ar baudžiamas dėl jam nustatytų užduočių atlikimo.

               3.   DAP informuojamas apie visus ryšius su išorės šalimis dėl reglamento ir šio sprendimo taikymo, ypač dėl sąveikos su EDAPP ir DAP tinklo nariais ES institucijose, įstaigose, tarnybose ir agentūrose.

               4.   Duomenų subjektai gali kreiptis į duomenų apsaugos pareigūną visais klausimais, susijusiais jų asmens duomenų tvarkymu ir naudojimusi savo teisėmis pagal reglamentą.

               5.   Bet kuriuo reglamento aiškinimo ar taikymo klausimu su DAP gali konsultuotis duomenų valdytojas arba jo atstovas, darbuotojų komitetas ir bet kuris asmuo, nesikreipdamas į oficialius kanalus. Asmuo negali nukentėti dėl to, kad atkreipė DAP dėmesį į klausimą.

            5 straipsnis
            Duomenų apsaugos pareigūno užduotys
            DAP

                        a)

                        konsultuoja visais klausimais, susijusiais su asmens duomenų apsauga;

                        b)

                        teikia rekomendacijas ir aktyviai pataria EIVT subjektams ir jų rangovams, kurie vykdo asmens duomenų tvarkymo veiklą, kaip įgyvendinti reglamentą ir šį sprendimą, įskaitant konsultacijas dėl pranešimų apie duomenų saugumo pažeidimus, poveikio vertinimus ir būtinybę iš anksto konsultuotis su EDAPP;

                        c)

                        palaiko reguliarius ryšius su duomenų valdytojais, kad būtų stebima, kaip laikomasi duomenų apsaugos reikalavimų, ir padeda jiems atlikti savo užduotis, visų pirma talkina rengiant ir skelbiant pranešimus apie duomenų apsaugą ir atsakant į duomenų subjektų prašymus;

                        d)

                        palaiko nuolatinius ryšius su EIVT būstinės DAK ir ES delegacijomis, taip pat valdo Europos išorės veiksmų tarnyboje veikiantį DAK tinklą;

                        e)

                        didina bendrą informuotumą apie duomenų apsaugą, organizuoja mokymus ir rengia informacinius susitikimus;

                        f)

                        bendradarbiauja su kitų ES institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų duomenų apsaugos pareigūnais, visų pirma keisdamasis patirtimi ir gerosios patirties pavyzdžiais;

                        g)

                        tvarko EIVT vykdomos duomenų tvarkymo veiklos centrinį registrą, remdamasis duomenų valdytojų pagal reglamento 31 straipsnį parengtais dokumentais ir sudarydamas sąlygas viešai susipažinti su registru;

                        h)

                        padeda užtikrinti atstovavimą vyriausiajam įgaliotiniui arba EIVT tarptautiniu lygmeniu visais su duomenų apsauga susijusiais klausimais.

            6 straipsnis
            Įgaliojimai
            Vykdydamas savo užduotis, DAP:

                        a)

                        visada turi prieigą prie EIVT subjektų ir jų rangovų tvarkomų duomenų, taip pat galimybę patekti į visus biurus, duomenų tvarkymo centrus ir duomenų laikmenas;

                        b)

                        prieš priimant bet kokį sprendimą dėl klausimų, susijusių su duomenų apsaugos nuostatų taikymu, paskyrimų tarnybai pateikia savo nuomonę;

                        c)

                        gali pasiūlyti administracines priemones ir pateikti bendras rekomendacijas dėl tinkamo reglamento ir šio sprendimo taikymo;

                        d)

                        gali EIVT vadovybei, darbuotojams ir visoms susijusioms išorės šalims teikti rekomendacijas dėl praktinio duomenų apsaugos gerinimo;

                        e)

                        gali tirti duomenų apsaugos klausimus ir, be pradėti tyrimą paprašiusio arba skundą pateikusio asmens, gali pranešti tyrimo rezultatus duomenų valdytojui ir bet kuriam atitinkamam EIVT vadovui;

                        f)

                        gali parengti šablonus ir vidaus procedūras, nurodymus ar politiką, pagal kuriuos būtų teikiamos gairės duomenų valdytojams ir duomenų tvarkytojams;

                        g)

                        gali naudotis išorės ekspertų, įskaitant IT specialistus, paslaugomis;

                        h)

                        gali pranešti EIVT paskyrimų tarnybai, kad darbuotojas nevykdo reglamente ir šiame sprendime nustatytų pareigų ir siūlyti pradėti administracinį tyrimą;

                        i)

                        gali priimti duomenų apsaugos vidaus gaires (DAP gairės), į kurias turi būti atsižvelgiama tvarkant asmens duomenis.

