title: 2006/971/EB: 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas dėl specialiosios programos Bendradarbiavimas, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (Tekstas svarbus EEE).

text:
30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                L 400/87

                                        Tarybos sprendimas

                                       2006 m. gruodžio 19 d.

                       dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“,
                      įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų,
                         technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos
                          septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.)

                                        (tekstas svarbus EEE)
                                            (2006/971/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS Taryba,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 166 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę 1,

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę 2,

1
       2006 m. lapkričio 30 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).
2
       OL C 185, 2006 8 8, p. 10.
 ---pagebreak--- L 400/88          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                  30.12.2006

kadangi:

(1)        Remiantis Sutarties 166 straipsnio 3 dalimi, 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir
           Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų,
           technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–
           2013 m.)1 (toliau – Bendroji programa) turi būti įgyvendinamas vykdant specialiąsias
           programas, kuriose nustatomos išsamios jų įgyvendinimo taisyklės, trukmė ir numatomos
           reikalingos priemonės.

(2)        Bendroji programa apima keturias veiklos rūšis: tarptautinį bendradarbiavimą politikos
           apibrėžtomis temomis („Bendradarbiavimas“), mokslinius tyrimus, vykdomus mokslinių
           tyrimų bendruomenės iniciatyva („Idėjos“), mokymo ir karjeros plėtojimo paramą mokslo
           darbuotojams („Žmonės“) ir paramą mokslinių tyrimų pajėgumams stiprinti
           („Pajėgumai“). Šia Specialiąja programa turėtų būti įgyvendinta programos
           „Bendradarbiavimas“ veikla, susijusi su netiesioginiais veiksmais.

(3)        Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo bei mokslinių tyrimų rezultatų
           skleidimo taisyklės, skirtos Bendrajai programai (toliau – dalyvavimo ir informacijos
           skleidimo taisyklės) turėtų būti taikomos šiai specialiajai programai.

1
       OL L 412, 2006 12 30, p. 1.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/89

(4)      Bendroji programa turėtų papildyti valstybėse narėse vykdomą veiklą, taip pat kitą
         Bendrijos veiklą, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų
         pirma ją vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu,
         mokymu, kultūra, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikata, vartotojų apsauga,
         užimtumu, energija, transportu ir aplinka.

(5)      Pagal šią Bendrąją programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turėtų
         papildyti veiklą, vykdomą pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą, o tai
         padės sumažinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir inovacijų bei skatins visų rūšių
         inovacijas.

(6)      Įgyvendinant Bendrąją programą gali prireikti papildomų programų, kuriose dalyvautų tik
         tam tikros valstybės narės, Bendrijai tektų dalyvauti kelių valstybių narių vykdomose
         programose, arba tektų kurti bendras įmones ar kitas struktūras, kaip apibrėžta Sutarties
         168, 169 ir 171 straipsniuose.

(7)      Pagal šią Specialiąją programą turėtų būti suteiktas įnašas į Europos investicijų banką
         (EIB) Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei sukurti siekiant pagerinti galimybes
         pasinaudoti EIB paskolomis.
 ---pagebreak--- L 400/90           LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

(8)        Pagal šią Specialiąją programą, papildančią kitas Bendrijos programas, turėtų būti
           remiamas tinkamas MVĮ dalyvavimas jų labui pasitelkiant konkrečias priemones ir
           specialius veiksmus.

(9)        Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų
           mokslinių tyrimų srityje ir turėtų stengtis stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje
           siekiant toliau integruoti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. Todėl
           Specialioji programa turėtų būti atvira būtinus susitarimus sudariusių šalių dalyvavimui, o
           projektuose abipusės naudos pagrindu – trečiųjų šalių subjektų ir tarptautinių organizacijų
           mokslinio bendradarbiavimo srityje bendradarbiavimui.

(10)       Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos
           principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje išdėstytus principus.

(11)       Bendrosios programos įgyvendinimu turėtų būti prisidėta prie tvaraus vystymosi
           skatinimo.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/91

(12)     Reikėtų užtikrinti patikimą Bendrosios programos finansų valdymą ir jos įgyvendinimą
         kuo veiksmingesniu ir vartotojui priimtinesniu būdu, užtikrinant teisinį tikrumą ir sąlygų
         visiems dalyviams dalyvauti programoje sudarymą laikantis 2002 m. birželio 25 d.
         Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam
         biudžetui taikomo finansinio reglamento1 ir Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr.
         2342/20022, nustatančio išsamias to finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir kitų
         vėlesnių pakeitimų nuostatų.

(13)     Pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 dėl
         Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 3, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos
         reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir
         inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo
         sukčiavimo ir kitų pažeidimų 4 bei 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos
         reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF)
         atliekamų tyrimų 5 taip pat reikėtų imtis atitinkamų Europos Bendrijų finansinius interesus
         atitinkančių priemonių, kad būtų stebimas tiek suteiktos finansinės paramos, tiek šių lėšų
         panaudojimo veiksmingumas, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo, ir reikėtų imtis
         reikiamų veiksmų siekiant susigrąžinti prarastas, neteisingai išmokėtas ar netinkamai
         panaudotas lėšas.

1
       OL L 248, 2002 9 16, p.1.
2
       OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu
       (EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3).
3
       OL L 312, 1995 12 23, p. 1.
4
       OL L 292, 1996 11 15, p. 2.
5
       OL L 136, 1999 5 31, p. 1.
 ---pagebreak--- L 400/92          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        30.12.2006

(14)       Kadangi šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės yra iš esmės valdymo
           priemonės ir todėl turėtų būti patvirtintos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos
           sprendimo, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais
           tvarką 1, šio sprendimo 4 straipsnyje numatytos valdymo tvarkos. Kita vertus, dėl
           mokslinių tyrimų, kuriems naudojami žmogaus embrionai ir kamieninės žmogaus
           embriono ląstelės, kyla konkrečių etikos klausimų, kaip apibūdinta 1 straipsnyje. Be to,
           MTTP veikla, apimanti mokslinius tyrimus, priskiriamus „Saugumo“ temai yra nauja ir
           labai jautri sritis, ypač galimų grėsmių ir saugumo incidentų atžvilgiu. Todėl tokių projektų
           finansavimo priemonės turėtų būti tvirtinamos laikantis Sprendimo 1999/468/EB
           5 straipsnyje numatytos reguliavimo procedūros.

(15)       Kiekvienai teminei sričiai bendrajame Europos Bendrijų biudžete turėtų būti skirta atskira
           biudžeto eilutė.

(16)       Įgyvendinant šią programą deramą dėmesį reikėtų skirti lyčių aspekto integravimui, taip
           pat inter alia darbo sąlygoms, įdarbinimo procesų skaidrumui ir priimtų dirbti pagal šią
           programą finansuojamuose projektuose ir programose mokslo darbuotojų karjeros plėtrai;
           visiems šiems aspektams 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos
           mokslininkų chartijos ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso suteikia orientacinį
           pagrindą, atsižvelgiant į jų savanorišką pobūdį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1
       OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu
       2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p.11).
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/93

                                               1 straipsnis

Specialioji programa „Bendradarbiavimas“, skirta Bendrijos veiklai mokslinių tyrimų ir
technologinės plėtros srityje, įskaitant demonstracinę veiklą, toliau – Specialioji programa,
patvirtinama 2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui.

                                               2 straipsnis

Pagal Specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ parama bus teikiama įvairiai mokslinių tyrimų
veiklai, vykdomai bendradarbiaujant tarptautiniu mastu šiose srityse:

a)       sveikatos;

b)       maisto, žemės ūkio, žuvininkystės ir biotechnologijų;

c)       informacijos ir ryšių technologijų;

d)       nanomokslų, nanotechnologijų, medžiagų ir naujos gamybos technologijų;

e)       energetikos;

f)       aplinkos (įskaitant klimato kaitą);

g)       transporto (įskaitant aeronautiką);
 ---pagebreak--- L 400/94          LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                  30.12.2006

h)         socialinių ir ekonomikos mokslų bei humanitarinių mokslų;

i)         kosminės erdvės;

j)         saugumo.

Įgyvendinant šią Specialiąją programą gali prireikti papildomų programų, kuriose dalyvautų tik tam
tikros valstybės narės, Bendrijai tektų dalyvauti kelių valstybių narių vykdomose programose arba
tektų įkurti bendras įmones ar kitas struktūras, kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir
171 straipsniuose.

Šios veiklos tikslai ir pagrindinės kryptys yra išdėstyti I priede.

                                               3 straipsnis

Pagal Bendrosios programos II priedą, Specialiosios programos vykdymui reikalinga suma yra
32 413 milijonų EUR, iš kurių mažiau nei 6 % skiriami Komisijos administracinėms išlaidoms.
Orientacinis šios sumos paskirstymas pateiktas II priede.

                                               4 straipsnis

1.         Visa mokslinių tyrimų veikla pagal šią Specialiąją programą vykdoma laikantis
           pagrindinių etikos principų.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys                          L 400/95

2.       Pagal šią programą nefinansuojamos šios mokslinių tyrimų sritys:

         –     mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama klonuoti žmones reprodukcijos tikslais,

         –     mokslinių tyrimų veikla, skirta žmogaus genetiniam paveldui pakeisti, kai šie
               pakeitimai gali būti paveldimi 1,

         –     mokslinių tyrimų veikla, skirta kurti žmogaus embrionams tik mokslinių tyrimų arba
               kamieninių ląstelių įsigijimo tikslais, įskaitant ir somatinių ląstelių branduolių
               perkėlimą.

3.       Žmogaus kamieninių ląstelių – suaugusių žmonių ir embrionų – moksliniai tyrimai gali
         būti finansuojami atsižvelgiant į mokslinių pasiūlymų turinį ir į su jais susijusios (-ių)
         valstybės (-ių) narės (-ių) teisinę sistemą.

         Paraiškoje dėl žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų finansavimo
         prireikus pateikiama detali informacija apie licencijavimo ir kontrolės priemones, kurių
         imsis valstybių narių kompetentingos institucijos, taip pat informacija apie etinį
         patvirtinimą (- us), kuris (-ie) bus suteiktas (-i).

         Dėl žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių gavimo, institucijoms, organizacijoms
         ir mokslo darbuotojams taikoma griežta licencijavimo ir kontrolės tvarka pagal
         atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių ) teisinę sistemą.

1
       Mokslo tyrimai, susiję su lytinių liaukų vėžio gydymu, gali būti finansuojami.
 ---pagebreak--- L 400/96          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

4.         Pirmiau nustatytos mokslinių tyrimų sritys antrame šios programos etape (2010–2013 m.)
           peržiūrimos atsižvelgiant į mokslo pažangą.

                                                5 straipsnis

1.         Specialioji programa įgyvendinama pagal Bendrosios programos II priede nustatytas
           finansavimo schemas.

2.         Šios Specialiosios programos III priede nustatoma tvarka, kuria EIB suteikiama dotacija
           rizikos pasidalijimo finansinei priemonei įsteigti.

3.         IV priede pateikiamas orientacinis galimų bendrų technologijų iniciatyvų sąrašas, dėl kurių
           gali būti priimti atskiri sprendimai ir orientacinis galimo bendrai įgyvendinamų
           nacionalinių mokslinių tyrimų programų iniciatyvų sąrašas, dėl kurių gali būti priimtas
           atskiras sprendimas pagal Sutarties 169 straipsnį.

4.         Šiai Specialiajai programai taikomos dalyvavimo ir informacijos skleidimo taisyklės.

                                                6 straipsnis

1.         Komisija sudaro šios Specialiosios programos įgyvendinimo darbo programą, kurioje
           išsamiau išdėstomi I priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai,
           finansavimo schema, kuri bus naudojama temai, dėl kurios turi būti teikiami pasiūlymai, ir
           įgyvendinimo tvarkaraštis.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/97

2.       Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą, kurią vykdo
         valstybės narės, asocijuotosios šalys ir Europos bei tarptautinės organizacijos, ir į Europos
         pridėtinės vertės siekimą bei poveikį pramonės konkurencingumui ir Bendrijos politikos
         kryptims. Prireikus ji atnaujinama.

3.       Pasiūlymai dėl netiesioginės veiklos pagal finansavimo schemas įvertinami ir projektai
         išrenkami atsižvelgiant į 15 straipsnio 1a dalyje dėl dalyvavimo ir informacijos skleidimo
         taisyklių nustatytus kriterijus.

4.       Darbo programoje gali būti nurodoma:

         a)    organizacijos, gaunančios lėšų narystės mokesčio forma;

         b)    parama veiklai, kurią vykdo specialų statusą turintys juridiniai asmenys.

                                               7 straipsnis

1.       Už Specialiosios programos įgyvendinimą atsako Komisija.

2.       8 straipsnio 2 dalyje nustatyta valdymo procedūra taikoma tvirtinant šias priemones:

         a)    6 straipsnyje nurodytą darbo programą, įskaitant naudotinas finansavimo schemas,
               kvietimų teikti pasiūlymus turinį, taip pat taikytinų kriterijų įvertinimą ir atranką;

         b)    bet kokį II priede pateikto orientacinio sumos paskirstymo patikslinimą;
 ---pagebreak--- L 400/98          LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

           c)   veiklos 2 straipsnio a–g ir i punktuose nurodytose teminėse srityse finansavimo
                patvirtinimą, jeigu numatoma Bendrijos įnašo pagal šią programą suma yra lygi arba
                didesnė nei 1,5 mln. EUR;

           d)   kitos veiklos, nei nurodyta šios dalies c punkte ar 2 straipsnio j punkte nurodyta
                teminė sritis, finansavimo patvirtinimą, jeigu numatoma Bendrijos įnašo pagal šią
                programą suma yra lygi arba didesnė nei 0,6 mln. EUR;

           e)   įgaliojimų, susijusių su Bendrosios programos 7 straipsnio 2 dalyje ir 3 dalyse
                numatytais įvertinimais, nustatymą.

3.         8 straipsnio 3 dalyje nustatyta reguliavimo procedūra taikoma tvirtinant šias priemones:

           a)   darbo programą, susijusią su 2 straipsnio j dalyje nurodyta temine sritimi, ir veiklos
                šioje teminėje srityje finansavimo patvirtinimą;

           b)   veiklos, kurios metu naudojami žmogaus embrionai ir kamieninės žmogaus
                embriono ląstelės, finansavimo patvirtinimą.

                                               8 straipsnis

1.         Komisijai padeda komitetas.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    L 400/99

2.       Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.

         Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.

3.       Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai.

         Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.

4.       Komisija reguliariai informuoja Komitetą apie bendrą Specialiosios programos
         įgyvendinimo pažangą ir laiku teikia jam informaciją apie visą pagal šią programą siūlomą
         ar finansuojamą MTTP veiklą, finansuojamą pagal šią programą, kaip nurodyta V priede.

5.       Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

                                             9 straipsnis

Komisija pasirūpina Bendrosios programos 7 straipsnyje numatyta nepriklausoma Specialiosios
programos srityse vykdomos veiklos stebėsena, įvertinimu ir peržiūra.
 ---pagebreak--- L 400/100       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                   30.12.2006

                                             10 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 19 d.

                                             Tarybos vardu
                                             Pirmininkas
                                             J. KORKEAOJA
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/101

                                              I PRIEDAS

                          MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI,
                       PAGRINDINĖS TEMŲ IR VEIKLOS SRIČIŲ KRYPTYS

Pagal šią Specialiąją programą bus remiamas įvairiapusis tarptautinis bendradarbiavimas Europos
Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų
pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrimai turi būti skatinami ir remiami, siekiant spręsti Europos
socialinius, ekonominius, visuomenės sveikatos, aplinkos apsaugos ir pramonės uždavinius.

Bendras tikslas yra prisidėti prie tvaraus vystymosi, skatinant aukščiausios kompetencijos
mokslinius tyrimus, kuriais visų pirma siekiama plėsti žinias.

Nustatytos šios dešimt Bendrijos veiklos teminių sričių:

1)       sveikata;

2)       maistas, žemės ūkis ir žuvininkystė, biotechnologijos;

3)       informacijos ir ryšių technologijos;

4)       nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos;

5)       energetika;

6)       aplinka (įskaitant klimato kaitą);
 ---pagebreak--- L 400/102          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

7)          transportas (įskaitant aeronautiką);

8)          socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai;

9)          kosminė erdvė;

10)         saugumas.

Kiekviena tema aprašyta atsižvelgiant į tikslą, požiūrį į įgyvendinimą ir veiklą, įskaitant tokią,
kuriai reikia plataus masto iniciatyvų (kuri preliminariai išdėstoma IV priede), tarptautinį
bendradarbiavimą, naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius.

Bus tinkamai atsižvelgiama į tvaraus vystymosi principą. Atsižvelgiant į Europos moterų ir vyrų
lygių galimybių politiką, nustatytą Sutarties 2 ir 3 straipsniuose, veikla pagal šią Specialiąją
programą bus užtikrinamas atitinkamų priemonių, skirtų propaguoti lyčių lygybę ir mokslo
darbuotojų moterų dalyvavimą. Be to, vykdytinų mokslinių tyrimų etinių, socialinių, teisinių ir
platesnių kultūrinių aspektų ir jų panaudojimo galimybių, taip pat mokslo ir technologinės plėtros
bei numatymo socialinių ir ekonominių pasekmių svarstymas tam tikrais atvejais sudarys dalį pagal
šią Specialiąją programą atliekamos veiklos.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/103

Kelias disciplinas ir temas apimantys moksliniai tyrimai, įskaitant bendrus kvietimus teikti
paraiškas

Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į kelioms teminėms sritims priklausančias prioritetines mokslo
ir technologijų sritis, pavyzdžiui, jūrų mokslus ir technologijas. Bus skatinama apimti kelias
disciplinas taikant kelioms temoms bendrus mokslinių tyrimų metodus ir nagrinėjant technologijų
objektus, susijusius su daugiau nei viena tema. Tokie kelioms temoms bendri metodai, be kita ko,
bus taikomi:

–        skelbiant kelioms temoms bendrus kvietimus teikti paraiškas, kai mokslinių tyrimų
         problematika aiškiai susijusi su veikla pagal kiekvieną iš atitinkamų temų;

–        „naujų poreikių“ srityje ypatingai akcentuojant kelioms disciplinoms bendrus mokslinius
         tyrimus;

–        sudarant darbo programą pasitelkus išorines pačių įvairiausių disciplinų atstovų, įskaitant
         mokslo darbuotojus, konsultacijas ir turimas žinias;

–        reguliariai teikiant ataskaitas, kurios bus visos programos stebėsenos, vertinimo ir
         peržiūros dalis, apie kelioms temoms bendras mokslinių tyrimų sritis;

–        su politika susijusiems moksliniams tyrimams užtikrinant suderinamumą su Bendrijos
         politikos kryptimis.

Šios Specialiosios programos temų tarpusavio koordinavimą ir veiklą pagal kitas Septintosios
bendrosios programos Specialiąsias programas, pavyzdžiui, dėl mokslinių tyrimų infrastruktūrų
pagal Specialiąją programą „Pajėgumai“, užtikrins Europos Komisija 1.

1
       Siekiant palengvinti programos įgyvendinimą Komisija pagal savo nustatytas gaires padengs
       vieno atstovo iš kiekvienos valstybės narės, taip pat vieno eksperto (patarėjo) tiems
       darbotvarkės klausimams, kuriems valstybei narei reikia specifinės patirties, iš kiekvienos
       valstybės narės dalyvavimo išlaidas kiekviename darbotvarkėje numatytame programos
       komiteto posėdyje.
 ---pagebreak--- L 400/104        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

Pritaikymas prie kintančių poreikių ir galimybių

Tai, kad temos ilgai išliktų aktualios pramonei, ir tolesnis pramonės sektoriaus dalyvavimas jose,
bus užtikrinta greta kitų šaltinių remiantis ir įvairių Europos technologijų platformų darbu. Todėl šia
Specialiąja programa drauge su pramonės įnašais bus padėta įgyvendinti atitinkamas strategines
mokslinių tyrimų darbotvarkes, pavyzdžiui, sudarytas ir išplėtotas Europos technologijų platformų,
kai jos iš tikrųjų suteikia pridėtinės vertės Europai. Apibendrinti mokslinių tyrimų poreikiai,
nustatyti esamose strateginėse mokslinių tyrimų darbotvarkėse, jau gerai apibrėžtose dešimtyje
temų. Europos technologijų platformos, kurių veikloje gali dalyvauti moksliniais tyrimais
užsiimančios regionų grupės, gali būti svarbios sudarant palankesnes sąlygas pramonei, įskaitant
MVĮ, dalyvauti atitinkamos srities mokslinių tyrimų projektuose, įskaitant projektus, kurie atitinka
reikalavimus finansavimui gauti pagal šią Bendrąją programą, ir organizuojant šį pramonės
dalyvavimą. Išsamesnis jų techninis turinys bus atspindėtas vėliau, kai bus sudaroma išsami darbo
programa dėl konkrečių kvietimų teikti paraiškas.