            7 straipsnis
            Ištekliai

               1.   DAP skiriama pakankamai personalo ir išteklių šio sprendimo 5 straipsnyje nurodytoms užduotims atlikti.

               2.   Visi EIVT darbuotojai padeda DAP atlikti šio sprendimo 5 straipsnyje nurodytas užduotis, visų pirma duomenų valdytojai ir duomenų tvarkytojai teikia prašomą informaciją apie duomenų tvarkymo veiklą, sudaro sąlygas susipažinti su asmens duomenimis ir rengia atsakymų į DAP gautus, bet su duomenų tvarkymo veikla, už kurią atsako duomenų valdytojas, susijusius duomenų subjektų, įgyvendinančių savo teisę susipažinti su asmens duomenimis, juos keisti ir ištrinti, prašymus projektus.

               3.   Prireikus DAP gali turėti pavaduotoją ar padėjėją, taip pat gauti administracijos darbuotojų ir sekretoriato pagalbą. DAP taip pat gali naudoti kitus EIVT priklausančius arba pagal sutartis dirbančius subjektus ir samdomus išorės ekspertus.

               4.   Paskirtas DAP pavaduotojas arba padėjėjas padeda DAP atlikti savo užduotis ir gali atstovauti DAP jam nesant. Šio sprendimo 4, 5 ir 6 straipsniai taip pat taikomi DAP pavaduotojui ar padėjėjui.

               5.   DAP turi turėti tinkamas patalpas, kuriose būtų galima užtikrinti informacijos, įskaitant asmens duomenis, saugumą ir konfidencialumą, ir prireikus saugoti bei archyvuoti duomenis ir dokumentus.

               6.   DAP gali naudotis elektronine priemone, kuri gali i) tvarkyti asmens duomenų tvarkymo veiklos įrašus pagal reglamento 31 straipsnį ir ii) saugoti pranešimus apie duomenų apsaugą, pranešimus apie duomenų saugumo pažeidimus, poveikio duomenų apsaugai vertinimus, duomenų subjektų prašymus ir duomenų perdavimo įrašus.

               7.   EIVT padeda DAP išlaikyti ir plėsti savo ekspertų žinias, be kita ko, palengvinant dalyvavimą tarpinstituciniuose arba išoriniuose mokymo kursuose, konferencijose ar renginiuose, susijusiuose su duomenų apsauga, ir EDAPP bei ES institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų DAP tinklo rengiamuose susitikimuose bei mokymuose.

         3 SKIRSNIS

            SU DUOMENŲ APSAUGA SUSIJUSIOSE PROCEDŪROSE DALYVAUJANTYS SUBJEKTAI

            8 straipsnis
            Duomenų valdytojai ir duomenų tvarkytojai

               1.   Paskirti duomenų valdytojai, duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų atstovai duomenų valdytojo vardu užtikrina, kad visa jų kontroliuojama duomenų tvarkymo veikla atitiktų reglamentą, visų pirma jo 26 straipsnį, ir šio sprendimo nuostatas. Prireikus jie gali pavesti duomenų tvarkymo užduotis EIVT darbuotojams, už kuriuos jie yra atsakingi, arba pagal sutartis dirbantiems subjektams pagal reglamento 29 straipsnį.

               2.   Visų pirma duomenų valdytojai:

                           a)

                           yra atskaitingi, užtikrina ir įrodo, kad duomenys tvarkomi vadovaujantis reglamento ir šio sprendimo nuostatomis;

                           b)

                           registruoja visą duomenų tvarkymo veiklą ir esminius vykdomos duomenų tvarkymo veiklos pokyčius;

                           c)

                           užtikrina, kad duomenų subjektai būtų informuoti apie jų duomenų tvarkymą pagal reglamento 15 ir 16 straipsnius, pateikdami turimus pranešimus apie duomenų apsaugą;

                           d)

                           bendradarbiauja su DAP ir EDAPP, visų pirma teikia informaciją atsakydami į jų prašymus per 14 kalendorinių dienų nuo prašymo gavimo dienos;

                           e)

                           informuoja DAP, kai asmens duomenims tvarkyti duomenų valdytojo vardu pasitelkiamas rangovas;

                           f)

                           skiria DAK, padeda jiems atlikti savo pareigas ir informuoja DAP apie bet kokius DAK pareigas einančio asmens ar funkcijos pasikeitimus;

                           g)

                           konsultuojasi su DAP dėl to, ar duomenų tvarkymo veikla atitinka reglamentą ir šį sprendimą. Jie gali konsultuotis su DAP ar kitais ekspertais klausimais, susijusiais su duomenų tvarkymo veiklos konfidencialumu, prieinamumu ir vientisumu, taip pat su saugumo priemonėmis, kurių imamasi pagal reglamento 33 straipsnį.