Tai pat bus užtikrinta, kad temos išliktų aktualios formuojant, įgyvendinant ir vertinant Bendrijos
politiką ir taisykles. Tai susiję tokiomis politikos sritimis: sveikata, sauga, vartotojų apsauga,
energetika, aplinka, pagalba vystymuisi, žuvininkyste, jūrų reikalais, žemės ūkiu, gyvūnų sveikata ir
gerove, transportu, švietimu ir mokymu, informacine visuomene ir žiniasklaida, užimtumu,
socialiniais reikalais, sanglauda bei laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimu, taip pat ir
ikinormatyviniais ir bendrų normų pobūdžio moksliniais tyrimais, susijusiais su sąveikos ir kokybės
standartų gerinimu ir jų įgyvendinimu. Šiomis aplinkybėmis tam tikras vaidmuo galėtų tekti
platformoms, suburiančioms suinteresuotus subjektus ir mokslo bendruomenę aptarti strategines
mokslinių tyrimų darbotvarkes, susijusias su socialine, aplinkos ar kitomis politikos sritimis.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/105

Pagal kiekvieną temą be nustatytos veiklos atvirai ir lanksčiai bus vykdoma speciali veikla
reaguojant į „naujus poreikius“ ir „nenumatytus politinius poreikius“. Šių veiksmų įgyvendinimas
užtikrins paprastą, darnų ir koordinuotą metodą visai Specialiajai programai ir kelioms disciplinoms
bendrų mokslinių tyrimų, susijusių ar nesusijusių su minėtomis temomis, finansavimą.

• Būsimos ir naujos technologijos: teikti konkrečią paramą moksliniams tyrimams, kuriais
   siekiama nustatyti, ar toliau tirti tam tikros srities ir (arba) bendros kelių atitinkamų mokslo šakų
   ar disciplinų srities naujas mokslo ir technologijų galimybes, teikiant konkrečią paramą
   neplanuotai pateiktiems mokslinių tyrimų pasiūlymams, įskaitant bendrus konkursus; ieškoti
   naujoviškų idėjų ir iš esmės naujų panaudojimo galimybių bei nagrinėti naujas galimybes tyrimų
   planuose, visų pirma tas, kurios gali atverti kelią esminiams atradimams; bus užtikrintas pagal
   programą „Idėjos“ vykdomos veiklos koordinavimas siekiant išvengti sutapimų ir užtikrinti
   optimalų finansavimo panaudojimą. Tai bus įgyvendinama pasitelkiant:

         –     atvirus, principu „iš apačios į viršų“ paremtus mokslinius tyrimus nagrinėjant
               problematiką, kurią apibrėžė patys mokslo darbuotojai, siekiant atverti naujas mokslo
               ir technikos galimybes (veikla „Nuotykio“ srityje) ar įvertinti naujus atradimus arba
               stebimus naujus reiškinius, įspėjančius apie visuomenei gręsiančią riziką ar
               problemas (veikla „Įžvalgos“ srityje);

         –     iniciatyvas, sutelktas į ypatingus, didelių pastangų reikalaujančius tikslus naujose
               mokslo ir technikos srityse, atveriančiose didelės pažangos perspektyvas ir turinčias
               didelio galimo poveikio ekonomikos ir visuomenės raidai tikimybę, bei kurios gali
               apimti papildomų projektų grupes (veikla „Pionieriaus“ srityje).
 ---pagebreak--- L 400/106          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                  30.12.2006

• Nenumatyti politiniai poreikiai: lanksčiai reaguoti į naujus politinius poreikius, atsirandančius
    vykdant Bendrąją programą, pavyzdžiui, į nenumatytus greitų atsakomųjų veiksmų
    reikalaujančius pokyčius ar įvykius epidemijas, naujas maisto saugos problemas, stichines
    nelaimes ir solidarumo veiksmus. Tai bus įgyvendinama užtikrinant glaudžias sąsajas su
    atitinkamomis Bendrijos politikos sritimis. Atsiradus skubiems mokslinių tyrimų poreikiams
    metinė darbo programa gali būti pakeista.

Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis dalyvavimas

Žinių platinimas ir panaudojimas yra viena iš pagrindinių Europos mokslinių tyrimų veiklos
pridėtinės vertės aspektų, todėl bus imamasi priemonių, kad pramonė, politinius sprendimus
priimantys asmenys ir visuomenė labiau naudotųsi rezultatais bei būtų padidintas jų poveikis.
Platinimas bus laikomas neatsiejama visų teminių sričių užduotimi, dėl veiklos konfidencialumo
aspektų taikant atitinkamus apribojimus saugumo temai, be kita ko, finansuojant tinklų kūrimo ar
tarpininkavimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, pasitelkiant nepriklausomų ekspertų pagalbą ir
informaciją bei elektronines paslaugas. Kiekvienoje teminėje srityje tai bus įgyvendinama:

–           į projektus ir konsorciumų veiklą atitinkamomis finansavimo schemų nuostatomis ir
            atsiskaitymo reikalavimais įtraukiant informacijos skleidimo ir žinių perdavimo veiklą;

–           projektams ir konsorciumams siūlant kryptingą pagalbą siekiant suteikti jiems galimybę
            naudotis reikalingais įgūdžiais, kad rezultatai būtų kuo geriau pritaikomi;
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     L 400/107

–        vykdant specialias informacijos skleidimo akcijas, kuriose taikomas iniciatyvus metodas
         skleidžiant įvairiausių projektų rezultatus, įskaitant ankstesnių bendrųjų programų ir kitų
         mokslinių tyrimų rezultatus, skirtas konkretiems sektoriams ar suinteresuotų subjektų
         grupėms, ypač akcentuojant galimus vartotojus;

–        skleidžiant informaciją politiką formuojantiems asmenims, įskaitant standartizacijos
         įstaigas, kad atitinkamos įstaigos tarptautiniu, europiniu, nacionaliniu ar regionų lygiu
         galėtų lengviau pritaikyti su politika susijusius rezultatus;

–        pasitelkus CORDIS paslaugas, skirtas skatinti žinių skleidimą vartotojui patogiu būdu ir
         mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą;

–        pasitelkus iniciatyvas, skirtas skatinti dialogus ir debatus su platesne publika už mokslo
         bendruomenės ribų, įskaitant pilietinę visuomenę, mokslo klausimais ir mokslinių tyrimų
         rezultatų temomis.

Visoje Bendrojoje programoje bus užtikrintas informacijos skleidimo koordinavimas ir žinių
perdavimas. Bus užtikrintas šios programos ir kitų Bendrijos programų tarpusavio papildomumas ir
sinergija, visų pirma švietimo sektoriuje siekiant skatinti karjerą mokslinių tyrimų srityje. Pagal
Konkurencingumo ir inovacijų programą bus vykdoma veikla inovacijoms remti.
 ---pagebreak--- L 400/108       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

MVĮ dalyvavimas

Visose teminėse srityse bus sudaromos kuo geresnės sąlygos dalyvauti mažosioms ir vidutinėms
įmonėms (MVĮ), visų pirma patobulinus finansinę ir administracinę tvarką ir leidus lanksčiau
pasirinkti tinkamą finansavimo schemą. Be to, rengiant šios Specialiosios programos teminių sričių
turinį deramai atsižvelgta į MVĮ mokslinių tyrimų poreikius ir potencialą, o darbo programoje bus
įvardytos ypatingą MVĮ susidomėjimą keliančios sritys. Konkrečių priemonių, įskaitant paramos
veiklą MVĮ dalyvavimui palengvinti, bus imtasi visoje programoje, naudojant strategiją, kuri bus
sukurta kiekvienai temai. Šias strategijas papildys jų kiekybinė ir kokybinė stebėsena, kaip vykdomi
nustatyti tikslai. Bus siekiama, kad bent 15 % lėšų, skiriamų pagal šią programą, būtų skiriama
MVĮ.

Speciali veikla moksliniams tyrimams, atliekamiems MVĮ ar MVĮ asociacijų naudai, remti yra
įtraukta į Specialiąją programą „Pajėgumai“, o veikla, skatinanti MVĮ dalyvavimą visoje
Bendrojoje programoje, bus finansuojama pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/109

Etiniai aspektai

Vykdant šią Specialiąją programą ir atliekant joje numatytą mokslinių tyrimų veiklą, reikia laikytis
pagrindinių etikos principų. Jie apima inter alia ES pagrindinių teisių chartijoje nurodytus
principus, įskaitant šiuos: žmogiškojo orumo ir žmogaus gyvybės apsaugą, asmens duomenų ir
privatumo apsaugą, taip pat gyvūnų ir aplinkos apsaugą pagal Bendrijos teisę ir naujausias
atitinkamų tarptautinių konvencijų, gairių bei elgesio kodeksų redakcijas, pavyzdžiui, Helsinkio
deklaraciją, Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją, pasirašytą 1997 m.
balandžio 4 d. Ovjede, ir jos papildomus protokolus, JT vaiko teisių konvenciją, UNESCO priimtą
Visuotinę žmogaus genomo ir žmogaus teisių deklaraciją, JT Biologinių ir toksinių ginklų
konvenciją (BTGK), Tarptautinę augalų genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui sutartį bei
atitinkamas Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rezoliucijas.

Taip pat bus atsižvelgta į Europos patarėjų grupės etinių biotechnologijos padarinių klausimais
(1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir naujų technologijų etikos grupės (nuo 1998 m.) nuomones.

Pagal subsidiarumo principą ir Europoje egzistuojančius požiūrių skirtumus, mokslinių tyrimų
projektų dalyviai privalo vadovautis teisės aktais ir etikos taisyklėmis, galiojančiomis šalyse,
kuriose bus vykdomi moksliniai tyrimai. Bet kokiu atveju yra taikomos nacionalinės nuostatos, ir
jokie moksliniai tyrimai, uždrausti kurioje nors valstybėje narėje ar kitoje šalyje, toje valstybėje
narėje ar šalyje nebus Bendrijos finansuojami.
 ---pagebreak--- L 400/110          LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

Tam tikrais atvejais mokslinių tyrimų projektus įgyvendinantys asmenys, prieš pradėdami MTTP
veiklą, privalo prašyti atitinkamų nacionalinių ar vietos etikos komitetų pritarimo. Taip pat
Komisija sistemingai atliks pasiūlymų, kurie susiję su etikos požiūriu jautriais klausimais arba
kuriuose nebuvo tinkamai atsižvelgta į tokius klausimus, etinį persvarstymą. Tam tikrais atvejais
etinis persvarstymas gali būti atliekamas projekto įgyvendinimo metu.

Nebus finansuojama jokia visose valstybėse narėse uždrausta mokslinių tyrimų veikla.

Sutarties Protokole dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės reikalaujama, kad formuluodama ir
įgyvendindama Bendrijos politiką, taip pat mokslinių tyrimų politiką, Bendrija visapusiškai
atsižvelgtų į gyvūnų gerovės reikalavimus. 1986 m. lapkričio 24 d. Tarybos direktyvoje
86/609/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su eksperimentiniais ir kitais
mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsauga, suderinimo1 reikalaujama, kad:

–           visi bandymai būtų rengiami taip, kad juos atliekant gyvūnai nepatirtų bereikalingos
            baimės ir nereikalingo skausmo ar kančių;

–           būtų naudojama kuo mažiau gyvūnų;

–           kad būtų naudojami mažiausiai neurofiziologiškai jautrūs gyvūnai;

–           būtų sukeliama kuo mažiau skausmo, kančių, baimės ar ilgalaikės žalos.

1
       OL L 358, 1986 12 18, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir
       Tarybos direktyva 2003/65/EB (OL L 230, 2003 9 16, p. 32).
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/111

Gyvūnų genetinio paveldo keitimas ir gyvūnų klonavimas gali būti svarstomas tik tuomet, kai
tikslai yra etikos požiūriu pateisinami, o esančios sąlygos užtikrina gyvūnų gerovę bei yra laikomasi
biologinės įvairovės principų.

Įgyvendinant šią programą, Komisija nuolat stebės mokslo pažangą ir nacionalines bei tarptautines
nuostatas, kad būtų atsižvelgta į visus pokyčius.

Etikos, susijusios su mokslo ir technologijų plėtra, moksliniai tyrimai bus vykdomi pagal
Specialiosios programos „Pajėgumai“ dalį „Mokslas visuomenėje“.

Bendrai atliekami moksliniai tyrimai

Bendrai atliekamiems moksliniams tyrimams bus skirta didžiausia ir pagrindinė moksliniams
tyrimams finansuoti numatytų Bendrijos lėšų dalis. Siekiama, kad pagrindinėse žinių pažangos
srityse būtų vykdomi aukštos kokybės mokslinių tyrimų projektai ir sukurti puikūs tinklai, pajėgūs
pritraukti mokslo darbuotojus ir investicijas iš Europos ir viso pasaulio, tokiu būdu stiprinant
Europos pramoninę ir techninę bazę ir remiant Bendrijos politiką.

Tai bus pasiekta remiant bendrai atliekamus mokslinius tyrimus, kuriuose aktyviai dalyvaus
pramonės įmonės, taikant pačias įvairiausias finansavimo schemas: bendrai vykdomus projektus,
kompetencijos tinklus ir koordinavimą ar paramos veiklą.
 ---pagebreak--- L 400/112          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                   30.12.2006

Bendros technologijų iniciatyvos

Tik labai nedaugeliu atvejų MTTP tikslo apimtis ir pasitelktų išteklių mastas yra pakankamas
pagrindas steigti ilgalaikes valstybės ir privačiojo sektoriaus partnerystes – bendrų technologijų
iniciatyvas. Šios iniciatyvos, atsirandančios daugiausia dėl pagal Europos technologijų platformas
vykdomų darbų ir apimančios vieną ar kelis pasirinktus jų mokslinių tyrimų srities klausimus, bus
finansuojamos bendrai privataus sektoriaus investicijomis ir nacionalinėmis bei viešosiomis
Europos lėšomis, įskaitant subsidijas pagal Bendrąją mokslinių tyrimų programą ir paskolų lėšas iš
Europos investicijų banko. Dėl kiekvienos bendros technologijų iniciatyvos bus sprendžiama
atskirai, arba remiantis Sutarties 171 straipsniu (tai gali apimti ir bendros įmonės steigimą), arba
remiantis šios Specialiosios programos pakeitimu pagal Sutarties 166 straipsnio 3 dalį.

Bendros technologijų iniciatyvos nustatomos atviru ir skaidriu būdu pagal tam tikrus kriterijus,
kurie apima:

–           nesugebėjimas pasiekti tikslą naudojant esamas priemones;

–           poveikio pramonės konkurencingumui ir augimui mastas;

–           intervencijos Europos lygiu sukuriama pridėtinė vertė;

–           siekiamo tikslo ir laukiamų rezultatų mastas ir apibrėžimo aiškumas;

–           pramonės įsipareigojimų skirti lėšų ir išteklių apimtis;
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     L 400/113

–        indėlio siekiant platesnių politikos tikslų, įskaitant naudą visuomenei, svarba;

–        pajėgumas pritraukti papildomą nacionalinę paramą ir turėti įtakos dabartiniam ar būsimam
         pramonės finansavimui.

Bendrų technologijų iniciatyvų pobūdis turi būti aiškiai apibrėžtas, visų pirma dėl šių dalykų:

–        finansiniai įsipareigojimai;

–        dalyvių įsipareigojimo trukmė;

–        sutarties sudarymo ir nutraukimo taisyklės;

–        intelektinės nuosavybės teisės.

Atsižvelgiant į bendrų technologijų iniciatyvų ypatingą mastą ir sudėtingumą, bus dedamos didelės
pastangos skaidriam jų veikimui užtikrinti, o Bendrijos finansavimas bendroms technologijų
iniciatyvoms bus skiriamas remiantis Bendrosios programos kompetencijos ir konkurencijos
principais.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas tose pačiose srityse vykdomų bendrų technologijų iniciatyvų ir
nacionalinių programų bei projektų bendrai darnai ir koordinavimui 1 laikantis esamų jų
įgyvendinimo procedūrų, ir bus siekiama užtikrinti, kad jų projektai būtų atviri daugeliui dalyvių
visoje Europoje, pirmiausia MVĮ.

1
       Pirmiausia – su veikla, vykdoma pagal tarpvyriausybinę struktūrą EUREKA. Be to,
       EUREKA grupių sukaupta patirtis turėtų būti svarbi atitinkamų sričių bendroms
       technologijų iniciatyvoms.
 ---pagebreak--- L 400/114        LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

Bendrų technologijų iniciatyvų orientacinis sąrašas pateikiamas IV priede. Įgyvendinant Septintąją
bendrąją programą, remiantis minėtais kriterijais gali būti atrinktos ir pasiūlytos kitos bendros
technologijų iniciatyvos.

Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimas

Šios srities veikloje bus naudojamos dvi pagrindinės priemonės: schema ERA-NET ir Bendrijos
dalyvavimas bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties
169 straipsnis). Šia veikla taip pat bus didinamas Bendrosios programos ir tarpvyriausybinių
struktūrų, pavyzdžiui, EUREKA, EIROforum ir COST, atliekamos veiklos tarpusavio
papildomumas ir sinergija. Bus skiriama finansinė parama COST administravimo ir koordinavimo
veiklai, kad COST galėtų toliau prisidėti prie nacionalinėmis lėšomis finansuojamų mokslinių
tyrimų komandų koordinavimo ir mainų tarp jų.

Į vienos iš temų sritį patenkanti veikla bus remiama kaip sudėtinė veiklos pagal tą temą dalis. Kai
veikla yra horizontalaus pobūdžio arba netiesiogiai susijusi su dešimtimi temų, ji bus remiama
bendrai visose atitinkamose temose 1.

Į kitos Specialiosios programos, kuria įgyvendinama Septintoji bendroji programa, sritį patenkanti
veikla bus remiama pagal tą Specialiąją programą.

1
       Tai gali apimti bendrą programų įgyvendinimą metrologijos srityje.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/115

Schema ERA-NET išplės ir sustiprins nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų veiklos
koordinavimą:

–        subjektams, įgyvendinantiems viešąsias mokslinių tyrimų programas, suteikdama pagrindą
         savo veiklos koordinavimui pagerinti. Tai apims paramą naujiems ERA-NET, taip pat
         paramą, skirtą esamų ERA-NET apimčiai plėsti ir gilinti, pavyzdžiui, plečiant partnerystes
         ir abipusiškai atveriant jų programas. Prireikus ERA-NET gali būti taikomos Europos
         regionų ir valstybių narių programų koordinavimui, kad būtų sudarytos sąlygos jų
         bendradarbiavimui imantis didelės apimties iniciatyvų;

–        tam tikrais keliais atvejais suteikdama papildomą Bendrijos finansinę paramą tiems
         dalyviams, kurie bendriems kvietimams teikti paraiškas pagal savo atitinkamas
         nacionalines ir regionines programas (ERA-NET PLUS) sujungia išteklius.

Bendrijos dalyvavimas nacionalinėse mokslinių tyrimų programose, įgyvendinamose bendrai pagal
169 straipsnį, ypač svarbus europiniam didelio masto „kintamos geometrijos“ valstybių narių,
turinčių bendrų poreikių ir (arba) interesų, bendradarbiavimui. Aiškiai nustatytais atvejais tokios
169 straipsnio iniciatyvos bus pradėtos srityse, nustatytose glaudžiai bendradarbiaujant su
valstybėmis narėmis, įskaitant galimą bendradarbiavimą su tarpvyriausybinėmis programomis,
remiantis sprendime dėl Septintosios bendrosios programos apibrėžtais kriterijais.

IV priede pateiktame aprašyme yra pateikiamas bendro nacionalinių mokslinių tyrimų programų
įgyvendinimo iniciatyvų orientacinis sąrašas, ir jos gali būti atskiro sprendimo pagal Sutarties
169 straipsnį dalykas. Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą gali būti nustatomos ir siūlomos
kitos iniciatyvos.
 ---pagebreak--- L 400/116          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinio bendradarbiavimo veikla, liudijanti Europos pridėtinę vertę ir abipusį suinteresuotumą,
rems tarptautinę mokslo ir technologijų politiką, turinčią du vienas nuo kito priklausančius tikslus:

–           remti ir skatinti Europos konkurencingumą kuriant strategines mokslinių tyrimų
            partnerystes su trečiosiomis šalimis, įskaitant aukšto pramoninio lygio ir naujas
            ekonomikos sistemas, samdant geriausius trečiųjų šalių mokslininkus darbui Europoje ir su
            ja.

–           spręsti konkrečias trečiosioms šalims iškilusias ar visiems bendras problemas abipusio
            suinteresuotumo ir abipusės naudos pagrindu.