               3.   Duomenų valdytojai gali pagal reglamento nuostatas pasitelkti kitus EIVT subjektus arba pagal sutartis dirbančius subjektus kaip duomenų tvarkytojus, jeigu jie savo dokumentuose nurodo, kas yra duomenų tvarkytojas, jiems patikėtas užduotis ir taikomas saugumo priemones.

               4.   Duomenų valdytojas užtikrina, kad DAP būtų nedelsiant informuojamas:

                           a)

                           apie visus klausimus, kurie turi arba gali turėti poveikį duomenų apsaugai;

                           b)

                           apie visus EIVT vadovybės pranešimus ir sprendimus, susijusius su reglamento taikymu, ypač apie sąveiką su EDAPP.

            9 straipsnis
            Duomenų apsaugos koordinatorius ir korespondentas

               1.   Priklausomai nuo tvarkomų asmens duomenų apimties ir rūšies, EIVT organizaciniai vienetai turi turėti DAK, kuris veiktų kaip duomenų apsaugos ryšių centras. Kiekvienas EIVT būstinėje veikiantis valdantysis direktoratas arba direktoratas ir kiekviena ES delegacija paskiria duomenų apsaugos koordinatorių arba duomenų apsaugos korespondentą. Visi skyriai, reguliariai tvarkantys didelį kiekį asmens duomenų, specialių kategorijų duomenis arba neskelbtinus asmens duomenis, kurių tvarkymas kelia didelę riziką, taip pat skiria savo DAK. DAK funkcija priskiriama pareigoms, kurioms numatyta subjekto veiklos apžvalga.

               2.   DAK turi turėti būtinus įgūdžius ir žinias apie duomenų apsaugą. Jie turi dalyvauti duomenų apsaugos įvadiniuose mokymuose ir gali dalyvauti informaciniuose susitikimuose bei DAK tinklo posėdžiuose.

               3.   DAK:

                           a)

                           padeda duomenų valdytojams vykdyti savo pareigas, nedarydamas poveikio DAP pareigoms;

                           b)

                           palengvina DAP ir duomenų valdytojų bendravimą;

                           c)

                           atlieka savo tarnybos ryšių centro, sprendžiančio duomenų apsaugos klausimus, funkcijas ir palaiko ryšius su DAP;

                           d)

                           informuoja savo kolegas ir jiems talkina su asmens duomenų tvarkymu susijusiais klausimais;

                           e)

                           perduoda darbuotojams informaciją apie informuotumo didinimo renginius ir mokymus;

                           f)

                           bendradarbiauja su DAP, kad parengtų ir atnaujintų esamos ir naujos asmens duomenų tvarkymo veiklos aprašą;

                           g)

                           susisiekia su DAP ir jam praneša apie visus tarnybos viduje tvarkomus asmens duomenis;

                           h)

                           padeda nustatyti atitinkamus paskirtus duomenų valdytojus ir duomenų tvarkytojus;

                           i)

                           rengia jo kompetencijai priskiriamus įrašus;

                           j)

                           padeda duomenų valdytojams nustatyti ir peržiūrėti įrašus ir rengti pranešimus apie duomenų apsaugą;

                           k)

                           prisideda prie atitikties tikrinimo ir poveikio vertinimų;

                           l)

                           užtikrina, kad atitinkami pranešimai apie duomenų apsaugą būtų skelbiami ir tinkamai naudojami jų tarnyboje;

                           m)

                           praneša DAP apie visus duomenų saugumo pažeidimus;

                           n)

                           bendradarbiaudamas su DAP, rengia atsakymą į savo teises įgyvendinančių duomenų subjektų prašymus, nagrinėja skundus ir klausimus, susijusius su jo tarnybos vykdoma duomenų tvarkymo veikla.

               4.   DAK turi teisę gauti būtiną informaciją, reikalingą asmens duomenų tvarkymo veiklai identifikuoti ir konsultuotis su DAP savo tarnybos vardu. Tai neapima teisės susipažinti su asmens duomenimis, už kurių tvarkymą atsako duomenų valdytojas.

            10 straipsnis
            Paskyrimų tarnyba
            Paskyrimų tarnyba konsultuojasi su DAP dėl visų su reglamento taikymu susijusių prašymų ar skundų, pateiktų pagal Tarnybos nuostatų 90 straipsnį.

            11 straipsnis
            EIVT darbuotojai

               1.   Visi EIVT darbuotojai taiko asmens duomenų tvarkymo konfidencialumo ir saugumo taisykles, kaip nustatyta reglamento 33, 34 ir 35 straipsniuose. Joks EIVT personalo narys, turintis prieigą prie asmens duomenų, negali tvarkyti duomenų, kurių duomenų valdytojai nenurodė tvarkyti.

               2.   Visi EIVT darbuotojai savo tiesioginiam vadovui nurodo, kada turi tvarkyti asmens duomenis, kad duomenų valdytojai galėtų dokumentuoti duomenų tvarkymą savo duomenų apsaugos įrašuose ir parengti būtinus pranešimus apie duomenų apsaugą.

               3.   Bet kuris EIVT darbuotojas gali duomenų apsaugos pareigūnui pateikti prašymą arba iškelti klausimą, įskaitant dėl įtariamo duomenų saugumo pažeidimo, arba gali pateikti skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui dėl tariamo reglamento ar šio sprendimo pažeidimo, apie tai neinformuodamas aukštesnes pareigas užimančių asmenų.

               4.   Jei kuris nors darbuotojas mano, kad trečioji šalis, teritorija, vienas ar daugiau konkrečių sektorių trečiojoje šalyje arba tarptautinė organizacija neužtikrina tinkamo apsaugos lygio, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (3) 45 straipsnio 3 dalyje arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/680 (4) 36 straipsnio 3 dalyje, jis apie tai praneša DAP.

         4 SKIRSNIS

            PRIEMONĖS IR PROCEDŪROS

            12 straipsnis
            Saugumo priemonės bei pritaikytoji duomenų apsauga ir standartizuotoji duomenų apsauga

               1.   Apsaugos, techninės ir organizacinės priemonės, skirtos išvengti duomenų saugumo pažeidimų, nutekėjimo ar neteisėto atskleidimo, apima:

                           a)

                           tinkamą vaidmenų, pareigų ir procedūrinių veiksmų apibrėžimą;

                           b)

                           saugią elektroninę aplinką, kuria užkertamas kelias neteisėtam arba atsitiktiniam elektroninių duomenų prieinamumui ar perdavimui leidimo neturintiems asmenims, taikant saugos priemones, integruotas į įvairias naudojamas IT taikomąsias programas;

                           c)

                           saugų popierinių dokumentų tvarkymą ir saugojimą;

                           d)

                           elektroninę ir fizinę prieigą, individualiai suteikiamą tik leidimą turintiems darbuotojams.

               2.   Prieš planuodami duomenų tvarkymo veiklą, duomenų valdytojai įgyvendina reglamento 27 straipsnyje nurodytą pritaikytąją duomenų apsaugą ir standartizuotąją duomenų apsaugą. Siekdamas užtikrinti pritaikytąją duomenų apsaugą ir standartizuotąją duomenų apsaugą, duomenų valdytojas gali konsultuotis su DAP ir kitomis susijusiomis tarnybomis, įskaitant IT ir IT saugumo tarnybas.

            13 straipsnis
            Pranešimai apie duomenų saugumo pažeidimą
            Sužinojęs apie bet kokį incidentą, ypač saugumo pažeidimą, dėl kurio atsitiktinai arba neteisėtai sunaikinami, prarandami, pakeičiami, neteisėtai atskleidžiami perduoti, saugomi arba kitaip tvarkomi asmens duomenys arba su jais susipažįstama (toliau – asmens duomenų saugumo pažeidimas), duomenų valdytojas arba tvarkytojas nedelsdamas praneša duomenų apsaugos pareigūnui, o per 72 valandas – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir tinkamai dokumentuoja incidentą.

            14 straipsnis
            DAP atliekami tyrimai ir nagrinėjami prašymai bei skundai

               1.   DAP gali pradėti tyrimą dėl tariamo įpareigojimų pagal reglamentą nevykdymo savo iniciatyva arba pateikus prašymą. Prašymai duomenų apsaugos pareigūnui pateikiami raštu.