Bendrijos tarptautinėje mokslinio bendradarbiavimo politikoje bus pabrėžiamas ir plėtojamas
bendradarbiavimas siekiant kurti žinias, jomis dalytis ir jas naudoti, steigiant lygiateises mokslinių
tyrimų partnerystes, atsižvelgiant į tarptautines, šalies, regiono ir socialines bei ekonomines
aplinkybes bei šalių – partnerių žinių bazę. Strateginis tikslas yra stiprinti ES konkurencingumą ir
visuotinį tvarų vystymąsi tokiomis ES ir trečiųjų šalių partnerystėmis dvišaliu, regioniniu ir
pasauliniu lygiu, remiantis abipusiais interesais ir nauda. Šiuo tikslu ES – pasaulinio lygio dalyvės –
vaidmuo taip pat turėtų būti propaguojamas pasitelkus daugiašales tarptautines mokslinių tyrimų
programas. Remiama tarptautinio bendradarbiavimo veikla bus susieta su pagrindiniais politikos
klausimais, kad padėtų vykdyti tarptautinius ES įsipareigojimus ir bendrai naudotis Europos
vertybėmis, konkurencingumu, socialine ir ekonomine pažanga, aplinkos apsauga ir gerove, bendrai
suvokiamais kaip visuotinis tvarus vystymasis.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                         L 400/117

Tarptautinis bendradarbiavimas pagal šios Specialiosios programos kiekvieną teminę sritį atskirai ir
visose srityse vyks:

• išplėstu Tarptautinio bendradarbiavimo šalių-partnerių ir pramoninių šalių 1 mokslo darbuotojų ir
    mokslinių tyrimų institucijų dalyvavimu teminėse srityse, dėl konfidencialumo aspektų taikant
    atitinkamus apribojimus saugumo temai trečiosioms šalims, kurios nėra asocijuotosios šalys. Be
    to, trečiosios šalys bus ypatingai skatinamos dalyvauti nustatytose abipusio intereso srityse;

• konkrečia bendradarbiavimo veikla kiekvienoje teminėje srityje, skirta trečiosioms šalims, esant
    abipusiam suinteresuotumui bendradarbiauti tam tikromis temomis, kurios bus parinktos
    remiantis jų moksliniu ir technologiniu lygiu bei poreikiais. Ypatingų poreikių ir prioritetų
    nustatymas bus glaudžiai susietas su atitinkamais dvišaliais bendradarbiavimo susitarimais ir su
    vykstančiais daugiašaliais ir dviejų regionų dialogais tarp ES ir šių šalių ar šalių grupių.
    Prioritetai bus nustatomi remiantis konkrečiais poreikiais, potencialu ir regiono ar šalies
    ekonominio išsivystymo lygiu.

Šiam tikslui bus sukurta tarptautinio bendradarbiavimo strategija ir įgyvendinimo planas atskiroms
temoms arba joms kartu, pavyzdžiui, sveikatos, žemės ūkio, sanitarijos, vandens, maisto saugumo,
socialinės sanglaudos, energetikos, aplinkos, žuvininkystės, akvakultūros ir gamtinių išteklių,
tvarios ekonomikos politikos bei informacijos ir ryšių technologijų temoms bus parengta speciali
kryptinga veikla.

1
        Kaip apibrėžta Dalyvavimo ir informacijos skleidimo taisyklėse.
 ---pagebreak--- L 400/118         LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

Ši veikla bus privilegijuota priemonė Bendrijos ir tų šalių tarptautiniam bendradarbiavimui
įgyvendinti. Tokia veikla visų pirma yra veikla, kuria siekiama padidinti šalių kandidačių,
kaimyninių šalių bei besivystančių ir naujų šalių mokslinių tyrimų ir bendradarbiavimo pajėgumus.
Dėl šios veiklos bus skelbiami tiksliniai kvietimai teikti paraiškas, taip pat bus ypatingai
stengiamasi palengvinti atitinkamų trečiųjų šalių, visų pirma besivystančių šalių, dalyvavimą
veikloje.

Ši veikla bus vykdoma derinant ją su tarptautinio bendradarbiavimo veikla pagal specialiąsias
programas „Žmonės“ ir „Pajėgumai“. Ši veikla taip pat bus remiama pagal visa apimančią
Tarptautinio bendradarbiavimo strategiją pagal Bendrąją programą.

                                                 TEMOS

1.          Sveikata

Tikslas

Europos piliečių sveikatos gerinimas, su sveikata susijusių Europos pramonės ir verslo įmonių
konkurencingumo didinimas bei inovacinių pajėgumų skatinimas sprendžiant visuotines sveikatos
problemas, įskaitant kovą su naujomis epidemijomis. Bus akcentuojami taikomieji moksliniai
tyrimai (pagrindinių atradimų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant eksperimentų rezultatų
mokslinį patvirtinimą), naujų gydymo būdų kūrimas ir patvirtinimas, sveikatos gerinimo ir
prevencijos metodai, įskaitant vaikų sveikatos, sveiko senėjimo skatinimą, diagnostikos priemonės
ir medicinos technologijos, taip pat tvarios ir veiksmingos sveikatos priežiūros sistemos.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/119

Požiūris

Šie moksliniai tyrimai didins mūsų supratimą, kaip veiksmingiau propaguoti gerą sveikatą,
sumažinti sveikatos lygio skirtumus Europoje, gydyti pagrindines ligas ir užkirsti joms kelią bei
kaip teikti medicinos priežiūros paslaugas. Pagrindiniai moksliniai tyrimai biomedicinos srityje
sudarys šios temos dalį; daugiadisciplininis požiūris sveikatos temoje yra ypač svarbus.

Šie moksliniai tyrimai padės integruoti didelį kiekį genomikos, epidemiologinių, biologinių ir
biotechnologinių duomenų bei plėtoti pagrindines su sveikata susijusias technologijas siekiant plėsti
žinias ir intervencijos pajėgumus. Jie skatins tarptautinius sveikatos mokslinius tyrimus, labai
svarbius užtikrinant praktinę biomedicininių mokslinių tyrimų naudą, įskaitant gyvenimo kokybės
gerinimą. Jie leis Europai veiksmingiau prisidėti prie tarptautinių pastangų kovojant su visuotinį
susirūpinimą keliančiomis ligomis, kaip tai rodo dabar vykdoma programa „Europos ir
besivystančių šalių klinikinių bandymų partnerystė“ (EBŠKBP), skirta kovai su ŽIV/AIDS,
maliarija ir tuberkulioze (169 straipsnis) 1. Jie suteiks tvirtesnį pagrindą su sveikatos politika
susijusiems moksliniams tyrimams Europos lygiu, ypač modelių, sistemų ir nacionalinių duomenų
bazių duomenų palyginimams. Reikalingų duomenų bazių tinklas yra ypatingai svarbus šio
klausimo aspektas.

1
       Prireikus gali būti remiamos kitos svarbios naujos nacionalinių mokslinių tyrimų programų
       koordinavimo iniciatyvos.
 ---pagebreak--- L 400/120        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                   30.12.2006

Šie tyrimai padės gerinti Europos sveikatos priežiūros biotechnologijų ir medicinos technologijų
sektorių, kuriuose pagrindinė varomoji ekonominė jėga yra MVĮ, ir farmacijos pramonės įmonių
konkurencingumą. Tyrimai gali remti naujų vaistų Europos technologijų platformą 1, kuria siekiama
įveikti vaistų kūrimo proceso mokslinių tyrimų kliūtis. Ypatingas dėmesys bus skiriamas mokslinių
tyrimų veiklos ir panaudojimo atotrūkio mažinimui, remiant idėjos pagrindimo ir klinikinio
patvirtinimo veiklą. Šie moksliniai tyrimai taip pat padės rengti naujų pažangių gydymo metodų
(pvz., regeneracinės medicinos), kurių reikia, kad ES pramonė galėtų lengviau konkuruoti
pasaulyje, normas ir standartus. Turėtų būti užtikrintas Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų
pasaulinis pirmavimas alternatyvių bandymų strategijų, visų pirma bandymų metodų, kuriuose
nenaudojami gyvūnai, srityje.

Tinkamais atvejais projektuose bus atkreiptas dėmesys į lyčių aspektus ir jie bus integruoti į
projektus 2. Ypatingas dėmesys bus skiriamas mokslinių tyrimų rezultatų pranešimui ir dialogo su
pilietine visuomene, visų pirma su pacientų grupėmis, inicijavimui kuo ankstesniame etape,
aptariant biomedicinos ir genetikos mokslinių tyrimų naujienas. Taip pat bus užtikrinta, kad
rezultatai būtų plačiai paskleisti ir panaudoti.

1
       Gali būti remiamos kitų Europos technologijos platformų strateginės mokslinių tyrimų
       darbotvarkės, kai jų svarba su sveikatos priežiūra susijusioms pramonės įmonėms yra
       esminė.
2
       Moterų ir vyrų ligų ir sveikatos sutrikimų rizikos veiksniai, biologiniai mechanizmai,
       priežastys, klinikiniai požymiai, pasekmės ir gydymas dažnai skiriasi. Todėl visos pagal šią
       temą finansuojamos veiklos mokslinių tyrimų protokoluose, metodikoje ir rezultatų
       analizėje turi atsispindėti tokių skirtumų galimybė.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/121

Strateginiai klausimai, vaikų sveikata 1, senėjančių gyventojų sveikata visose veiklos srityse bus
nagrinėjami skiriant jiems ypatingą dėmesį, ir tinkamais atvejais į šiuos klausimus turės būti
atsižvelgta vykdant visų rūšių veiklą pagal šią temą, laikantis darbo programoje akcentuotų
prioritetų. Taip pat bus įtrauktos kitos daugiadisciplininės sritys. Tai užtikrins aiškų ir darnų šių
temos klausimų sprendimo metodą, nedubliuojant pastangų.

Visose toliau nurodytose veiklos srityse 2 bus atsižvelgiama į etinius, teisinius ir socialinius bei
ekonominius klausimus.

Veiklos sritys

• Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir medicinos technologijos žmonių sveikatai

Šios veiklos tikslas – rengti ir patvirtinti būtinas priemones ir technologijas, kurios leis kurti naujas
žinias ir jas praktiškai taikyti sveikatos ir medicinos srityje.

–        Didelio našumo moksliniai tyrimai: siekiant pagreitinti pažangą kuriant naujas šiuolaikinės
         biologijos, įskaitant genomikos pagrindus, mokslinių tyrimų priemones, kurios reikšmingai
         patobulintų duomenų generavimą ir pagerintų duomenų ir pavyzdžių (biologinių bankų)
         standartizavimą, įgijimą ir analizę. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujoms
         technologijoms, skirtoms sekos nustatymui, genų ekspresijai, genotipo ir fenotipo
         nustatymui, struktūrinei ir funkcinei genomikai, bioinformatikai ir sistemų biologijai,
         kitoms panašioms mokslo šakoms.

1
        Parama visų pirma bus skiriama konkretiems klinikiniams tyrimams, kad būtų gauta
        nepatentuotų produktų, šiuo metu pediatrų naudojamų ne pagal naudojimo instrukcijas,
        tinkamo naudojimo įrodymų.
2
        Specialūs moksliniai tyrimai etinių, teisinių ir socialinių bei ekonominių klausimų srityje
        bus atliekami pagal temą Socialiniai ir ekonomikos bei humanitariniai mokslai pagal
        Specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ ir Specialiąją programą „Pajėgumai“.
 ---pagebreak--- L 400/122           LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                         30.12.2006

–           Aptikimas, diagnozė ir stebėjimas: kurti vizualizavimo, vaizdo gavimo, aptikimo ir
            analizės priemones ir technologijas biomedicininiams tyrimams, ligų numatymui,
            diagnozei, stebėsenai ir prognozavimui, ir terapinės intervencijos pagalbinėms priemonėms
            ir gairėms. Pagrindinis dėmesys bus sutelktas į daugiadisciplininį metodą, integruojantį
            šias sritis: molekulinę ir ląstelių biologiją, fiziologiją, genetiką, fiziką, chemiją,
            biomedicininę inžineriją, įskaitant nanotechnologijas, mikrosistemas, prietaisus ir
            informacines technologijas. Bus akcentuojami neintervenciniai ar mažiausiai intervenciniai
            bei kiekybiniai metodai ir kokybės užtikrinimo aspektai.

–           Gydymo metodų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: parengti ir patvirtinti
            parametrus, priemones, metodus ir standartus, reikalingus tam, kad pacientams būtų
            tiekiami saugūs ir veiksmingi nauji ar patobulinti biovaistai 1. Pagrindinis dėmesys bus
            skiriamas metodams, pavyzdžiui, farmakogenomikai, biologinių indikatorių sukūrimui ir
            patvirtinimui, tikslo nustatymo ir pateikimo metodams, metodams ir modeliams 2 in silico,
            in vitro (įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas) ir in vivo.

–           Naujoviški gydymo metodai ir intervencijos: tirti, stiprinti ir užtikrinti tolesnę pažangių
            gydymo metodų ir technologijų, turinčių didelį pritaikymo potencialą, raidą. Daugiausia
            dėmesio bus skiriama genų ir ląstelių terapijai, regeneracinei medicinai, transplantacijoms,
            imunoterapijai ir vakcinoms bei kitiems vaistams. Taip pat bus tiriamos atitinkamos
            technologijos, pavyzdžiui, pažangios kryptingo poveikio sistemos, pažangūs implantai ir
            protezai bei neinvazinės ar mažiausiai invazinės technologinės intervencijos.

1
       Įprastų vaistų atveju (Vaistai ir biovaistai) šie klausimai bus sprendžiami pasitelkus bendrą
       technologijų iniciatyvą dėl naujoviškų vaistų.
2
       Alternatyvos, pakeičiančios, tobulinančios, mažinančios gyvūnų naudojimą biomedicinos
       moksliniuose tyrimuose.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/123

• Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos reikmėms

Šios veiklos tikslas – plėsti žinias apie biologinius procesus ir mechanizmus, vykstančius ir
veikiančius esant normaliai sveikatos būklei ir sergant konkrečia liga, pritaikyti šias žinias
klinikinėje praktikoje, įskaitant ligų kontrolę ir gydymą, bei užtikrinti, kad tolesni moksliniai
tyrimai būtų atliekami vadovaujantis klinikiniais (įskaitant epidemiologinius) duomenimis.

–        Biologinių duomenų ir procesų integravimas: duomenų rinkimas dideliu mastu, sistemų
         biologija.

         • Didelio masto duomenų rinkimas: naudoti didelio našumo technologijas kuriant
             duomenis, kuriais remiantis būtų aiškinamasi genų ir genų produktų paskirtis ir jų
             tarpusavio sąveika sudėtinguose tinkluose svarbių biologinių procesų metu. Pagrindinis
             dėmesys bus skiriamas genomikai, proteomikai, RNR tyrimams, gyventojų genetikai,
             lyginamajai, struktūrinei ir funkcinei genomikai.

         • Sistemų biologija: pagrindinis dėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams moksliniams
             tyrimams, kurių metu į vieną visumą bus sujungti patys įvairiausi biologiniai duomenys
             ir sukurti bei pritaikyti sisteminiai metodai, skirti suvokti ir modeliuoti biologinius
             procesus visuose reikiamuose visų sandaros sudėtingumo lygių organizmuose.
 ---pagebreak--- L 400/124          LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

–           Smegenų ir susijusių ligų, žmogaus vystymosi ir senėjimo moksliniai tyrimai.

            • Smegenų ir susijusios ligos: geriau suprasti bendrą smegenų sandarą ir dinamiką ir tirti
              smegenų ligas, įskaitant su senėjimu susijusius susirgimus (pvz., demenciją, Parkinsono
              ligą) bei ieškoti naujų gydymo būdų. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas visuotiniam
              smegenų supratimui atliekant smegenų funkcijų tyrimus nuo molekulių lygmens iki
              pažinimo, įskaitant neuroinformatiką, bei smegenų funkcijų sutrikimus, nuo sinoptinio
              pablogėjimo iki neurodegradacijos. Bus tiriamos neurologinės ir psichiatrinės ligos bei
              sutrikimai, įskaitant regeneracinius ir atstatomuosius gydymo metodus.

            • Žmogaus vystymasis ir senėjimas: naudoti įvairesnes metodikas ir priemones, siekiant
              geriau suprasti gyvenimo raidos ir sveiko senėjimo procesus. Pagrindinis dėmesys bus
              skiriamas žmogaus ir sumodeliuotų sistemų tyrimams, įskaitant sąveiką su aplinkos,
              genetikos, elgsenos ir lyties veiksniais.

–           Taikomieji moksliniai tyrimai pagrindinių užkrečiamųjų ligų srityje: atremti didžiausias
            grėsmes visuomenės sveikatai.

            • Atsparumas antibiotikams, įskaitant grybelinius patogenus: pagrindinis dėmesys bus
              skiriamas molekulinių atsparumo mechanizmų, mikrobų ekologijos ir šeimininko
              organizmo ir patogeno sąveikos fundamentaliųjų mokslinių tyrimų ir naujų
              intervencijos būdų klinikinių tyrimų derinimui, siekiant sumažinti naujų daugeliui
              vaistų atsparių infekcijų skaičių ir paplitimą.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     L 400/125

         • ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkuliozė: pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujų gydymo
             metodų, prevencinių priemonių, pavyzdžiui, vakcinų ir cheminių perdavimo užtvarų,
             pavyzdžiui, ŽIV mikrobicidų, kūrimui. Moksliniai tyrimai bus nukreipti kovai su
             minėtomis trimis ligomis pasauliniu lygiu, tačiau taip pat bus atsižvelgiama į Europai
             būdingus šių trijų ligų ir hepatito aspektus. Bus akcentuojama ikiklinikinė ir ankstyvoji
             klinikinė mokslinių tyrimų veikla, taip pat prireikus tokia veikla, kai numatomas
             atitinkamas bendradarbiavimas (pvz., dėl ŽIV/AIDS vakcinų) su pasaulinėmis
             iniciatyvomis.

         • Galimos naujos ir pasikartojančios epidemijos: pagrindinis dėmesys bus skiriamas kovai
             su naujais patogenais, turinčiais pandemijos potencialą, įskaitant zoonozes (pvz., SŪRS
             ir didelio patogeniškumo gripą). Tam tikrais atvejais bus numatyta greitai inicijuoti
             bendrus mokslinius tyrimus, kurių tikslas – operatyviai sukurti naujas diagnostikos
             priemones, vaistus ir vakcinas, skirtas naujų užkrečiamųjų ligų prevencijai, gydymui ir
             kontrolei.

–        Taikomieji moksliniai tyrimai kitų pagrindinių ligų srityje 1.

         • Vėžys: pagrindinis dėmesys bus skiriamas etiologijai, naujiems vaistams ir gydymo
             būdams, vaistų poveikio tikslo nustatymui ir patvirtinimui bei biologiniams
             indikatoriams, kurie palengvina prevenciją, ankstyvą diagnostiką ir gydymą, bei
             prevencinio prognozavimo, diagnostikos ir terapinių intervencijų veiksmingumo
             įvertinimui.

1
       Bus atsižvelgta į paliatyvinės medicinos aspektus ir veiklių sudedamųjų dalių naudojimą.
 ---pagebreak--- L 400/126          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

            • Širdies ir kraujagyslių liga: pagrindinis dėmesys bus skiriamas širdies ir kraujo indų ligų
               (įskaitant kraujagyslių aspektus insulto atveju) diagnozavimui, prevencijai, gydymui ir
               stebėsenai, taikant plačius daugiadisciplininius metodus.

            • Diabetas ir nutukimas: pirmuoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas įvairių tipų
               diabeto etiologijai ir atitinkamai jo prevencijai bei gydymui. Antruoju atveju,
               didžiausias dėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams metodams, įskaitant genetiką,
               gyvenseną ir epidemiologiją. Diabeto ir nutukimo atveju ypatingas dėmesys bus
               skiriamas vaikų ligoms ir vaikystėje pasireiškiantiems veiksniams.

            • Retos ligos: pagrindinis dėmesys bus skiriamas visoje Europoje atliekamiems gamtos
               mokslų, patofiziologijos tyrimams ir prevencinių, diagnostinių ir terapinių intervencijų
               kūrimui. Šis sektorius apims retus įprastinių ligų Mendelio fenotipus.

            • Kitos lėtinės ligos: pagrindinis dėmesys bus skiriamas nemirtinoms ligoms, turinčioms
               didelės įtakos gyvenimo kokybei senyvame amžiuje, pavyzdžiui, funkcijų ir juslių
               pablogėjimui bei kitoms lėtinėms ligoms (pvz., artritui, reumatoidinėms ir raumenų bei
               griaučių ligoms ir kvėpavimo takų susirgimams, įskaitant tuos, kuriuos sukelia alergija).

• Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas

Šia veikla siekiama parengti informuotai priimamų politinių sprendimų sveikatos priežiūros sistemų
klausimais ir veiksmingesnių ir veiksmingais įrodymais pagrįstų sveikatos propagavimo, ligų
prevencijos, diagnozės ir gydymo strategijų būtiną bazę.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/127

–        Klinikinių mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant geresnį
         vaistų panaudojimą ir tinkamą elgsenos ir organizacinių intervencijų bei naujų sveikatos
         terapijų ir technologijų taikymą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas pacientų saugai,
         įskaitant neigiamą vaistų poveikį – nustatyti geriausią klinikinę darbo tvarką, suvokti
         sprendimų priėmimo pirminės ir specializuotos priežiūros klinikose procesą bei propaguoti
         įrodymais pagrįstos medicinos ir teisių suteikimo pacientams taikymą. Pagrindinis
         dėmesys bus skiriamas strategijų lyginamųjų kriterijų nustatymui, įvairių intervencijų,
         įskaitant moksliškai išbandytus papildomus ir alternatyvius vaistus bei naujus gydymo
         būdus ir sveikatos priežiūros technologijas, padarinių tyrimams, atsižvelgiant į skyrimo
         strategijas, kai kuriuos farmakologinio budrumo įrodomosios medžiagos aspektus, paciento
         savitumą (pvz., genetinį imlumą, amžių, lytį ir įpročius) bei ekonominę naudą.

–        Sveikatos priežiūros sistemų, įskaitant pereinamojo laikotarpio sveikatos priežiūros
         sistemas, kokybė, veiksmingumas ir solidarumas, siekiant, kad šalys galėtų pasinaudoti
         kitų sveikatos priežiūros sistemų patirtimi ir jų tvarumu, atsižvelgiant į nacionalinių
         aplinkybių ir gyventojų charakteristikų (senėjimo, mobilumo, migracijos, švietimo,
         socialinės ir ekonominės padėties bei kintančio darbo pasaulio ir pan.) svarbą. Pagrindinis
         dėmesys bus skiriamas sveikatos priežiūros sistemų organizaciniams, finansiniams ir
         reglamentavimo aspektams (įskaitant įvairių intervencijų kaštus, veiksmingumą ir naudą,
         taip pat pacientų saugumo aspektus), jų įgyvendinimui ir tam, kokią įtaką jie turi
         veiksmingumui, našumui ir nešališkumui (įskaitant socialiai remtinas grupes). Ypatingas
         dėmesys bus kreipiamas į investavimo klausimus ir žmogiškuosius išteklius, įskaitant
         priežiūros namuose strategijas. Taip pat bus nagrinėjamas senėjančios visuomenės
         nepriklausomumo, gyvenimo kokybės ir mobilumo klausimas.
 ---pagebreak--- L 400/128          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

–           Pagerintas sveikatos propagavimas ir ligų prevencija: pateikti įrodymus apie geriausias
            visuomenės sveikatos priemones – gyvenimo būdą, darbo ir gyvenimo aplinkybes bei
            intervenciją skirtingais lygiais ir skirtingomis aplinkybėmis. Pagrindinis dėmesys bus
            skiriamas platesniems sveikatą lemiantiems veiksniams ir tam, kaip jie sąveikauja individų
            ir bendruomenės lygiu (pvz., mityba, stresas, alkoholis, tabakas ir kitos medžiagos, fizinis
            aktyvumas, kultūrinės aplinkybės, socialiniai ir ekonominiai bei aplinkos veiksniai). Visų
            pirma bus sprendžiami psichinės sveikatos viso gyvenimo perspektyvoje klausimai.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinis bendradarbiavimas yra sudėtinė šios temos dalis ir ypač svarbus sritims, susijusioms su
visuotinėmis sveikatos problemomis, pavyzdžiui, atsparumu antibiotikams, ŽIV/AIDS, maliarija,
tuberkulioze, negydytoms ligoms ir naujomis pandemijomis. Dėl to taip pat gali prireikti nustatyti
tarptautinių iniciatyvų, pvz., Pasaulinės ŽIV vakcinos iniciatyvos, prioritetus. Konsolidavus
ilgalaikę tvarią Europos ir besivystančių šalių klinikinių mokslinių tyrimų partnerystę ir
integruojant dalyvaujančių šalių nacionalines programas ar veiklą toliau gali būti teikiama parama
Europos ir besivystančių šalių klinikinių bandymų partnerystei (EBŠKBP), atsižvelgiant į jos
pasiekimus ir būsimus poreikius 1. EBŠKBP programa ir toliau bus iš esmės orientuota į pažangius
klinikinius bandymus kuriant naujas vakcinas, mikrobicidus ir vaistus nuo minėtų trijų ligų Afrikoje
į pietus nuo Sacharos. Šiuo tikslu darbo programoje gali būti numatytas įnašas EBŠKBP Europos
ekonominių interesų grupei, skirtas vykdyti programą, kuriai turi pritarti Komisija, įskaitant
Bendrijos įnašo perskirstymą.

1
       Komisija atliks EBŠKBP įvertinimą.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/129

Dviejų regionų dialogais trečiosiose šalyse ar regionuose ir tarptautiniuose forumuose apibrėžtose
srityse, taip pat atsižvelgiant į Tūkstantmečio plėtros tikslus bus vykdoma speciali
bendradarbiavimo veikla. Tokios prioritetinės sritys yra pritaikytos vietos poreikiams ir, pasitelkus
partnerystes, gali apimti sveikatos politikos mokslinius tyrimus, sveikatos priežiūros sistemų ir
sveikatos priežiūros paslaugų mokslinius tyrimus, motinystę ir vaiko sveikatą, reprodukcinę
sveikatą, negydytų užkrečiamųjų ligų kontrolę ir stebėjimą ir nenumatytus politinius poreikius tuose
regionuose.

Metinė narystė tarptautinėje Žmogiškųjų ribų mokslo programos organizacijoje (HFSPO) 1 bus
vykdoma kartu su tema „Informacijos ir ryšių technologijos“. Tai leis į G8 grupę nepatenkančioms
valstybėms narėms iki galo pasinaudoti Žmogiškųjų ribų mokslo programa (HFSP) ir labiau
atkreipti dėmesį į europinius mokslinius tyrimus.

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Naujų poreikių moksliniai tyrimai bus vykdomi pagal principą „iš apačios į viršų“ ir remiantis
„sutelktomis“ iniciatyvomis, derinant juos su kitomis temomis ir įtraukiant plačių ir
tarpdisciplininių mokslinių tyrimų portfelį. Teikiant paramą nenumatytiems politiniams poreikiams
gali būti atsižvelgiama, pavyzdžiui, į gyvenimo ir darbo sąlygas, poveikio sveikatai įvertinimą,
rizikos įvertinimą, statistinius rodiklius, valdymą ir informavimą visuomenės sveikatos srityje, taip
pat į įsipareigojimus pagal tarptautines sveikatos priežiūros sutartis, įskaitant Tabako kontrolės
pagrindų konvenciją 2 ir Tarptautines sveikatos taisykles 3. Tai papildys pirmiau paremtus su
sveikatos politika susijusius mokslinius tyrimus.

1
       Europos bendrija yra HFSP organizacijos (HFSPO) narė ir finansavo HFSP pagal
       ankstesnes bendrąsias programas.
2
       Tabako kontrolės pagrindų konvencija, Sprendimas 2004/513/EB.
3
       2005 m. Tarptautinės sveikatos taisyklės – 2005 m. gegužės 23 d. 58-sios pasaulinės
       sveikatos asamblėjos rezoliucija 58.3.
 ---pagebreak--- L 400/130          LT               Europos Sąjungos oficialusis leidinys                   30.12.2006

2.          Maistas, žemės ūkis ir žuvininkystė bei biotechnologijos

Tikslas

Sukurti Europos žiniomis paremtą bioekonomiką 1 sutelkiant mokslo įstaigas, pramonės įmones ir
kitus suinteresuotus subjektus, siekiant išnaudoti atsirandančias naujas mokslinių tyrimų galimybes,
leisiančias spręsti socialinius, aplinkosaugos ir ekonominius uždavinius, susijusius su saugesnio,
sveikesnio, geresnės kokybės maisto bei atsinaujinančiųjų biologinių išteklių tvaraus naudojimo ir
gamybos augantis poreikis; grėsme žemės ūkio, akvakultūros ir žuvininkystės produkcijos tvarumui
ir saugai, taip pat augančiu aukštos kokybės maisto poreikiu, atsižvelgiant į gyvūnų gerovę ir kaimo
bei pakrančių vietovių aspektus bei atsaką į konkrečius vartotojų mitybos poreikius.

1
       Terminas „bioekonomika“ apibūdina visus pramonės ir ekonomikos sektorius (taip pat
       atitinkamą paslaugų, tiekimo ir vartotojų pramonę), kurie gamina, valdo ir kitaip naudoja
       biologinius išteklius – žemės ūkį, maisto pramonę, žuvininkystę, miškininkystę ir pan.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/131

Požiūris

Ši tema sutvirtins žinių bazę, užtikrins naujovių diegimą ir teiks politinę paramą kuriant ir plėtojant
Europos žiniomis paremtą bioekonomiką (ŽPBE). Moksliniai tyrimai bus sutelkti į tvarų biologinių
išteklių valdymą, gaminimą ir panaudojimą, visų pirma pasitelkus gyvosios gamtos mokslus ir
biotechnologijas bei suartėjimą su kitomis technologijomis, siekiant, kad Europos žemės ūkio,
žuvininkystės, akvakultūros, pašarų, maisto 1, sveikatos priežiūros, miškininkystės ir kita atitinkama
pramonė gamintų naujus, saugesnius, įperkamus, ekologiškus ir konkurencingus produktus.
Moksliniai tyrimai įneš svarbų indėlį įgyvendinant ir formuluojant Bendrijos politiką ir taisykles,
taip pat jų metu bus išskirtinai nagrinėjama ar remiama: Bendra žemės ūkio politika, žemės ūkio ir
prekybos klausimai, genetiškai modifikuotų organizmų saugos aspektai, maisto saugos taisyklės,
Bendrijos teisės aktai augalų sveikatos srityje, Bendrijos gyvūnų sveikatos, ligų kontrolės ir gerovės
standartai, aplinka ir biologinė įvairovė, Europos miškininkystės strategija ir bendra žuvininkystės
politika, kuria siekiama užtikrinti tvarų žuvininkystės ir akvakultūros vystymąsi bei jūros gėrybių
produktų saugą. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus siekiama plėtoti naujus ir esamus rodiklius,
padedančius analizuoti, plėtoti ir stebėti minėtas politikos kryptis.

Pripažįstant daugialypę žemės ūkio svarbą, moksliniais tyrimais bus remiamas kaimo vietovių
ekonomikos vaidmuo ir galimybės joms pasiekti tvaraus vystymosi tikslus.

1
       Maisto pramonė apima ir jūros produktus.
 ---pagebreak--- L 400/132        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

Žemės ūkio maisto pramonės įmonės, kurių 90 % sudaro MVĮ, gaus ypač daug naudos iš plačios
mokslinių tyrimų veiklos, įskaitant kryptingo informacijos skleidimo ir technologijų perdavimo
veiklą, visų pirma integruojant ir įsisavinant pažangias ekologiškai našias technologijas, metodiką ir
procesus bei kuriant standartus. Tikimasi, kad įsisavintos aukštųjų biotechnologijų,
nanotechnologijų ir IRT naujovės suteiks svarbios pagalbos augalų selekcijos, pagerintų kultūrų ir
augalų apsaugos, pažangių aptikimo ir stebėjimo technologijų maisto saugai ir kokybei užtikrinti ir
naujų pramoninių biologinių procesų srityse.

Kelios Europos technologijų platformos, apimančios augalų genomikos ir biotechnologijų,
miškininkystės ir miškininkyste paremtos pramonės, visuotinės gyvūnų gerovės, ūkio gyvūnų
veislininkystės, maisto, akvakultūros ir pramonės biotechnologijų sritis, gali padėti nustatyti
bendrus šios temos mokslinių tyrimų prioritetus, nustatydamos galimas didelės apimties būsimas
iniciatyvas, pavyzdžiui, demonstracinius projektus, taip pat padės užtikrinti platų visų suinteresuotų
subjektų dalyvavimą ir integravimą. Kai tik reikės, bus atliekama nacionalinių mokslinių tyrimų
programų koordinavimo veikla, glaudžiai ją derinant su ERA-NET projektais, technologijų
platformomis ir kitais atitinkamais subjektais, pvz., Žemės ūkio tyrimų nuolatiniu komitetu
(ŽŪTNK) ar kuria nors kita būsima Europos jūrų mokslinių tyrimų koordinavimo struktūra.

Atitinkamais atvejais atliekant veiklą bus atsižvelgiama į mokslo ir technologijų plėtros socialinius,
etinius, lyčių, teisinius, aplinkos, ekonominius ir platesnius kultūrinius aspektus bei galimą riziką ir
poveikį (numatymas).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/133

Veikla

• Tvari gamyba ir tvarus biologinių išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos,
    valdymas 1

–         Sudaryti sąlygas tvarios biologinių išteklių (mikroorganizmų, augalų ir gyvūnų) gamybos
          ir tvaraus valdymo ilgalaikių varomųjų jėgų, įskaitant biologinės įvairovės ir naujų
          biologiškai aktyvių molekulių šiose biologinėse sistemose panaudojimą, moksliniams
          tyrimams. Bus tiriamos genomika, proteomika, metabolomika ir panašios technologijos bei
          suartėjimo technologijos, taip pat jų integravimas į sistemų biologijos metodus, be to, bus
          kuriamos pagrindinės priemonės ir technologijos, įskaitant bioinformatiką ir atitinkamas
          duomenų bazes, bei rūšių grupių variacijų nustatymo metodikos.

–         Didesnis tvarumas ir konkurencingumas, užtikrinant vartotojų sveikatą, mažinant poveikį
          aplinkai ir atsižvelgiant į klimato kaitą žemės ūkio, sodininkystės ir daržininkystės,
          miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros srityse, kuriant naujas technologijas, įrangą,
          stebėjimo sistemas, naujus augalus ir gamybos sistemas, pasėlių valdymas, pasitelkiant
          selekcinius augalų veisimo, augalų sveikatos ir optimizuotos gamybos sistemas, gerinant
          žuvininkystės valdymo mokslinę ir techninę bazę ir geriau suprantant įvairių sistemų
          (žemės ūkio ir miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros) tarpusavio sąveiką, taikant
          bendros ekosistemos metodą. Bus vykdomi moksliniai tyrimai autochtoninių ekosistemų
          priežiūros, biokontrolės medžiagų kūrimo ir biologinės įvairovės mikrobiologinio lygio ir
          metagenomikos srityje.

1
         Papildomi moksliniai tyrimai, susiję su tvariu valdymu ir išsaugojimu, aprašomi dalyje
         „Aplinka, įskaitant klimato kaitą“. Kitų priemonių ir technologijų, remiančių tvarią gamybą
         ir valdymą, moksliniai tyrimai bus atliekami pagal atitinkamas temas.
 ---pagebreak--- L 400/134          LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        30.12.2006

            • Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje bus ypatingai akcentuojamos mažos
              sąnaudos (pavyzdžiui, pesticidai ir trąšos) ir organiškos gamybos sistemos, pagerintas
              išteklių valdymas ir naujas maistas ir pašarai, taip pat pagerintos sudėties nauji augalai
              (pasėliai ir medžiai), atsparumas stresui, ekologinis efektas, maisto medžiagų ir vandens
              panaudojimo veiksmingumas ir sandara. Tam padės biologinės saugos, sambūvio ir
              naujų augalų sistemų ir produktų atsekamumo moksliniai tyrimai ir genetiškai
              modifikuotų pasėlių poveikio aplinkai ir žmonių sveikatai stebėsena ir vertinimas, taip
              pat jų galimybės duoti daugiau naudos visuomenei vertinimas.

            • Augalų sveikata ir pasėlių apsauga bus gerinama geriau perpratus ekologiją, kenkėjų
              biologiją, ligas, piktžoles ir kitus fitosanitarinio pobūdžio pavojus ir padedant
              kontroliuoti ligų protrūkius bei tobulinant ekologiškas kenkėjų ir piktžolių kontrolės
              priemones ir technologijas. Bus kuriami tobulesni dirvožemio derlingumo stebėsenos,
              išsaugojimo ir didinimo metodai.

            • Biologinių išteklių, gaunamų iš vandenų aplinkos, srityje bus akcentuojamos esminės
              biologinės funkcijos, saugios ir aplinkai nekenksmingos auginamų rūšių gamybos
              sistemos ir pašarai, taip pat žuvininkystės biologija, mišrių žvejybos plotų dinamika,
              žuvininkystės veiklos ir jūros ekosistemos tarpusavio sąveika, ir laivuose įrengtos,
              regioninės bei daugiametės valdymo sistemos.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LT                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys                  L 400/135

–        Optimizuota gyvūnų sveikata, gyvulininkystė ir gerovė žemės ūkio, žuvininkystės ir
         akvakultūros sektoriuose inter alia:

         • pritaikant genetikos žinias, naujus selekcijos metodus, geriau perprantant gyvūnų
             fiziologiją ir elgseną; ir

         • geriau suprantant, kaip kontroliuoti kenkėjus, parazitus ir užkrečiamąsias gyvūnų ligas
             bei kitus pavojus maisto pramonės tvarumui ir saugumui, įskaitant zoonozes.

         Pastarasis klausimas taip pat bus sprendžiamas kuriant stebėsenos, prevencijos ir kontrolės
         priemones, atliekant fundamentaliuosius ir taikomuosius vakcinų ir diagnostikos
         mokslinius tyrimus, tiriant žinomų ar naujų užkratų ekologiją ir kitus pavojus, įskaitant
         piktavališkus veiksmus ir įvairių ūkininkavimo sistemų ir klimato poveikį.

         Taip pat bus renkamos naujos žinios apie saugų gyvūnų atliekų šalinimą ir pagerintą
         šalutinių produktų tvarkymą.
 ---pagebreak--- L 400/136           LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                         30.12.2006

–           Rengti politiką formuojantiems asmenims ir kitiems subjektams reikalingas priemones,
            remiant atitinkamų strategijų, politikos krypčių ir teisės aktų įgyvendinimą, ypač remiant
            Europos žiniomis paremtos bioekonomikos (ŽPBE) kūrimą bei kaimo ir pakrantės zonų
            vystymosi poreikius. Bendra žuvininkystės politika bus remiama kuriant pritaikomus
            projektus, remiančius bendros ekosistemos metodą, taikomą išgaunant jūrų išteklius.
            Moksliniai tyrimai visose politikos srityse, įskaitant bendrą žemės ūkio politiką, apims
            socialinius ir ekonominius tyrimus, ekonomiškumo analizę, lyginamuosius skirtingų
            ūkininkavimo sistemų, įskaitant daugiafunkcines sistemas, tyrimus, rentabilių
            žuvininkystės valdymo sistemų, ne maistui skirtų gyvūnų auginimo, sąveikos su
            miškininkyste tyrimus ir kaimo bei pakrantės zonų pragyvenimo šaltinių gerinimo tyrimus.

• „Nuo šakutės iki ūkio“: maistas (įskaitant jūros produktus), sveikata ir gerovė

–           Suprasti vartotojų elgseną ir jų prioritetus, nes tai yra vienas iš pagrindinių maisto
            pramonės konkurencingumo veiksnių, ir maisto įtaką Europos piliečių sveikatai ir gerovei.
            Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tam, kaip vartotojas suvokia maistą ir kokių nuostatų
            dėl jo, įskaitant tradicinį maistą, laikosi, taip pat bus siekiama perprasti socialines ir
            kultūrines tendencijas nustatyti maisto pasirinkimo ir vartotojo galimybių gauti maisto
            veiksnius. Moksliniai tyrimai apims maisto ir mitybos srityje vykdomų mokslinių tyrimų
            duomenų bazių sukūrimą.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                         L 400/137

–        Suprasti naudingus ir žalingus raciono veiksnius ir gyventojų grupių specialius poreikius
         bei mitybos įpročius, nes tai yra vienas iš pagrindinių kontroliuojamų veiksnių, dėl kurių
         didėja ar mažėja su mityba susijusių ligų ir sutrikimų skaičius, įskaitant nutukimą ir
         alergijas. Tam reikės tirti naujas mitybos strategijas, plėtoti ir taikyti nutrigenomiką ir
         sistemų biologiją bei tirti mitybos, fiziologijos ir fiziologinių funkcijų tarpusavio sąveiką.
         Dėl to gali prireikti keisti perdirbtų maisto produktų receptus ir kurti naujus maisto
         produktus ir ingredientus, dietinius maisto produktus bei produktus su pagerintomis
         maistinėmis ir sveikatai palankiomis savybėmis. Tai pat svarbu tirti tradicinius, vietos ir
         sezoninius maisto produktus ir racionus, akcentuojant tam tikrų maisto produktų ir racionų
         įtaką sveikatai, ir rengti bendras maisto rekomendacijas.