               2.   DAP gali prašyti, kad duomenų valdytojas, atsakingas už atitinkamą duomenų tvarkymo veiklą, pateiktų rašytinį pareiškimą šiuo klausimu. Duomenų valdytojas atsako DAP per 14 kalendorinių dienų nuo šio prašymo gavimo dienos. DAP gali prašyti suteikti galimybę susipažinti su papildoma informacija, dokumentais, naudotis duomenų laikmenomis, patekti į duomenų centrus, patalpas ir sistemas, kurios priklauso kitoms EIVT tarnyboms, visų pirma IT skyriui, saugumo direktoratui ir generaliniam direktoratui, kuris vykdo administracinius tyrimus ir drausmines procedūras. Informacija arba nuomonė duomenų apsaugos pareigūnui pateikiama per 14 kalendorinių dienų.

               3.   Jei pateikiamas akivaizdžiai nepagrįstas, užgaulus ir pernelyg didelis prašymas, ypač tais atvejais, kai gaunami to paties duomenų subjekto prašymai yra pasikartojančio pobūdžio, DAP gali atsisakyti nagrinėti prašymą pagal reglamento 14 straipsnį. Prašantysis apie tai atitinkamai informuojamas.

         5 SKIRSNIS

            DUOMENŲ SUBJEKTŲ TEISIŲ ĮGYVENDINIMO TVARKA

            15 straipsnis
            Bendrosios nuostatos

               1.   Duomenų subjektai gali kreiptis į duomenų valdytoją arba DAP, kad galėtų įgyvendinti savo teises pagal reglamento 14–24 straipsnius.

               2.   Prašymai įgyvendinti duomenų subjektų teises pateikiami raštu. Prireikus DAP padeda duomenų subjektui nustatyti atitinkamą duomenų valdytoją. DAP persiunčia gautus prašymus atitinkamam duomenų valdytojui, kuris gali konsultuotis su DAP.

               3.   Duomenų valdytojai nagrinėja prašymus ir atsako tiesiogiai duomenų subjektui.

            16 straipsnis
            Prašymų įgyvendinti duomenų subjekto teises nagrinėjimas

               1.   Duomenų valdytojai prašymą nagrinėja tik patikrinus prašymą pateikusio asmens tapatybę arba, jeigu prašymą pateikė duomenų subjekto atstovas, pateikus duomenų subjekto duotą leidimą.

               2.   Už duomenų tvarkymo veiklą atsakingas duomenų valdytojas išsiunčia prašymą pateikusiam asmeniui gavimo patvirtinimą per 14 kalendorinių dienų nuo dienos, kai EIVT gauna prašymą. Jei nenumatyta kitaip, duomenų valdytojas atsako į prašymą per vieną mėnesį nuo prašymo užregistravimo dienos. Duomenų valdytojas arba pateikia teigiamą atsakymą į prašymą, arba raštu nurodo visiško arba dalinio atsisakymo priežastis. Remiantis reglamento 14 straipsnio 3 dalimi, atsakymo pateikimo terminas gali būti pratęstas dar iki 2 mėnesių, atsižvelgiant į klausimo sudėtingumą ir pateiktų prašymų skaičių.

               3.   Duomenų subjekto prašymas gali būti atmestas, jei

                           a)

                           prašymas nepagrįstas;

                           b)

                           taikoma reglamente nustatyta išimtis;

                           c)

                           vadovaujantis vidaus taisyklėmis, (5) priimtomis remiantis reglamento 25 straipsniu, taikomas apribojimas.

               4.   Jei pateikiamas akivaizdžiai nepagrįstas, užgaulus ir pernelyg didelis prašymas, ypač tais atvejais, kai to paties duomenų subjekto prašymai yra pasikartojančio pobūdžio, duomenų valdytojas, pasitaręs su DAP, gali atsisakyti nagrinėti prašymą pagal reglamento 14 straipsnį. Prašantysis apie tai atitinkamai informuojamas.

            17 straipsnis
            Išimtys ir apribojimai
            Apribojimai pagal vidaus taisykles, priimtas remiantis reglamento 25 straipsniu, ir išimtys, nustatytos reglamento 15–19 ir 21–24 straipsniuose, taikomi tik pasikonsultavus su DAP.

         6 SKIRSNIS

            BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

            18 straipsnis
            Pranešimas apie šį sprendimą

               1.   Pagal reglamento 41 straipsnį EDAPP informuojamas apie šį sprendimą.

               2.   Šis sprendimas atitinkamomis priemonėmis pateikiamas EIVT darbuotojams, visų pirma jį skelbiant EIVT vidaus interneto svetainėje.