–        Optimizuoti inovacijas Europos maisto pramonėje į tradicinio maisto, įskaitant fermentuotą
         maistą, gamybos procesus įtraukiant pažangias technologijas; naudoti pritaikytas
         perdirbimo technologijas, skirtas pagerinti maisto naudingumą, kokybę ir maistinę vertę,
         įskaitant maisto gamybos organoleptinius aspektus ir naujas maistines medžiagas. Kurti ir
         demonstruoti aukšto technologinio lygio ir ekologiškai našias perdirbimo ir pakavimo
         sistemas, taikomąją pažangią kontrolę ir našesnį šalutinių produktų, atliekų, vandens ir
         energijos valorizaciją ir valdymą. Naujų mokslinių tyrimų metu taip pat bus sukurtos
         tvarios ir naujoviškos gyvūnų šėrimo technologijos, įskaitant saugaus pašarų perdirbimo ir
         pašarų kokybės kontrolės formas.
 ---pagebreak--- L 400/138          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

–           Užtikrinti Europos maisto pasiūlos cheminį ir mikrobiologinį saugumą bei pagerinti jo
            kokybę. Ši veikla apims mikrobų ekologijos ir maisto saugos ryšių perpratimą, maisto
            tiekimo grandinių vientisumo metodų ir modelių sukūrimą, naujus aptikimo metodus,
            atsekamumą ir jo tolesnį vystymą, rizikos, įskaitant naują riziką, vertinimo, valdymo bei
            informacijos teikimo technologijas ir priemones, taip pat rizikos suvokimo išplėtimą. Ši
            veikla taip pat apims mokslu grindžiamus metodus rizikai maisto saugos srityje nustatyti.

–           Saugoti žmonių sveikatą ir aplinką geriau suvokiant aplinkos ir maisto ar pašarų grandinių
            tarpusavio įtaką. Tam reikės tirti maisto teršalus ir poveikį sveikatai, vykdyti poveikio
            aplinkai stebėseną, kurti pagerintas poveikio maisto ir pašarų grandinėms ir jų atsparumo
            globaliniams pokyčiams, visų pirma aplinkai, vertinimo ir valdymo priemones bei
            metodus. Norint užtikrinti maisto grandinės kokybę ir vientisumą, reikia naujų prekių
            grandinės analizės modelių ir visos maisto grandinės valdymo koncepcijų, atsižvelgiant ir į
            su vartotojais susijusius aspektus.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     L 400/139

• Gyvosios gamtos mokslai, biotechnologijos ir biochemija ekologiškiems ne maisto
    produktams ir procesams

–        Stiprinti žinių bazę ir kurti pažangias iš žemės ar jūros gaunamos biomasės gamybos
         technologijas, taikomas pramoniniuose procesuose ir energijos gamyboje. Tam reikės tirti
         augalų, gyvūnų ir mikrobų genomiką ir metabolomiką siekiant pagerinti žaliavų ir
         biomasės pašarų produktyvumą ir sudėtį optimizuotam jų perdirbimui į aukštos pridėtinės
         vertės produktus, įskaitant farmacijos pramonėje ir medicinoje naudojamus biologinius
         išteklius, tuo pačiu metu tiriant natūralius ar patobulintus žemės ir vandens organizmus
         kaip naujus šaltinius. Tam reikės atlikti biomasės gamybos būdų, biologinių produktų
         transportavimo, sandėliavimo ir pateikimo į rinką viso ciklo analizę.

–        Nagrinėti pramoninių biotechnologijų taikymą visose pasėlių ir miško biomasės
         grandinėse, siekiant suvokti visą biologinio perdirbimo metodo potencialą (pavyzdžiui,
         žaliųjų chemikalų), įskaitant socialinius ir ekonominius, agronominius, ekologinius ir su
         vartotojais susijusius aspektus. Tam padės geresnis augalų ir mikrobų metabolizmo ląstelių
         ir poląsteliniu lygių supratimas ir kontrolė, ir kaip tai bus integruojama į visą vykdymo
         sistemą gaminant vertingas prekes, pasitelkus didesnę išeigą, kokybę ir perdirbtų produktų
         švarumą užtikrinančius biologinius procesus, įskaitant biologinės katalizės proceso
         schemą.
 ---pagebreak--- L 400/140            LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       30.12.2006

–           Naudoti ar kurti naujų ar pagerintų aukštos kokybės, aukštos pridėtinės vertės ir
            atsinaujinančiųjų miško produktų ir procesų biotechnologijas, siekiant padidinti miško ir
            miško produkcijos, įskaitant medienos, atsinaujinančiųjų medžiagų ir bioenergijos
            atsargas, tvarumą.

–           Nagrinėti biotechnologijų galimybes aptikti ir stebėti taršą, užkirsti jai kelią, kovoti su ja ir
            ją šalinti.

–           Maksimaliai padidinti ekonominę atliekų ir šalutinių produktų vertę pasitelkus naujus ir
            potencialiai energiją taupančius biologinius procesus, pavieniui ar derinant juos su augalų
            sistemomis ir (arba) cheminiais katalizatoriais.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinis bendradarbiavimas yra prioritetinis maisto, žemės ūkio ir biotechnologijų mokslinių
tyrimų aspektas, todėl jis bus ypač skatinamas visoje srityje. Bus remiami besivystančias šalis ir
naujai atsirandančias ekonomikos sistemas ypač dominantys moksliniai tyrimai, atsižvelgiant į
Tūkstantmečio plėtros tikslus ir jau atliekamą veiklą. Bus imtasi specialios veiklos skatinant
bendradarbiavimą su prioritetiniais regionais-partneriais ir šalimis-partnerėmis, ypač tais, kurie
dalyvauja dviejų regionų dialoguose ir dvišaliuose mokslo ir technologijų susitarimuose, taip pat su
kaimyninėmis šalimis ir naujomis ekonomikos sistemomis bei besivystančiomis šalimis.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                   L 400/141

Be to, bus vykdomas daugiašalis bendradarbiavimas sprendžiant plačių tarptautinių pastangų
reikalaujančius uždavinius, pavyzdžiui, augalų ir mikroorganizmų sistemų biologijos apimties ir
sudėtingumo srityje, arba sprendžiant visuotinius uždavinius ir laikantis tarptautinių ES
įsipareigojimų (maisto ir geriamojo vandens saugumas ir sauga, visuotinis gyvūnų ligų paplitimas,
teisingas biologinės įvairovės naudojimas, bendradarbiaujant su JT Maisto ir žemės ūkio
organizacija maksimalaus ilgalaikio žuvų kiekio atkūrimas pasaulio žvejybos plotuose iki 2015 m.
ir įtaka klimato kaitai arba klimato kaitos įtaka).

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Naujų poreikių mokslinių tyrimų metu, pavyzdžiui, gali būti kuriamos naujos idėjos ir
technologijos, skirtos krizių valdymo sistemoms ir maisto grandinės vientisumui.

Lanksčiai reaguojant į nenumatytus politinius poreikius ypatingas dėmesys bus atkreipiamas į
atitinkamą Europos žiniomis paremtos biologinės ekonomikos kūrimo politiką.
 ---pagebreak--- L 400/142         LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

3.          Informacijos ir komunikacijų technologijos

Tikslas

Padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir suteikti Europai galimybę įvaldyti ir formuoti
būsimą informacijos ir ryšių technologijų (IRT) raidą taip, kad būtų patenkinti jos visuomenės ir
ūkio poreikiai. IRT yra žinių visuomenės pagrindas. Veikla sustiprins Europos mokslo ir
technologijų bazę ir užtikrins jos pasaulinį pirmavimą IRT srityje, padės valdyti ir skatinti produktų,
paslaugų ir procesų inovacijas ir kūrybiškumą pasitelkus IRT, ir užtikrins, kad IRT pažanga būtų
greitai paverčiama nauda Europos piliečiams, įmonėms, pramonei ir valdžios institucijoms. Ši
veikla taip pat padės sumažinti skaitmeninį atotrūkį ir socialinę atskirtį.

Požiūris

Informacijos ir ryšių technologijoms (IRT) tenka išskirtinis ir nusistovėjęs vaidmuo skatinant
inovacijas, kūrybingumą ir visų pramonės ir paslaugų sektorių konkurencingumą. Jų svarba esminė
sprendžiant pagrindinius socialinius uždavinius ir modernizuojant viešąsias paslaugas, jos yra
pažangos visuose mokslo ir technologijų srityse pagrindas. Todėl Europa turi valdyti ir formuoti
būsimą IRT raidą ir užtikrinti, kad IRT paremtos paslaugos ir produktai būtų pritaikomi ir
naudojami teikiant kuo didesnę naudą piliečiams ir verslo įmonėms.

Tai iniciatyvoje i2010 apibrėžti Bendrijos informacinės visuomenės politikos tikslai, kuriais
Europoje siekiama sukurti konkurencingą konverguojančios informacijos ekonomiką, žymiai
padidinti Europos investicijas į IRT mokslinius tyrimus ir inovacijas bei sukurti labai plačias
prieigos galimybes informacinėje visuomenėje.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                    Europos Sąjungos oficialusis leidinys                   L 400/143

Naujos IRT technologijos atvers daug naujų galimybių gauti vertingesnių produktų ir paslaugų,
daugelis jų priklauso sritims, kuriose Europa jau užima pirmaujančias pramonės ir technologijų
pozicijas. Partnerių paieška Europos lygiu – tai optimalus investavimo į IRT būdas. IRT mokslinių
tyrimų veikla, grindžiama „atviro šaltinio“ vystymo modeliu, yra naudingo inovacijų šaltinio ir
augančio bendradarbiavimo pavyzdys. Labiau nei kada nors anksčiau tokių pastangų reikia siekiant
šiais visuotinės konkurencijos laikais neatsilikti nuo vis brangstančių mokslinių tyrimų ir vis
sudėtingesnių ir tarpusavyje susietų technologijų.

IRT temoje pirmenybė suteikiama strateginiams svarbiausių technologijų moksliniams tyrimams,
užtikrinamas visa apimantis technologijų integravimas ir žinios bei priemonės patiems įvairiausiems
naujoviškiems IRT taikymams. Tokia veikla turės įtakos pramonės ir technologijų pažangai IRT
sektoriuje ir padidins svarbių sektorių, kuriuose plačiai taikomos IRT, konkurencinį pranašumą,
kadangi dėl jos bus sukurta naujoviškų didelės vertės IRT paremtų produktų ir paslaugų bei nauji ar
pagerinti verslo ir administravimo organizaciniai procesai. Pagal šią temą bus remiamos ir kitos
Bendrijos politikos sritys, pavyzdžiui sveikatos ir aplinkos apsauga, visuomenės ir socialiniams
poreikiams, visų pirma žmonių su specialiais poreikiais, įskaitant senėjančių gyventojų ir neįgaliųjų
poreikius, tenkinti pasitelkus IRT.

Veikla apims bendradarbiavimą ir tinklų kūrimo veiklą bei galėtų paremti bendras technologijų
iniciatyvas 1 ir nacionalines programos koordinavimo iniciatyvas 2. Veiklos prioritetams bus
priskirtos temos, nagrinėjamos, be kitų šaltinių, remiantis Europos technologijų platformų darbu.
Taip pat bus plėtojamas bendradarbiavimas pagal temas su kitomis specialiosiomis programomis.

1
       Jos galėtų apimti rinktinius Nanoelektronikos technologijų, Įterptųjų kompiuterinių sistemų
       sričių mokslinių tyrimų aspektus.
2
       Tai galėtų apimti bendrą programų įgyvendinimą kasdienį gyvenimą palengvinančios
       aplinkos srityje.
 ---pagebreak--- L 400/144           LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

Iš esmės yra svarbus mažųjų ir vidutinių įmonių bei kitų smulkių subjektų dalyvavimas šioje
veikloje, atsižvelgiant į jų vaidmenį skatinant inovacijas. Jų vaidmuo gyvybiškai svarbus kuriant ir
puoselėjant naujas IRT ir jų taikymo vizijas ir paverčiant jas vertingomis verslo priemonėmis.

Veikla

• IRT technologijų ramsčiai:

–           Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos: procesų, prietaisų, dizaino
            ir testavimo technologijų ir metodikų, siekiant geriau suplanuoti sudėtinių dalių, lustuose
            sumontuotų sistemų, paketinių sistemų ir integruotų sistemų, įvairiam taikymui skirtų,
            įskaitant ultra greitus komponentus, bazinių fotoninių sudėtinių dalių, radijo dažnio (RD)
            sistemas, gerų eksploatacinių savybių ir talpių duomenų saugojimo sistemų, labai didelio
            ploto ar labai integruoto vaizdavimo sprendimų, jutimo, sužadinimo, vizualizavimo ir
            vaizdų gavimo įrenginių, labai mažai energijos naudojančių sistemų, aktyviųjų sandų,
            alternatyvių energijos šaltinių ar akumuliatorių, integruotų heterogeninių technologijų ar
            sistemų, protingų sistemų, daugiafunkcinių integruotų mikro-nano-bio-infosistemų, didelio
            ploto elektroninių sistemų, integravimo į įvairias medžiagas ar objektus, sąsajų su gyvais
            organizmais, savaiminio molekulių ar atomų susijungimo į stabilias struktūras dydį ir
            tankumą, patobulinti jų veikimą, energijos suvartojimo našumą, sumažinti gamybos
            sąnaudas ir išlaidas.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/145

–        Visur esantys ir neriboti ryšių tinklų pajėgumai: ekonomiškos, perkonfigūruojamos ir
         lanksčios mobilaus ryšio ir plačiajuosčių tinklų technologijos, sistemos ir struktūros,
         įskaitant antžeminius ir palydovinius tinklus bei optinio perjungimo ir kitas technologijas
         didelės spartos sujungimui; įvairių fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliavimo tinklų
         ir paslaugų, aprėpiančių asmeninę zoną, regionus ir visą pasaulį, susiliejimas; laidinių ir
         bevielių ryšių paslaugų ir taikymų tarpusavio sąveika, tinklo išteklių valdymas, paslaugų
         perkonfigūravimo galimybė; pavienių pažangių daugialypės terpės įrenginių kompleksinis
         prijungimas prie tinklo, davikliai ir mikroschemos.

–        Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė: galingesnės, saugesnės, labiau išskirstytos,
         patikimesnės ir našesnės aparatinės ir programinės įrangos sistemos, pajėgiančios suvokti
         savo aplinką, ją kontroliuoti ir prie jos prisitaikyti, optimizuodamos išteklių panaudojimą,
         sistemų modeliavimo, analizės, projektavimo, inžinerijos ir patvirtinimo metodai ir
         priemonės sudėtingoms sistemoms įvaldyti, atvira iš paruoštų komponentų surenkama
         konstrukcija ir nuo mastelio nepriklausomos platformos, tarpinė įranga ir išskirstytos
         operacinės sistemos, užtikrinančios iš tiesų sklandžiai sąveikaujančią ir prie aplinkos
         prisitaikančią terpę jutimo, sužadinimo, skaičiavimo, pranešimo, saugojimo ir paslaugų
         teikimo funkcijoms; kompiuterinių įrenginių konstrukcijos su heterogeninėmis, tinklinėmis
         ir perkonfigūruojamomis sudėtinėmis dalimis, įskaitant kompiliavimą, programavimą ir
         paramą eksploatacijos laikotarpiu; didelio pajėgumo sistemos ir paslaugos; didelio masto,
         paskirstytų, neapibrėžtų sistemų kontrolė.
 ---pagebreak--- L 400/146           LT                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys                          30.12.2006

–           Programinė įranga, energetinės sistemos ir patikimumas: technologijos, priemonės ir
            metodai dinamiškai ir patikimai programinei įrangai, konstrukcijoms ir tarpinės įrangos
            sistemoms, kuriomis paremtos daug žinių reikalaujančios paslaugos, įskaitant jų, kaip
            viešųjų paslaugų, teikimą; paslaugoms teikti pritaikytos, sąveikaujančios ir nuo mastelio
            nepriklausančios infrastruktūros, išteklių virtualizavimas tinkleliuose, įskaitant domenams
            priskirtas platformas, tinklo operacinės sistemos; atviro šaltinio programinė įranga; atviros
            standartų platformos ir bendradarbiavimo metodai, skirti kurti ir patvirtinti programinę
            įrangą, paslaugas ir sistemas; surinkimo priemonės, įskaitant programavimo kalbas; naujos
            sudėtingų sistemų elgsenos įsisavinimas; didelio masto išskirstytų ir tarpusavyje sujungtų
            sistemų ir paslaugų patikimumo ir lankstumo gerinimas, saugios ir patikimos sistemos ir
            paslaugos, įskaitant privatumą saugančios prieigos kontrolės ir autentikavimo, dinamiško
            saugumo ir pasitikėjimo metodus, patikimumo ir pasitikėjimo metamodelius.

–           Žinių, pažinimo ir besimokančios sistemos: žmonėms ir mašinoms skirti metodai ir būdai
            žinioms įgyti, kurti ir interpretuoti, pateikti ir personalizuoti, ieškoti ir surasti, dalytis ir
            siųsti, atpažįstant turinio semantinius ryšius; dirbtinės sistemos, kurios suvokia,
            interpretuoja ir įvertina informaciją, ir kurios gali bendradarbiauti, veikti savarankiškai ir
            mokytis; teorijos ir eksperimentai, pranokstantys laipsnišką pažangą ir pasinaudojantys
            natūralia įžvalga, visų pirma mokymusi ir atmintimi, taip pat žmonėms skirtų mokymosi
            sistemų tobulinimo tikslams.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/147

–        Imitavimas, vizualizacija, sąveika ir mišrios tikrovės: modeliavimo, imitavimo,
         vizualizavimo, sąveikos, virtualios, papildytos ir mišrios realybės ir jų integravimo į
         aplinkas „nuo galinio taško iki galinio taško“ priemonės; produktų, paslaugų ir
         skaitmeninės vaizdo ir garso terpės naujoviško projektavimo ir kūrybiškumo priemonės;
         natūralesnės, intuityvesnės ir lengviau naudojamos sąsajos bei nauji sąveikos su
         technologijomis, mašinomis, įrengimais ir kitais įrankiais būdai; kalbinė technologija,
         įskaitant daugiakalbes ir automatines mašininio vertimo sistemas.

–        Naujos IRT perspektyvos, paremtos kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis
         (matematika ir fizika, medžiagomis, biotechnologijomis, gyvosios gamtos mokslais,
         chemija, pažinimo ir socialiniais mokslais, humanitariniais mokslais ir t.t.), numatytos
         visoje IRT temoje. Jos yra pažanga, leisianti padaryti atradimus, kurie užtikrins IRT ir
         visiškai naujų pramonės ir paslaugų sektorių inovacijas. Joms priskiriamas ir miniatiūrinių
         IRT prietaisų kūrimas, kurie yra suderinami su gyvais organizmais ir gali su jais sąveikauti
         (pavyzdžiui, naujoviškos IRT sudėtinės dalys ir kompiuterinės sistemos, paremtos
         sintetinėmis biomolekulinėmis struktūromis), ir nauji kompiuterių ir ryšių mokslai,
         besisemiantys idėjų iš gyvojo pasaulio, visiškai ekologiškai suderinami IRT įrenginiai,
         sukonstruoti natūralių sistemų pavyzdžiu, ir gyvojo pasaulio modeliavimas ir imitavimas
         (pavyzdžiui, žmogaus fiziologijos imitavimas keliais biologiniais lygmenimis).

• Technologijų integravimas:

–        Asmeninės aplinkos: daugiarežimių sąsajų, jutimo būdų ir mikrosistemų, asmeninių ryšio
         ir kompiuterinių įrenginių, į asmeninius daiktus įmontuotų IRT sistemų, nešiojamų sistemų
         ir implantų integravimas ir jų prijungimas prie paslaugų ir išteklių, akcentuojant visų
         asmens buvimo ir tapatybės aspektų integravimą.
 ---pagebreak--- L 400/148          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

–           Namų aplinkos: namų, pastatų ir viešųjų erdvių ryšiai, stebėsena, kontrolė ir pagalbinės
            sistemos; sklandi visų įrenginių sąveika ir naudojimas, atsižvelgiant į ekonomiškumą,
            įperkamumą, naudojimo galimybes ir saugą; naujos paslaugos ir naujos interaktyvaus
            skaitmeninio turinio ir paslaugų, įskaitant pramogas, formos; galimybė naudotis
            informacija ir žinių valdymas.

–           Robotų sistemos: lanksčios ir patikimos robotų sistemos, veikiančios žmonių bei
            nesusistemintoje aplinkose ir bendradarbiaujančios su žmonėmis; į tinklą sujungti ir
            bendradarbiaujantys robotai; miniatiūriniai robotai, humanoidinės technologijos; modulinis
            dizainas ir integruotų robotų sistemų modeliavimas.

–           Sumani infrastruktūra: IRT priemonės, dėl kurių svarbiausios infrastruktūros tampa
            našesnės ir lengviau naudojamos, pritaikomos ir prižiūrimos, atsparesnės nusidėvėjimui ir
            gedimams; duomenų integravimo priemonės; sisteminės rizikos įvertinimo, ankstyvo
            įspėjimo ir automatizuoto pavojaus signalo skelbimo, planavimo ir sprendimų priėmimo
            IRT.

• Taikymų moksliniai tyrimai:

–           Socialinius uždavinius sprendžiančios IRT: užtikrinti, kad visi Europos piliečiai galėtų
            gauti didžiausią naudą iš IRT produktų ir paslaugų, padidinti įtrauktį, sklandžią prieigą ir
            viešojo intereso paslaugų interaktyvumą, bei padidinti viešojo sektoriaus paslaugų
            vaidmenį diegiant naujoves, pagerinant tų paslaugų našumą ir veiksmingumą;
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/149

–        sveikatos priežiūros sistemai: asmeninės nekrentančios į akis sistemos, suteikiančios
         piliečiams galimybę tvarkyti savo gerovę, pavyzdžiui, nešiojami ar implantuojami
         kontroliniai įtaisai ir autonominės geros sveikatos būklės palaikymo sistemos; nauji būdai,
         pavyzdžiui, molekulinis vaizdų gavimas patobulintai prevencijai ir individualizuotai
         medicinai; žinių apie sveikatą atradimas, valdymas ir taikymas klinikinėje praktikoje;
         organų funkcijų modeliavimas ir imitavimas; mikroskopiniai ir nanoskopiniai robotai
         mažiausiai invazinei chirurginei ir gydomajai praktikai;

–        visų lygių valdžioms institucijoms: IRT panaudojimas viešojo administravimo
         tarpdisciplininiam metodui kartu su organizaciniais pokyčiais ir naujais įgūdžiais, siekiant
         visiems teikti naujoviškas, į pilietį orientuotas paslaugas; pažangūs IRT paremti moksliniai
         tyrimai ir sprendimai tobulinant demokratinius ir dalyvavimo procesus bei viešojo
         sektoriaus paslaugų našumą ir kokybę; sąveika su administracijos ir valdžios institucijomis
         ir tarp jų, taip pat parama teisėkūros ir politikos plėtros procesams visose demokratijos
         stadijose;

–        įtraukčiai: suteikti asmenims ir jų bendruomenėms galimybes ir pagerinti lygiateisį visų
         piliečių dalyvavimą informacinėje visuomenėje, užkertant kelią skaitmeninei atskirčiai dėl
         negalios, menkų įgūdžių, skurdo, geografinės izoliacijos, kultūros, lyties ar amžiaus inter
         alia remiant pagalbines technologijas, propaguojant savarankišką gyvenimą, didinant
         elektroninės terpės įgūdžius ir kuriant visiems skirtus produktus ir paslaugas;
 ---pagebreak--- L 400/150          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

–           mobilumui: integruotos, IRT paremtos saugos sistemos transporto priemonėms,
            sukonstruotos naudojant atviras, saugias ir patikimas struktūras ir sąsajas; sąveikaujančios
            ir bendradarbiaujančios sistemos, skirtos transporto našumui, saugai ir ekologiškumui,
            paremtos ryšiu tarp transporto priemonių ir su transporto infrastruktūra, su pritaikytomis
            tiksliomis ir patvariomis vietos nustatymo ir navigacijos technologijomis; personalizuotos,
            atsižvelgiant į vietą teikiamos informacinio mobilumo ir daugiarežimės paslaugos,
            įskaitant pažangius paslaugų sprendimus turizmui;

–           remiant aplinką, rizikos valdymą ir tvarų vystymąsi: rizikos ir avarinių situacijų valdymas;
            rizikos ir avarinių situacijų valdymas, pažangių daviklių tinklai pavojų numatymo
            tobulinimui, gamtinių išteklių valdymas, įskaitant teršalų kiekio mažinimo sistemas;
            energijos vartojimo efektyvumo didinimas; žmogaus reagavimo į sudėtingą aplinkos padėtį
            ir biologinės įvairovės išsaugojimo veiklos valdymas; įspėjimo apie pavojų sistemos ir
            laiku atliekamas bei patikimas viešojo saugumo informacijos perdavimas, pagalbinės
            technologijos ir sistemos darbui atšiauriomis, pavojingomis ar rizikingomis sąlygomis;
            ekologiška ir tvari IRT, įskaitant elektronikos prietaisus, gamyba; pažangus aplinkos
            stebėjimo ir rizikos vertinimo duomenų ir informacijos tvarkymas prisidedant prie
            INSPIRE, GMES ir GEOSS.

–           IRT skirtos turiniui, kūrybingumui ir asmeniniam tobulėjimui:

            • naujoviškos interaktyvaus, netiesinio ir savaime prisitaikančio turinio formos, įskaitant
               pramogoms ir dizainui; kūrybiškumas ir gilesnis vartotojo patiriamas įspūdis; mišrios
               terpės turinio pritaikymas pagal kliento poreikius ir pateikimas; vien tik skaitmeninio
               turinio gamyba ir tvarkymas įtraukiant naujas semantikos technologijas; į vartotoją
               orientuotas naudojimas, galimybė naudotis turiniu ir jo kūrimas;
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                         L 400/151

         • patobulintų technologijų besimokančios sistemos, priemonės ir paslaugos, pritaikytos
             skirtingiems besimokantiesiems ir esant skirtingoms aplinkybėms; žmogaus mokymosi,
             įskaitant pedagogikos teorijas, pamatiniai klausimai, kai procesas vyksta padedant IRT;
             žmonių gebėjimų tapti aktyviais besimokančiaisiais tobulinimas;

         • pažangios paslaugos sudarant galimybę naudotis skaitmeninės formos kultūriniu
             paveldu; galimybė pasinaudoti moksliniais ištekliais; priemonės, leidžiančios
             bendruomenėms sukurti naujus kultūrinius atsiminimus, paremtus gyvuoju paveldu;
             skaitmeninio turinio išsaugojimo metodai ir priemonės; galimybės naudotis
             skaitmeniniais objektais sudarymas ateities vartotojams, išlaikant jų originalų ir
             naudojimo aplinkybių autentiškumą ir vientisumą.

–        Verslą ir pramonę remiančios IRT:

         • dinamiškos, darbui tinkluose pritaikytos verslo sistemos, įskaitant jų stebėseną realiu
             laiku, produktams ir paslaugoms kurti ir teikti; modernių objektų decentralizuota
             kontrolė ir valdymas; skaitmeninės verslo ekosistemos, visų pirma programinės įrangos
             sprendimai (taip pat pagrįsti tinkleliais), pritaikomi mažųjų ir vidutinių organizacijų
             poreikiams; bendros paslaugos, padedančios dirbti bendrus darbus viena nuo kitos
             nutolusiose darbo vietose, kuriose atsižvelgiama į kontekstą; padidintas grupinis
             dalyvavimas, grupės valdymas ir dalijimasis parama; dalijimasis žiniomis ir
             interaktyvios paslaugos;
 ---pagebreak--- L 400/152          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

            • gamyba, įskaitant tradicinę pramonę: pažangios tinklinės kontrolės priemonės tikslumo
               reikalaujančiai gamybai ir mažoms išteklių sąnaudoms; bevielė automatizacija ir
               logistika greitam įrenginių pertvarkymui; integruotos modeliavimo, imitavimo,
               optimizavimo, pristatymo ir virtualios gamybos aplinkos, miniatiūrizuotų IRT sistemų ir
               sistemų, susietų su visokiausių rūšių medžiagomis ir objektais, gamybos technologijos;

–           IRT pasitikėjimui užtikrinti:

            • pasitikėjimą IRT ir jos taikymais remiančios priemonės; daugybinės ir jungtinės
               tapatybės tvarkymo sistemos; autentifikavimo ir įgaliojimo būdai; sistemos,
               atitinkančios privatumo poreikius, paremtos technologijų naujienomis; teisių ir turto
               valdymas; apsaugos nuo kibernetinės erdvės pavojų priemonės, derinant su kitomis
               temomis, visų pirma tema „Saugumas“.

Tarptautinis bendradarbiavimas

IRT temoje bus skatinamas tarptautinis bendradarbiavimas sprendžiant bendro intereso klausimus,
siekiant su strateginiais partneriais suderintų sprendimų, turinčių didelės abipusės naudos ir
prisidedant prie informacinės visuomenės plėtros naujose ekonomikos sistemose ir besivystančiose
šalyse. Šalims ir regionams, į kuriuos Europa turi sutelkti bendradarbiavimą, ypatingą dėmesį
skiriant bendradarbiavimui su naujomis ekonomikos sistemomis, besivystančiomis šalimis ir
kaimyninėmis šalimis, bus apibrėžta speciali veikla.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     L 400/153

Kartu su 1 tema „Sveikata“ bus galima užsirašyti į tarptautinę žmogiškųjų ribų mokslo programą
(HFSP), skatinant tarpdisciplininius mokslinius tyrimus ir novatorišką įvairių sričių mokslininkų
bendradarbiavimą bei suteikiant G8 grupei nepriklausančioms šalims galimybę iš šios programos
gauti didžiausią naudą.

Veikla pagal šią temą remia Pažangių gamybos sistemų (PGS) schemą, kuri jos nariams regionams
sudaro MTTP bendradarbiavimo galimybę 1.

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Veikla Būsimų ir naujų technologijų srityje pritrauks ir skatins daugiadisciplininę mokslinių tyrimų
kompetenciją naujose su IRT susijusių mokslinių tyrimų srityse. Dėmesys bus telkiamas į naujų,
netirtų miniatiūrinių prietaisų gamybos ir kompiuterinių galimybių tyrimą, įtraukiant, pavyzdžiui,
kvantinių efektų panaudojimą; sudėtingų tinklinių kompiuterinių ir ryšių sistemų, įskaitant
programinę įrangą, įvaldymą; naujų idėjų dėl pažangių sistemų naujiems personalizuotiems
produktams ir paslaugoms tyrimus ir eksperimentus su jomis.

Mokslinių tyrimų, kuriais siekiama geriau suprasti IRT tendencijas ir poveikį visuomenei ir
ekonomikai, metu gali būti tiriama, pavyzdžiui: IRT įtaka produktyvumui, užimtumui, įgūdžiams ir
atlyginimams; IRT, kaip varomoji viešųjų ir verslo paslaugų inovacijų jėga; kliūtys didesnio masto
ir greitesnėms IRT naujovėms ir taikymui; nauji verslo modeliai ir eksploatavimo keliai derinant su
kitomis temomis, pagal kurias IRT teks svarbus vaidmuo keičiant požiūrį į gamybą ir paslaugas;
IRT paremtų sprendimų panaudojimo galimybės, naudingumas ir priimtinumas; IRT infrastruktūrų
privatumas, saugumas ir pasitikėjimas jomis; IRT plėtros etiniai klausimai; ryšiai su pagrindinėmis
teisinėmis, reglamentavimo ir valdymo nuostatomis, susijusiomis su IRT; IRT paramos Bendrijos
politikai ir tos paramos poveikio šiai politikai analizės.

1
       Mokslinio ir techninio bendradarbiavimo IGS srityse susitarimas numatytas tarp Europos
       bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos, Australijos, Kanados, Korėjos ir ELPA
       priklausančių Norvegijos ir Šveicarijos.
 ---pagebreak--- L 400/154         LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

4.          Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

Tikslas

Pagerinti Europos pramonės konkurencingumą ir generuoti žinias siekiant užtikrinti, kad intensyviai
išteklius naudojanti pramonė taptų intensyviai žinias naudojančia pramone, skatinant laipsniškus
pokyčius žinių srityje ir įdiegiant tvirtas žinias naujose taikomosiose programose, atsirandant
įvairioms technologijoms ir disciplinoms. Tai bus naudinga naujoms moderniųjų technologijų
pramonės įmonėms ir didesnės vertės žiniomis grindžiamoms tradicinės pramonės įmonėms,
ypatingą dėmesį skiriant tinkamam MTTP rezultatų skleidimui MVĮ. Ši veikla visų pirmasiejama su
įgalinančiomis technologijomis, kurios daro poveikį visiems pramonės sektoriams ir daugeliui kitų
Septintosios bendrosios programos temų.

Požiūris

Tam, kad pagerintų savo konkurencingumą, Europos pramonei reikia esminių inovacijų. Ji turi
sutelkti savo pajėgumus į didelės pridėtinės vertės produktus, susijusius procesus ir technologijas,
kad patenkintų klientų reikalavimus, taip pat pateisintų aplinkosauginius, sveikatos priežiūros ir
kitus socialinius lūkesčius. Moksliniai tyrimai neatsiejami nuo šių konkurencijos uždavinių
sprendimo. Ateities pramonės konkurencingumas labai priklausys nuo nanotechnologijų ir jų
pritaikymo būdų. MTTP keliose nanomokslų ir nanotechnologijų srityse gali paspartinti Europos
pramonės įmonių transformaciją. ES yra pripažinta lyderė nanomokslų, nanotechnologijų, medžiagų
ir gamybos technologijų srityse, kurios turi būti sustiprintos, kad būtų užtikrinta ir sutvirtėtų ES
padėtis ypač konkurencingoje pasaulio rinkoje. Labiau išvystytų pramonės rūšių konkurencingumas
taip pat labai priklauso nuo jų pajėgumų integruoti naujas technologijas.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/155

Vienas iš svarbiausių šios temos elementų – tai efektyvus nanotechnologijų, medžiagos mokslų,
dizaino ir naujų gamybos metodų integravimas, kad būtų pasiektas ir kuo labiau padidintas poveikis
pramonės transformacijai ir, tuo pačiu, paremta ekologiška gamyba ir vartojimas. Šiuo atžvilgiu
medžiagos su naujomis savybėmis yra ypatingai svarbios Europos pramonės konkurencingumui
ateityje ir yra technologijų pažangos daugelyje sričių pagrindas. Pagal šią temą bus remiama visa
pramoninė veikla, kurią vykdant yra sinergija su kitomis temomis. Bus remiama taikomoji veikla
visuose sektoriuose ir srityse, įskaitant medžiagų mokslus ir technologijas, našios gamybos ir
procesų technologijas, nanobiotechnologijas ir nanoelektroniką.

Vidutinės trukmės laikotarpio uždavinys – pagrindinį dėmesį skirti žinių ir įgūdžių, įgytų įvairiose
disciplinose pasitelkus į taikymus nukreiptą mokslinį ir techninį bendradarbiavimą, susiliejimui.
Ilgalaikis šios temos tikslas – pasinaudoti milžiniškomis nanomokslų ir nanotechnologijų
perspektyvomis kuriant tikrą žiniomis paremtą pramonę ir ekonomiką. Abiem atvejais bus
nepaprastai svarbu užtikrinti, kad sukurtos žinios būtų įsisavintos, veiksmingai skleidžiant ir
pritaikant rezultatus.

Didelis įnašas tenkinant pramonės poreikius ir papildomas iniciatyvų ir finansuojamų projektų
indėlis bus užtikrintas visų pirma pasitelkus tokią veiklą, kaip Europos technologijos platformos
(pavyzdžiui, potencialiose aplinką tausojančios chemijos, energetikos, naujos gamybos, energijos
generavimo, pramoninės saugos, nanomedicinos, plieno, tekstilės, keramikos, miško pramonės
sektoriaus srityse ir pan.) ir, esant galimybei, remiant bendras technologijų inciatyvas.
 ---pagebreak--- L 400/156       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       30.12.2006

Ši tema yra ypač svarbi MVĮ dėl jų poreikių ir vaidmens technologinei pažangai ir panaudojimui.
Ypatingai svarbios sritys: nanoinstrumentai, nanopriemonės ir nanoįrenginiai, taip pat kosminės
erdvės sistemos (dėl greitai augančių intensyviai žinias naudojančių MVĮ koncentracijos šiuose
sektoriuose); techniniai audiniai, įskaitant jų padengimą (būdinga tradiciniam sektoriui, kuriame
vyksta greita transformacija, turinti įtakos daugeliui MVĮ); mechanikos pramonė (pavyzdžiui,
apdirbimo staklės − Europos MVĮ yra šios srities lyderės); didelę pridėtinę vertę turinčios cheminės
medžiagos, taip pat kiti sektoriai, kuriuose yra daug MVĮ, gausiančių naudos, kai bus pradėti taikyti
nauji verslo modeliai, medžiagos ir produktai.

Speciali veikla, skirta koordinuoti nacionaliniu ir regioniniu lygiu vykdomas programas ir bendrą
veiklą bus vykdoma pasitelkus schemas ERA-NET ir ERA-NET+, kad būtų skatinama mokslinių
tyrimų programų konvergencija ir stiprinama Europos technologijų platformų kritinė masė ir
tarpusavio bendradarbiavimas. Pramoniniams moksliniams tyrimams taip pat duos naudos veiklos
metrologijos, toksikologijos, standartų ir nomenklatūros srityse koordinavimas.

Veikla

• Nanomokslai ir nanotechnologijos

Tikslas yra sukurti iš anksto nustatytų savybių ir elgsenos medžiagas ir sistemas, paremtas
didesnėmis darbo su medžiagomis nanoskopinėje skalėje žiniomis ir patirtimi. Dėl to bus sukurti
naujos kartos, didelės pridėtinės vertės, konkurencingi aukštos kokybės produktai ir paslaugos
įvairiausiuose taikymuose, iki minimumo sumažinant bet kokį galimą žalingą poveikį aplinkai ir
sveikatai. Bus skatinama kelioms disciplinoms bendra veikla, kurioje pritaikomi teoriniai ir
eksperimentiniai metodai.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/157

Pagrindinis dėmesys bus skiriamas:

–        naujoms žinioms apie atomų, molekulių tarpusavio sąveiką ir jų konglomeratus su
         natūraliais ir dirbtiniais objektais;

–        nanostruktūrų, šias žinias ar medžiagas naudojančių sistemų įgyvendinimui;

–        veiklai, kuria siekiama suprasti ar imituoti nanometrinio mastelio natūralius procesus;

–        nano-gamybai, paviršių funkcionalizavimui, ploniems sluoksniams, save surenkančių
         sistemų savybėms;

–        matavimo ir charakteristikų nustatymo metodams ir procesams.

Mokslinių tyrimų metu taip pat bus kuriami atitinkami instrumentai, priemonės, nustatomos
eksperimentinės kryptys ir atliekama demonstracinė veikla, reikalinga visiškai naujiems
nanotechnologijomis paremtos gamybos metodams daugiausiai žadančiuose pramonės sektoriuose.

Be to, ši veikla bus sutelkta į atitinkamus uždavinius ir socialines aplinkybes bei nanotechnologijų
pripažinimą. Tuo tikslu bus atliekami moksliniai tyrimai, nagrinėjantys visus rizikos įvertinimo
aspektus (pavyzdžiui, nanotoksikologija ir nanoekotoksikologija), taip pat saugos, nomenklatūros,
metrologijos ir standartų klausimus, kurie tampa vis svarbesni grindžiant kelią pramoniniams
taikymams. Taip pat gali būti pradėta speciali veikla kuriant specialius žinių ir patirties centrus, taip
pat centrą Komisijos integruotam ir atsakingam nanotechnologijų metodui taikyti, kaip numatyta
atitinkamame veiksmų plane. 1

1
       Komisijos komunikatas, Nanomokslai ir nanotechnologijos: 2005−2009 m. Europos
       veiksmų planas, COM(2005) 243.
 ---pagebreak--- L 400/158       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

• Medžiagos

Vis didesnę svarbą pramonės konkurencingumui ir tvariam vystymuisi turi naujos pažangios
medžiagos ir paviršiai, kuriems pagaminti reikia daugiau žinių, kurie turi naujų funkcinių savybių,
ir kurių savybės yra patobulintos. Pagal naujus gamybos pramonės modelius svarbiausiu dalyku
didinant produktų vertę ir eksploatacines savybes tampa medžiagos, o ne apdorojimo etapai.

Moksliniai tyrimai bus nukreipiami kurti naujus žiniomis grindžiamus daugiafunkcinius paviršius ir
medžiagas, turinčias pritaikytų savybių, taip pat – nuspėjamam naujų gaminių ir procesų
eksploatavimui bei jų remontui. Ypatingas dėmesys bus skiriamas geras eksploatavimo savybes
turinčioms daugiafunkcinėms medžiagoms, kurių taikymo sritis yra plati.

Tam reikia būdingų savybių ir veiklos, apdorojimo ir gamybos kontrolės, taip pat reikia atsižvelgti į
galimą poveikį sveikatai ir aplinkai per visą jų eksploatacijos laikotarpį. Ypatingas dėmesys bus
skiriamas naujoms pažangioms medžiagoms ir sistemoms, gautoms išnaudojant nanotechnologijų ir
biotechnologijų potencialą ir (arba) „mokantis iš gamtos“, ypač geresnių savybių nanomedžiagoms,
biologinėms medžiagoms, hibridinėms medžiagoms ir dirbtinėms medžiagoms su
elektromagnetinėmis savybėmis, kurių gamtoje nėra.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/159

Bus skatinamas daugiadisciplininis metodas, įskaitant chemiją, fiziką, inžinerinius mokslus,
įskaitant informacinį modeliavimą, ir, vis didesniu mastu, biologijos mokslus. Medžiagų savybių
aprašymas, projektavimas ir imitavimas taip pat labai svarbūs siekiant geriau suprasti medžiagų
reiškinius, visų pirma įvairių mastelių sandaros ir savybių ryšius; gerinti medžiagų įvertinimą ir
patikimumą, įskaitant atsparumą senėjimui, ir išplėtoti medžiagų projektavimui skirtą virtualių
medžiagų koncepciją. Bus remiamas nano-molekulinių-makro lygmenų įtraukimas į chemijos ir
medžiagų technologijas, siekiant sukurti naujų koncepcijų ir procesų, pavyzdžiui, katalizėje, bei
suintensyvinti ir optimizuoti procesus. Taip bus sprendžiami su procesų kūrimu ir naujų medžiagų
pramoninio pritaikymo plėtra susiję klausimai.