            19 straipsnis
            Panaikinimas
            Šiuo sprendimu panaikinamas 2011 m. gruodžio 8 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai sprendimas PROC HR(2011) 016 dėl duomenų apsaugos taisyklių.

            20 straipsnis
            Įsigaliojimas
            Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo priėmimo.

            Priimta Briuselyje 2019 m. spalio 1 d.

               Federica MOGHERINI

                  Vyriausioji įgaliotinė

            (1)  OL L 201, 2010 8 3, p. 30.

            (2)  OL L 295, 2018 11 21, p. 39.

            (3)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

            (4)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).

            (5)  Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai sprendimas dėl vidaus taisyklių dėl tam tikrų duomenų subjektų teisių apribojimų, susijusių su asmens duomenų tvarkymu Europos išorės veiksmų tarnybai vykdant savo funkcijas (ADMIN(2019) 10).


title: Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/1944 2019 m. lapkričio 25 d. kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/1693 dėl ribojamųjų priemonių ISIL (Da’esh) ir Al-Qaida ir su jomis susijusiems asmenims, grupėms, susivienijimams ir subjektams

text:
25.11.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  LI 303/3

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2019/1944
         2019 m. lapkričio 25 d.
         kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/1693 dėl ribojamųjų priemonių ISIL („Da’esh“) ir „Al-Qaida“ ir su jomis susijusiems asmenims, grupėms, susivienijimams ir subjektams
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
         atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2016 m. rugsėjo 20 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/1693 (1) dėl ribojamųjų priemonių ISIL („Da’esh“) ir „Al-Qaida“ ir su jomis susijusiems asmenims, grupėms, susivienijimams ir subjektams;

                     (2)

                     atsižvelgiant į nuolatinę grėsmę, kurią kelia ISIL („Da’esh“) bei „Al-Qaida“ ir su jomis susiję asmenys, grupės, susivienijimai ir subjektai, į Sprendimo (BUSP) 2016/1693 priede pateiktą asmenų, grupių, susivienijimų ir subjektų sąrašą turėtų būti įtrauktas dar vienas asmuo;

                     (3)

                     Sprendimas (BUSP) 2016/1693 turėtų būti papildytas nuostata, jog Taryba ir vyriausiasis įgaliotinis gali tvarkyti asmens duomenis, kad galėtų vykdyti savo užduotis pagal tą sprendimą;

                     (4)

                     todėl Sprendimas (BUSP) 2016/1693 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

            1 straipsnis
            Sprendimas (BUSP) 2016/1693 iš dalies keičiamas taip:

                        1)

                        įterpiamas šis straipsnis:

                           „6a straipsnis

                              1.   Vykdydami savo užduotis pagal šį sprendimą, Taryba ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) gali tvarkyti asmens duomenis, visų pirma:

                                          a)

                                          Taryba – priedo rengimo ir jo pakeitimų tikslais;

                                          b)

                                          vyriausiasis įgaliotinis – priedo pakeitimų rengimo tikslais.

                              2.   Kai taikytina, Taryba ir vyriausiasis įgaliotinis gali tvarkyti duomenis, susijusius su į sąrašą įtrauktų fizinių asmenų įvykdytomis nusikalstamomis veikomis, tokių asmenų teistumu ar jiems taikomomis saugumo priemonėmis, tik tiek, kiek toks tvarkymas būtinas priedui parengti.

                              3.   Šio sprendimo tikslais Taryba ir vyriausiasis įgaliotinis yra „duomenų valdytojai“ kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (*1) 3 straipsnio 8 punkte, siekiant užtikrinti, kad atitinkami fiziniai asmenys galėtų naudotis savo teisėmis pagal Reglamentą (ES) 2018/1725.

                           (*1)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).“;"

                        2)

                        priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.

            2 straipsnis
            Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

            Priimta Briuselyje 2019 m. lapkričio 25 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               F. MOGHERINI

            (1)  2016 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/1693 dėl ribojamųjų priemonių ISIL („Da'esh“) ir „Al-Qaida“ ir su jomis susijusiems asmenims, grupėms, susivienijimams ir subjektams, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2002/402/BUSP (OL L 255, 2016 9 21, p. 25).

            PRIEDAS
            Į Sprendimo (BUSP) 2016/1693 priede pateiktą sąrašą įtraukiamas šis įrašas:

                        5.

                        Guillaume PIROTTE; gimimo data: 1994 m. birželio 7 d.; gimimo vieta: Grasas (Prancūzija); pilietybė: Prancūzijos.