• Nauja gamyba

Siekiant transformuoti ES pramonę iš ištekliais paremtos į tvarią žiniomis paremtą pramonės
aplinką, reikalingas naujas gamybos metodas, priklausysiantis nuo priimtų visiškai naujų požiūrių į
nuolatinį naujų žinių įgijimą, pritaikymą, apsaugą, finansavimą bei panaudojimą, be kita ko, kuriant
tvarios gamybos ir vartojimo modelius. Tam reikia tinkamų sąlygų, kad pramonė nuolat diegtų
naujoves (pramoninėje veikloje ir gamybos sistemose, įskaitant dizainą, statybą, įrenginius ir
paslaugas) ir kurtų bendrą gamybos „turtą“ (technologijoms, organizacinėms ir gamybos
priemonėms bei žmogiškiesiems ištekliams) laikantis saugos ir aplinkos apsaugos reikalavimų.
 ---pagebreak--- L 400/160          LT                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

Veikla bus nukreipta į:

–           naujų pramonės modelių ir strategijų kūrimą, kurie apima visus produkto ir proceso ciklo
            aspektus;

–           pritaikomas gamybos sistemas, galinčias įveikti esamus proceso trūkumus ir sudarančias
            galimybes taikyti naujus gamybos ir apdorojimo metodus,

–           tinklinę gamybą, kuria siekiama sukurti pasaulinio masto bendradarbiavimo ir pridėtinės
            vertės operacijų priemones ir metodus;

–           priemones, kuriomis greitai perkeliamos naujos žinios ir į gamybos procesų modeliavimą
            integruojamos naujos technologijos;

–           daugiadisciplininių mokslinių tyrimų tinklų ir nano-, mikro-, bio-,geo-, info-, optinių ir
            pažinimo technologijų suartėjimo naudojimą, siekiant sukurti naujas pridėtinę vertę
            turinčias hibridines technologijas, gaminius ir inžinerines koncepcijas bei į naujų pramonės
            šakų galimybių atvėrimą.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas propaguoti veiklą, kuria remiamas MVĮ pritaikymas ir
integravimas į naujus tiekimo grandinės poreikius, taip pat skatinamas aukšto lygio technologijas
turinčių MVĮ kūrimas.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     L 400/161

• Technologijų integravimas taikymui pramonėje

Labai svarbu integruoti trijų minėtų mokslinių tyrimų sričių žinias ir technologijas, kad būtų
pagreitinta Europos pramonės ir ekonomikos transformacija, taikant saugų, socialiniu požiūriu
patikimą ir tvarų metodą.

Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas naujiems taikymams ir naujoviškiems, iš
esmės kitokiems sprendimams, atitinkantiems pagrindinius uždavinius ir MTTP poreikius, įskaitant
tuos, kuriuos nustatė įvairios Europos technologijų platformos. Bus remiamas naujų žinių, įgytų
nanotechnologijų, medžiagų technologijų ir gamybos technologijų srityse, integravimas taikymui
viename sektoriuje ar tarp sektorių, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, maisto, konstravimo ir
statybos, įskaitant kultūros paveldą, kosminės erdvės pramonės, transporto, energetikos, chemijos,
aplinkos, informacijos ir ryšių, tekstilės, aprangos ir avalynės, miškininkystės pramonės, plieno,
mechaninės ir cheminės inžinerijos, taip pat pramoninės saugos bendrų klausimų ir matavimo bei
testavimo srityse.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Dėl augančios pramoninių mokslinių tyrimų tarptautinės dimensijos reikia gerai koordinuoto darbo
su trečiosiomis šalimis metodo. Todėl tarptautinis bendradarbiavimas bus svarbus visoje šioje
temoje.
 ---pagebreak--- L 400/162       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

Specialūs veiksmai gali būti: veikla su pramoninėmis šalimis ir šalimis, pasirašiusiomis mokslinio ir
techninio bendradarbiavimo susitarimus šios temos srityse; specialios iniciatyvos su naujai
atsirandančiomis ekonomikomis ir besivystančiomis šalimis, siekiant sudaryti joms galimybę
naudotis žiniomis; dialogas su pagrindinėmis šalimis dėl „elgesio kodekso“, siekiant atsakingai ir
saugiai kurti nanotechnologijas; ir pažangių gamybos sistemų (PGS) schema, kuri jos nariams
sudaro galimybę bendradarbiauti MTTP srityje 1. Bus skatinamos iniciatyvos derinti mokslinių
tyrimų duomenis ir jais keistis (pavyzdžiui, aplinkos apsaugos ir sveikatos apsaugos klausimais
nanotechnologijų srityje), praskinant kelią bendram reguliavimo poreikių supratimui tarp politiką
formuojančių asmenų visame pasaulyje.

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Moksliniai naujų poreikių tyrimai bus atliekami visų pirma siekiant sukurti ir konsoliduoti Europos
pajėgumus tam tikrose naujose ir tarpdisciplininių mokslinių tyrimų srityse, kuriose yra didelių
ateities galimybių. Į visus nenumatytus politinius poreikius bus reaguojama lanksčiai, jie gali būti
susiję, pavyzdžiui, su standartizavimu, su parama saugiai transformacijai į žiniomis paremtą
pramonę ar su galimu nanotechnologijų keliamu poveikiu aplinkai ir sveikatai.

1
       Mokslinio ir techninio bendradarbiavimo IGS srityse susitarimą sudarė Europos bendrija ir
       Jungtinės Amerikos Valstijos, Japonija, Australija, Kanada, Korėja ir ELPA priklausančios
       Norvegija ir Šveicarija.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/163

5.         Energetika

Tikslas

Dabartinės energetikos sistemos pakeitimas tvaresne sistema, kuri mažiau priklausytų nuo
importuojamo kuro, būtų pagrįsta įvairiomis energijos šaltinių rūšimis, visų pirma
atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, energijos transportavimo sistemomis ir aplinkos
neteršiančiais šaltiniais; energijos efektyvumo didinimas, įskaitant energijos vartojimo ir saugojimo
racionalizavimą; neatidėliotinų uždavinių, susijusių su tiekimo užtikrinimu ir klimato kaita,
sprendimas, tuo pat metu padidinant Europos pramonės įmonių konkurencingumą.

Požiūris

Iš dabartinių vertinimų ES ir pasaulyje matyti, kad svarbiausi energetikos rodikliai (pavyzdžiui,
energijos suvartojimas, priklausomybė nuo iškastinio kuro, tradicinių naftos bei gamtinių dujų
atsargų baigtinis pobūdis, priklausomybė nuo importo, CO2 emisijos, energijos kainos) tolsta nuo
tvarios ir patikimos energetikos sistemos. Moksliniai tyrimai energetikos srityje padės lengviau
pakeisti šias tendencijas, nustatant esamų technologijų ir energijos šaltinių efektyvumo,
prieinamumo, priimtinumo ir patikimumo didinimo ir tuo pat metu siekio per ilgą laiką pakeisti
Europoje energijos gamybos ir vartojimo būdus pusiausvyrą. Todėl moksliniai tyrimai energetikos
srityje tiesiogiai prisidės prie Bendrijos politikos sėkmės ir visų pirma padės pasiekti dabartinius ir
būsimus ES energetikos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslus.
 ---pagebreak--- L 400/164        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

Vadovaujantis plataus technologijų rinkinio metodu, remiantis 2000 m. Žaliosios knygos „Plėtojant
patikimo Europos energijos tiekimo strategiją“ 1, 2005 m. Žaliosios knygos dėl energijos
efektyvumo 2 ir 2006 m. Žaliosios knygos dėl Europos tvaraus, konkurencingo ir patikimo energijos
tiekimo strategijos 3 išvadomis, pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas rentabilioms
technologijoms nustatyti ir kurti siekiant Europoje (ir pasaulyje) sukurti tvaresnę energetikos
ekonomiką, grindžiamą piliečiams ir pramonei prieinamomis energijos kainomis, ir Europos
pramonei sudaryti sąlygas sėkmingai konkuruoti pasaulyje. Veikloje bus atsižvelgiama į įvairios
trukmės perspektyvas atskirai ir kartu, ji apims fundamentaliuosius ir taikomuosius mokslinius
tyrimus bei technologinę plėtrą pasitelkiant didelio masto technologijų demonstravimą, paremtą
kelias sritis apimančiais socialiniais ir ekonominiais moksliniais tyrimais, siekiant patvirtinti
mokslinių tyrimų rezultatus ir suteikti racionalų pagrindą politiniams sprendimams bei pagrindinių
rinkos nuostatų plėtotei.

Jei įmanoma, bus priimtas integruotas metodas, skatinantis būtinus įvairių susijusių subjektų
grįžtamąją reakciją ir jų tarpusavio bendradarbiavimą. Bus skatinama integruota veikla, apimanti
arba nagrinėjanti įvairių mokslinių tyrimų sričių sinergiją.

Stiprinti Europos energetikos sektoriaus konkurencingumą susidūrus su didžiule pasauline
konkurencija yra svarbus šios temos tikslas, sudarant Europos pramonei galimybę išlaikyti ir didinti
pirmaujančias pozicijas pasaulyje svarbiausių energijos gamybos ir energetikos efektyvumo
technologijų ir medžiagų srityje. Tam reikės didelių MTTP pastangų ir tarptautinio
bendradarbiavimo. Visų pirma MVĮ yra energetikos sektoriaus svarbios dalyvės, kurioms tenka
svarbus vaidmuo energijos grandinėje, ir jos bus svarbios skatinant inovacijas. Aktyvus jų
dalyvavimas mokslinių tyrimų ir demonstracinėje veikloje yra esminis ir bus aktyviai skatinamas.

1
       COM (2000) 769, 2000 11 29.
2
       COM (2005) 265 galutinis.
3
       COM (2006) 105 galutinis.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/165

Europos technologijų platformų parengtos strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės ir įdiegimo
strategijos yra svarbus indėlis į šios temos mokslinių tyrimų prioritetus. Tokios platformos
kuriamos tyrimams vandenilio ir kuro elementų bei fotogalvaninės elektros srityje atlikti, o pati
idėja plėtojama kitose srityse, pavyzdžiui, biokuro, energijos generavimo be žalingų dujų emisijos ir
ateities elektros tinklų ir kitose su energetika susijusiose srityse. Prireikus bus vykdoma
nacionalinių programų koordinavimo gerinimo veikla.

Visos energetikos sistemos nuo energijos šaltinių iki vartotojų efektyvumo didinimas yra būtinas ir
remiamas šioje temoje. Pripažįstant atsinaujinančiųjų energijos šaltinių ir energijos galutinio
vartojimo efektyvumo svarbą būsimoms tvarioms energijos sistemoms, šie aspektai yra svarbiausia
šios temos dalis. Ypatingas dėmesys bus skiriamas šios srities mokslinių tyrimų, technologinės
plėtros ir demonstracinės veiklos skatinimui ir gebėjimų stiprinimui. Šiuo atžvilgiu bus visapusiškai
išnaudota sinergija su pažangios energetikos Europai programa, įtraukta į konkurencingumo ir
inovacijų programą. Taip pat bus pasinaudota būsimų didelio masto iniciatyvų potencialu įtraukiant
finansavimą iš įvairių šaltinių, pavyzdžiui, BTI.

Siekiant geriau platinti ir panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus, visose srityse bus remiamas žinių
skleidimas ir rezultatų perdavimas, įskaitant už politikos formavimą atsakingus asmenis.
 ---pagebreak--- L 400/166       LT                    Europos Sąjungos oficialusis leidinys                 30.12.2006

Veikla

• Vandenilis ir kuro elementai

Europos vandenilio ir kuro elementų technologijų platformos sukurta integruota mokslinių tyrimų ir
įdiegimo platforma suteikia pagrindą strateginei, integruotai transportavimo, stacionarių ir mobilių
pritaikymų programai, kurios tikslas – užtikrinti tvirtą technologinį pagrindą konkurencingai ES
kuro elementų ir vandenilio tiekimo bei įrangos pramonei. Programą sudarys: fundamentalieji ir
taikomieji moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra; atitinkamos masto demonstraciniai projektai
mokslinių tyrimų rezultatams patvirtinti ir racionaliam pagrindui tolesniems moksliniams tyrimams
sukurti; kelias sritis apimanti socialinė ir ekonominė mokslinių tyrimų veikla, įskaitant
infrastruktūros klausimus, kuriais siekiama paremti pagrįstas pereinamojo proceso strategijas ir
sukurti racionalų pagrindą politiniams sprendimams bei pagrindinių rinkos nuostatų plėtotei.

Pramoniniai taikomieji moksliniai tyrimai, demonstracinė ir kelias sritis apimanti programos veikla
galėtų būti įgyvendinama pasitelkus bendrą technologijų iniciatyvą. Šią strategiškai valdomą, į
tikslą orientuota veiklą papildys ir glaudžiai koordinuos kitos bendros naujų krypčių mokslinių
tyrimų pastangos, kuriomis siekiama padaryti didelių atradimų esminių medžiagų, procesų ir naujai
atsirandančių technologijų srityje.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/167

• Atsinaujinančiosios elektros energijos generavimas

Integruotų elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijų, pritaikytų
įvairioms regioninėms sąlygoms, galint nustatyti pakankamą ekonominį ir techninį potencialą,
moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas siekiant sukurti priemones, kurios iš esmės
padidintų iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminamos elektros energijos dalį ES. Moksliniai tyrimai
turėtų padidinti bendrą konversijos efektyvumą, rentabilumą, iš esmės sumažinti elektros energijos
gamybos iš vietinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant biologiškai skaidomas atliekų
dalis, sąnaudas, sustiprinti proceso patikimumą ir toliau mažinti poveikį aplinkai bei panaikinti
esamas kliūtis. Dėmesys bus skiriamas fotogalvaninei, vėjo ir biomasės, įskaitant kogeneraciją,
energijai. Be to, moksliniais tyrimais bus siekiama visapusiškai išnaudoti kitų atsinaujinančiųjų
energijos išteklių – geoterminių, saulės šilumos, vandenyno (pavyzdžiui, bangų, potvynio ir
atoslūgio jėgą) ir hidroenergijos potencialą.

• Atsinaujinančio kuro gamyba

Kietojo, skystojo ir dujinio kuro tvarios gamybos iš biomasės (įskaitant biologiškai skaidomas
atliekų dalis) ir tiekimo grandinėms skirtų patobulintų kuro gamybos sistemų ir konversijos
technologijų moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas. Turėtų būti skiriamas dėmesys naujų
rūšių biokurui, pirmiausia skirtam transportui ir elektros energijos gamybai, taip pat naujiems
esamų biokuro rūšių gamybos, saugojimo ir paskirstymo keliams, įskaitant integruotą energijos ir
kitų pridėtinės vertės produktų gamybą biologinio perdirbimo įrenginiuose. Siekiant sumažinti
anglies išskyrimą grandinėje „nuo šaltinio iki vartotojo“, mokslinių tyrimų metu pagrindinis
dėmesys bus skiriamas energijos efektyvumo didinimui, technologijų integravimo ir pramonės
žaliavų naudojimo tobulinimui. Taip pat bus įtraukti pramonės žaliavų logistikos, ikinormatyvinių
mokslinių tyrimų ir standartizavimo klausimai saugiam ir patikimam naudojimui transporto srityje
ir stacionariuose pritaikymuose. Siekiant išnaudoti atsinaujinančio vandenilio gamybos potencialą,
bus remiami procesai, kuriuose naudojama biomasės, atsinaujinanti elektros energija ir saulės
energija.
 ---pagebreak--- L 400/168        LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

• Atsinaujinanti energija šildymui ir aušinimui

Technologijų rinkinio ir prietaisų, įskaitant saugojimo technologijas, skirtų aktyvaus ir pasyvaus
šildymo ir aušinimo naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius potencialui padidinti,
moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas siekiant prisidėti prie tvarios energetikos. Siekiama
iš esmės sumažinti išlaidas, padidinti našumą, dar labiau sumažinti poveikį aplinkai ir optimizuoti
technologijų panaudojimą įvairiomis regioninėmis sąlygomis, kai galima nustatyti pakankamą
ekonominį ir techninį potencialą. Moksliniai tyrimai ir demonstracinė veikla turėtų apimti naujas
sistemas ir sudėtines dalis, skirtas pritaikymams pramonėje (įskaitant terminį jūros vandens
gėlinimą), rajono ir (arba) tam tikros erdvės šildymą ir aušinimą, pastatų integravimą ir energijos
saugyklas.

• CO2 pagavos ir saugojimo technologijos užtikrinant energijos generavimą be žalingų dujų
   emisijos

Iškastinis kuras per ateinančius dešimtmečius neišvengiamai ir toliau bus svarbi suvartojamos
energijos dalis. Siekiant suderinti šį variantą su aplinkos apsauga, ypač, kiek tai susiję su klimato
kaita, būtina iš esmės sumažinti iškastinio kuro naudojimo neigiamą poveikį aplinkai, siekiant ypač
efektyvaus ir rentabilaus energijos ir (arba) šilumos generavimo beveik be žalingų dujų emisijos.
Efektyvių, rentabilių ir patikimų CO2 pagavos ir saugojimo technologijų, visų pirma požeminio
saugojimo technologijų, moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas yra labai svarbūs įvairių
rūšių CO2 geologinėms saugykloms, siekiant sumažinti CO2 pagavos ir saugojimo išlaidas iki
mažiau kaip 20 EUR/t, siekiant 90 % viršijančių pagavos normų, taip pat įrodant ilgalaikį CO2
saugojimo stabilumą, saugą ir patikimumą.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/169

• Švarios anglies technologijos

Anglimi kūrenamos elektrinės visame pasaulyje išlieka pagrindiniu elektros energijos generavimo
komponentu, tačiau turi žymų potencialą ateityje padidinti efektyvumą ir sumažinti emisijas, visų
pirma CO2. Siekiant išlaikyti konkurencingumą ir prisidėti prie išteklių išsaugojimo ir CO2 emisijų
valdymo bus remiami esamoms ir būsimoms elektrinėms skirtos švarios anglies ir kitų kietųjų
hidrovandenilių konversijos technologijų moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas. Taip pat
bus remiamos konversijos technologijos, įskaitant cheminius procesus, gaminančius antrinės
energijos nešiklius (įskaitant vandenilį) ir skystasis bei dujinis kuras. Tai labai padidins elektrinių
našumą ir patikimumą, sumažins išmetamus teršalus ir sumažins bendras išlaidas įvairiomis
eksploatavimo sąlygomis. Siekiant energijos generavimo be žalingų dujų emisijos ateityje, ši veikla
bus susieta su CO2 pagavos ir saugojimo technologijomis bei bendru biomasės naudojimu ir padės
tam pasirengti.
 ---pagebreak--- L 400/170        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       30.12.2006

• Modernūs energetikos tinklai

Siekiant palengvinti perėjimą prie tvaresnės energetikos sistemos, reikia pačių įvairiausių MTTP
pastangų, kad būtų padidintas Europos elektros ir dujų sistemų ir tinklų efektyvumas, lankstumas,
sauga, patikimumas ir kokybė, pirmiausia labiau integruotoje Europos energetikos rinkoje. Siekiant
pertvarkyti dabartinius elektros tinklus į atsikuriančius ir interaktyvius (vartotojai – operatoriai)
paslaugų tinklus, kontroliuoti realaus laiko srautus ir pašalinti kliūtis atsinaujinančiųjų energijos
išteklių diegimui dideliu mastu, veiksmingam jų integravimui ir paskirstytam generavimui
(pavyzdžiui, kuro elementai, mikroturbinos, stūmokliniai varikliai), taip pat reikės atlikti mokslinius
tyrimus, kurti ir demonstruoti svarbiausias įgalinančias technologijas (pavyzdžiui. naujoviškus
IRT sprendimus, atsinaujinančiųjų energijos išteklių saugojimo technologijas, energetikos sistemų
elektroniką ir superlaidžius įrenginius), įskaitant naujų elektros sistemų kontrolės ir patikimumo
priemonių kūrimą. Dujų tinklų srityje siekiama demonstruoti pažangesnius ir našesnius dujų
transportavimo ir paskirstymo procesus ir sistemas, įskaitant veiksmingą atsinaujinančiųjų energijos
išteklių ir veiksmingą integravimą ir biologinių dujų naudojimą esamuose tinkluose.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/171

• Energijos efektyvumas ir taupymas

Didelis galutinio ir pirminio energijos vartojimo taupymo ir energijos efektyvumo gerinimo
potencialas 1 turi būti išnaudotas atliekant naujų koncepcijų mokslinius tyrimus, jas optimizuojant,
patvirtinant ir demonstruojant, optimizuojant įrodytas ir naujas pastatų, paslaugų ir pramonės
koncepcijas bei technologijas. Tai apima tvarių strategijų ir technologijų derinį siekiant padidinti
energijos efektyvumą, atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, paskirstytą generavimą ir
dideliu mastu miestuose ir bendruomenėse integruoti paklausos valdymo priemones ir mechanizmus
bei demonstruoti minimalų pastatų poveikį klimatui (ekologiški pastatai). Ši didelio masto veikla
gali būti remiama pasitelkus naujovišką MTTP, nukreiptą į konkrečias dalis ar technologijas,
pavyzdžiui skirtas paskirstytam generavimui ir ekologiškiems pastatams (įskaitant apšvietimą).
Pagrindinis tikslas – vietos bendruomenės energetikos sistemos optimizavimas, didelio energijos
paklausos sumažinimo ir prieinamiausio bei tvaraus tiekimo sprendimo suderinimas, įskaitant naujų
rūšių kuro naudojimą specializuotų transporto priemonių parkuose 2.

• Žinios energetikos politikai formuoti

Sukurti priemones, metodus ir modelius, skirtus pagrindiniams ekonominiams ir socialiniams
klausimams, susijusiems su energetikos technologijomis, įvertinti. Vykdant šią veiklą bus kuriamos
duomenų bazės ir scenarijai, skirti išplėstai ES ir energetikos bei su energetika susijusios politikos
poveikio tiekimo patikimumui, aplinkai, visuomenei, energetikos pramonės konkurencingumui ir
priimtinumo visuomenei klausimų įvertinimui. Technologinės pažangos poveikis Bendrijos
politikai yra ypač svarbus. Veikla apims mokslinę paramą politikos vystymui.

1
       Kaip pripažinta Žaliojoje knygoje dėl energijos efektyvumo arba „Padaryti daugiau
       mažesnėmis sąnaudomis“ – COM (2005) 265, 2005 6 22.
2
       Remiantis pagal 6-ąją bendrąją programą remiamų CONCERTO ir CIVITAS iniciatyvų
       patirtimi.
 ---pagebreak--- L 400/172       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

Tarptautinis bendradarbiavimas

Atsižvelgiant į visuotinį uždavinių, grėsmių ir galimybių pobūdį, tarptautinis bendradarbiavimas yra
vis svarbesnis mokslinių tyrimų energetikos srityje elementas. Specialia veikla bus remiamos
strategiškai svarbios daugiašalio bendradarbiavimo iniciatyvos, pavyzdžiui, Tarptautinė vandenilio
ekonomikos partnerystė (TVEP), Anglies izoliavimo vadovaujantis forumas (AIVF) ir
Johanesburgo atsinaujinančiosios energijos koalicija (JAEK). Bus remiama kita speciali veikla,
nagrinėjanti tokius klausimus, kaip energetikos politikos padariniai aplinkai, energijos tiekimo
tarpusavio priklausomybė, technologijų perdavimas ir gebėjimų stiprinimas bei ji bus vykdoma
naujai atsirandančiose ekonomikos sistemose, turinčiose didelių energijos poreikių.

Tarptautinis mokslinis bendradarbiavimas energetikos srityje taip pat rems ES energetikos
iniciatyvos, skirtos skurdo panaikinimui ir tvariam vystymuisi (ESEI), pradėtos Pasaulio
aukščiausio lygio susitikime dėl tvaraus vystymosi (WSSD), tikslą padėti siekti Tūkstantmečio
plėtros tikslų (TPT) sudarant patikimas ir prieinamas galimybes neturtingiesiems naudoti tvaria
energiją.

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Moksliniai naujų poreikių tyrimai padės nustatyti ir ištirti naujas mokslo ir technologijų galimybes
energijos tiekimo, konversijos, vartojimo ir tvarumo srityse, dažnai derinant jas su kitomis sritimis
ir disciplinomis, pavyzdžiui, biotechnologijomis ir naujomis medžiagomis bei gamybos procesais.
Nenumatytiems politiniams poreikiams, į kuriuos gali reikėti skubiai atsižvelgti, priskiriami,
pavyzdžiui, tarptautinės veiklos dėl klimato kaitos pokyčiai ir reagavimas į didelius energijos
tiekimo ar kainų sutrikimus ar svyravimus.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/173

6.        Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

Tikslas

Tvarus aplinkos ir jos išteklių valdymas plečiant mūsų žinias apie klimato, biosferos, ekosistemų ir
žmogaus veiklos sąveiką ir naujų technologijų, priemonių ir paslaugų kūrimas siekiant integruotai
spręsti visuotinius aplinkosaugos klausimus. Bus akcentuojamas klimato, ekologinių, žemės ir
vandenynų sistemų pokyčių prognozavimas, priemonės ir technologijos, skirtos aplinkai keliamų
pavojų ir rizikos, įskaitant sveikatai, stebėsenai, prevencijai, padarinių sušvelninimui ir pritaikymui,
taip pat priemonės ir technologijos, skirtos natūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos tvarumui.
 ---pagebreak--- L 400/174         LT              Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

Požiūris

Saugoti gamtą yra labai svarbu siekiant užtikrinti dabartinės ir būsimų kartų gyvenimo kokybę ir
ekonominį augimą. Atsižvelgiant į tai, kad Žemės gamtiniams ištekliams ir žmogaus sukurtai
aplinkai nuolat kyla grėsmė dėl didėjančio gyventojų skaičiaus, urbanizacijos, statybų, nuolatinės
žemės ūkio, akvakultūros ir žuvininkystės, transporto ir energetikos sektorių plėtros, žemėnaudos,
taip pat klimato nepastovumo ir atšilimo vietos, regioniniu ir pasauliniu mastu, ES iškilęs uždavinys
yra užtikrinti nuolatinį ir tvarų augimą, tuo pat metu sumažinant neigiamą poveikį aplinkai.
Bendradarbiavimą visos ES mastu skatina tai, kad šalims, regionams ir miestams yra iškilusios
bendros aplinkosaugos problemos, ir kad būtinos ypač didelės pastangos, atsižvelgiant į aplinkos
mokslinių tyrimų mastą, apimtį ir didelį sudėtingumą. Toks bendradarbiavimas taip pat palengvina
bendrą planavimą, sujungtų ir tarpusavyje suderinamų duomenų bazių naudojimą ir bendrų rodiklių,
vertinimo metodikų ir suderintų didelio masto stebėjimo ir prognozavimo sistemų kūrimą. Be to,
tarptautinis bendradarbiavimas būtinas siekiant papildyti žinias ir propaguoti geresnį valdymą
pasaulio mastu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/175

Šios srities 1 moksliniai tyrimai padės įgyvendinti tarptautinius ES ir valstybių narių
įsipareigojimus, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, Kioto ir
Monrealio protokolus, po Kioto protokolo pradėtas iniciatyvas, JT biologinės įvairovės konvenciją,
JT konvenciją dėl kovos su dykumėjimu, Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų ir
2002 m. Pasaulio aukščiausio lygio susitikime dėl tvaraus vystymosi prisiimtus įsipareigojimus,
įskaitant ES vandens iniciatyvą (taip pat įsipareigojimą skatinti tvarią gamybą ir vartojimą). Jie taip
pat prisidės prie Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos veiklos, Žemės stebėjimo grupės
(ŽSG) iniciatyvos, juos atliekant bus atsižvelgiama į Tūkstantmečio ekosistemos įvertinimą. Be to,
jie tenkins mokslinių tyrimų poreikius, atsirandančius dėl esamų ir naujų ES teisės aktų ir politikos
(pavyzdžiui, Natura 2000, REACH), 6-osios aplinkosaugos veiksmų programos įgyvendinimo,
atitinkamų teminių strategijų (pavyzdžiui, jūrų, dirvos strategijos) ir kitų naujų strategijų
(pavyzdžiui, gyvsidabrio strategijos), taip pat aplinkosaugos technologijų bei aplinkos ir sveikatos
veiksmų planų.

Naujoviškų aplinkosaugos technologijų propagavimas padės pasiekti, kad būtų tvariai naudojami
ištekliai, sušvelninta klimato kaita ir prie jos prisiderinta, taip pat kad būtų saugomos ekosistemos ir
žmogaus sukurta aplinka. Moksliniai tyrimai taip pat prisidės prie technologinių pokyčių, kurie
pagerins Europos įmonių, visų pirma MVĮ, padėtį tokiose rinkos srityse, kaip aplinkosaugos
technologijos. Europos technologijų platformos – vandens tiekimo ir sanitarijos, tvarios chemijos,
statybų ir miškininkystės – patvirtina, kad reikia veiklos ES lygiu, o jų mokslinių tyrimų
darbotvarkių atitinkamos dalys bus remiamos vykdant toliau nurodytą veiklą.

1
       Apie papildomus mokslinius tyrimus, susijusius su biologinių išteklių gamyba ir naudojimu,
       kalbama temoje „Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“.
 ---pagebreak--- L 400/176       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

Nacionalinių programų koordinavimas bus padidintas išplėtus ir padidinus dabartinių aplinkosaugos
mokslinių tyrimų tinklų ERA-NET apimtį aplinkosaugos moksliniuose tyrimuose 1.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas Bendrijos mokslinių tyrimų rezultatų skleidimo intensyvinimui,
be kita ko pasinaudojant papildomų finansavimo mechanizmų Bendrijos ir valstybių narių lygiu
sudaromomis galimybėmis, ir skatinimui, kad atitinkami galutiniai vartotojai juos pritaikytų savo
veikloje, ypač orientuojantis į už politikos formavimą atsakingus asmenis.

Atitinkamais atvejais vykdant toliau nurodytą veiklą bus kuriamos integruotos koncepcijos,
priemonės ir valdymo strategijos. Bus užtikrintas derinimas su kelias sritis apimančiais klausimais 2.
Veikloje bus atitinkamai atsižvelgiama į politikos ir technologijų socialinius ir ekonominius
aspektus.

1
       Tai galėtų apimti bendrą Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir naujų ERA-NET programų
       įgyvendinimą.
2
       Aplinkosaugos technologijoms ypač svarbus derinimas su Bendrąja inovacijų programa.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/177

Veikla

• Klimato kaita, tarša ir pavojai

–        Pavojai aplinkai ir klimatui

Būtini integruoti klimato ir žemės bei jūros sistemų funkcionavimo, įskaitant poliarinius regionus,
moksliniai tyrimai, kad būtų galima stebėti ir analizuoti, kaip šios sistemos vystėsi praeityje ir
numatyti jų būsimą vystymąsi, įskaitant stebėjimus, eksperimentinius tyrimus ir pažangų
modeliavimą bei atsižvelgimą į antropogenines jėgas. Tai padės sukurti veiksmingas prisitaikymo
prie klimato kaitos bei jos padarinių sušvelninimo priemones. Bus sukurti ir patvirtinti pažangūs
klimato kaitos modeliai, taikytini pasaulio ir vietos mastu. Šie modeliai bus taikomi pokyčiams,
galimam poveikiu ir kritinėms riboms (pavyzdžiui, vandenynų rūgštingumui) įvertinti. Bus tiriami
atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai ir sukurti rizika grindžiami modeliai, atsižvelgiant į
sausrų, audrų ir potvynių ciklų pokyčius. Bus nustatomas ir tiriamas anglies ir šiltnamio efektą
sukeliančių dujų (įskaitant aerozolius) išteklių kiekis. Bus tiriami aplinkos kokybei ir klimatui dėl
oro, vandens ir dirvožemio natūralios ir antropogeninės taršos kylantys pavojai, taip pat atmosferos,
stratosferos ozono sluoksnio, žemės paviršiaus, ledynų ir vandenyno tarpusavio sąveika. Bus
nagrinėjami grįžtamojo ryšio mechanizmai ir staigūs pokyčiai (pavyzdžiui, vandens apytaka
vandenyne) bei poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms, įskaitant jūros lygio kilimo poveikį
pakrančių zonoms ir poveikį pažeidžiamoms teritorijoms, pavyzdžiui kalnų regionams.
 ---pagebreak--- L 400/178          LT               Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       30.12.2006

–           Aplinka ir sveikata

Daugiadisciplininiai aplinkos ir klimato rizikos veiksnių ir žmogaus sveikatos sąveikos moksliniai
tyrimai reikalingi remiant Aplinkos ir sveikatos veiksmų planą ir atsižvelgiant į susirūpinimą dėl
visuomenės sveikatos ir į ligų charakteristikas, susijusias su atsirandančia rizika aplinkai.
Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus sutelktas į globalinių pasikeitimų (klimato kaita, žemės
naudojimas, globalizacija) poveikį, daugybinį poveikį skirtingais poveikio keliais, taršos šaltinių
nustatymą ir naujus ar atsirandančius rizikos aplinkai veiksnius ir vektorius (pavyzdžiui, patalpų ir
lauko aplinką, su miestų aplinka susijusius klausimus, oro taršą, elektromagnetinius laukus,
triukšmą ir toksinių medžiagų poveikį, įskaitant pavojingų medžiagų integruoto rizikos įvertinimo ir
metodikų kūrimą), ir galimus jų padarinius sveikatai. Moksliniais tyrimais taip pat bus siekiama
integruoti žmogaus biologinės stebėsenos mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su moksliniais
aspektais, metodikomis ir priemonėmis, skirtomis koordinuotam ir tvariam metodui sukurti. Jie
apims Europos grupės tyrimus, atkreipiant dėmesį į pažeidžiamas gyventojų grupes, ir patobulinto
rizikos apibūdinimo, įvertinimo bei rizikos ir poveikio sveikatai palyginimo metodus ir priemones.
Mokslinių tyrimų metu bus sukurti biologiniai žymenys ir modeliavimo priemonės, atsižvelgiant į
bendrą poveikį, pažeidžiamumo variacijas ir neapibrėžtumą. Jie taip pat padės sukurti pažangius
metodus ir sprendimus pagrindžiančias priemones (rodikliai, duomenų bazės, ekonominės naudos ir
daugelio kriterijų analizės, poveikio sveikatai įvertinimas, ligos naštos ir tvarumo analizės), skirtas
rizikos analizei, modelių ir sistemų patvirtinimui ir susiejimui bei valdymui ir informavimui, kurie
prisideda prie politikos kūrimo, įvertinimo ir stebėsenos.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/179

–        Gamtiniai pavojai

Gamtinių pavojų valdymui būtinas daugelį rizikos veiksnių apimantis požiūris, jungiantis rizikai
pritaikytus poreikius ir išsamų planavimą. Pavojams, pažeidžiamumui ir rizikai įvertinti reikia
geresnių žinių, metodų ir integruotos bazės. Be to, reikia sukurti kartografavimo, prevencijos,
nustatymo ir padarinių sušvelninimo strategijas, taip pat apsvarstyti ekonominius ir socialinius
veiksnius. Bus tiriamos su klimatu susijusios nelaimės (pavyzdžiui, audros, sausros, miškų gaisrai,
nuošliaužos, sniego lavinos, potvyniai ir kiti ekstremalūs reiškiniai) ir geologiniai pavojai
(pavyzdžiui, žemės drebėjimai, ugnikalniai ir cunamiai) bei jų poveikis. Šie moksliniai tyrimai
padės geriau suprasti pagrindinius procesus. Jie taip pat padės patobulinti nustatymo, numatymo ir
prognozavimo metodus, remiantis deterministiniais ir tikimybių apskaičiavimo metodais. Jie padės
sukurti išankstinio perspėjimo ir informavimo bei greitojo reagavimo sistemas, kuriomis be kita ko
siekiama sumažinti žmonių gyvenviečių pažeidžiamumą. Bus kiekybiškai įvertinti didžiausių
gamtinių pavojų atgarsiai visuomenėje, įskaitant poveikį ekosistemoms.
 ---pagebreak--- L 400/180          LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

• Tvarus išteklių valdymas

–           Gamtinių ir žmogaus sukurtų išteklių ir biologinės įvairovės apsauga ir tvarus valdymas

Moksliniais tyrimais bus tobulinama žinių bazė ir kuriami pažangūs modeliai ir priemonės,
reikalingi užtikrinti tvarų išteklių valdymą ir kurti tvaraus vartojimo modelius. Tai leis prognozuoti
ekosistemų funkcionavimą ir jas atkurti, taip pat sušvelninti svarbių struktūrinių ir funkcinių
ekosistemų elementų blogėjimo ir praradimo padarinius (biologinei įvairovei, vandeniui,
dirvožemiui ir jūros ištekliams). Atliekant ekosistemų modeliavimo mokslinius tyrimus bus
atsižvelgiama į apsaugos ir išsaugojimo praktiką. Bus propaguojami naujoviški ekonominės veiklos
vystymo iš ekosistemų paslaugų metodai. Bus sukurti integruoti metodai, skirti dykumėjimo, žemės
blogėjimo ir erozijos (įskaitant racionalų vandens naudojimą) prevencijai ir kovai su šiais
reiškiniais, biologinės įvairovės praradimo sustabdymui ir žmogaus veiklos neigiamų padarinių
sušvelninimui. Moksliniai tyrimai taip pat bus skirti tvariam miškų, kraštovaizdžio bei kaimo ir
miesto aplinkos, įskaitant postindustrines zonas, naudojimui ir valdymui, pirmiausia sprendžiant
planavimo ir tvaraus atliekų valdymo klausimus. Moksliniams tyrimams bus naudingas atvirų,
paskirstytų, sąveikaujančių duomenų tvarkymo ir informacinių sistemų kūrimas ir jie prie jo
prisidės, taip pat suteiks pagrindą įvertinimams, prognozėms ir paslaugoms, susijusioms su
gamtiniais ištekliais ir jų naudojimu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     L 400/181

–        Jūros aplinkos vadyba

Specialūs moksliniai tyrimai turi pagerinti mūsų supratimą apie žmogaus veiklos poveikį
vandenynui ir jūroms bei jūros aplinkos ištekliams, įskaitant regioninių jūrų ir pakrantės zonų taršą
ir eutrofikaciją. Vandenų aplinkos, įskaitant pakrančių, regionų ir giliavandenes ekosistemas ir jūros
dugną, mokslinių tyrimų veikla bus vykdoma siekiant stebėti, kontroliuoti ir nuspėti šios aplinkos
funkcionavimą ir pagilinti supratimą apie jūrą ir tvarų vandenyno išteklių naudojimą. Žmogaus
veiklos poveikis vandenynui bus vertinamas pasitelkus integruotus metodus, atsižvelgiant į jūros
biologinę įvairovę, ekosistemų procesus ir paslaugas, vandens apytaką vandenyne ir jūros dugno
geologiją. Bus kuriamos koncepcijos ir priemonės, skirtos tvaraus vandenyno ir jo išteklių
naudojimo strategijoms remti. Tai apims metodikas, informacines sistemas ir duomenų bazes,
politikos ir priemonių vertinimo būdus.
 ---pagebreak--- L 400/182          LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

• Aplinkosaugos technologijos

–           Aplinkosaugos technologijos natūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos stebėjimui,
            imitavimui, prevencijai, padarinių sušvelninimui, pritaikymui, taisymui ir atkūrimui:

Siekiant sumažinti žmogaus veiklos poveikį aplinkai, apsaugoti aplinką ir efektyviau valdyti
išteklius, kurti naujus produktus, procesus ir paslaugas, kurie aplinkai būtų naudingesni nei
dabartiniai alternatyvūs variantai, reikalingos naujos ar patobulintos aplinkosaugos technologijos.
Mokslinai tyrimai pirmiausia bus atliekami: rizikos aplinkai prevencijos ar sumažinimo, pavojų ir
nelaimių padarinių sušvelninimo, klimato kaitos sušvelninimo ir biologinės įvairovės praradimo
technologijų srityse; tvarią gamybą ir vartojimą skatinančių technologijų srityse; gamtinių išteklių
valdymo ar vandens, dirvožemio, oro, jūros ir kitų išteklių, įskaitant miestų aplinką taršos ar atliekų
(įskaitant atliekų perdirbimą) problemos veiksmingesnio sprendimo technologijų srityse. Bus
užtikrintas kelias sritis apimantis kitų susijusių temų koordinavimas.

–           Kultūros paveldo, įskaitant žmonių gyvenamąsias erdves, apsauga, išsaugojimas ir
            stiprinimas

Technologijos, skirtos aplinką tausojančiam ir tvariam žmogaus aplinkos valdymui, įskaitant
užstatytą aplinką, miesto teritorijas, kraštovaizdį, bei kultūros paveldo apsaugai nuo aplinkos taršos,
išsaugojimui ir atstatymui, įskaitant poveikio aplinkai vertinimą, rizikos įvertinimo modelius ir
priemones, pažangias ir nedestruktyvias žalos diagnozavimo technologijas, naujus produktus ir
metodikas, skirtas su tvariu kilnojamojo ir nekilnojamojo kultūros turto valdymu susijusio
atstatymo, padarinių sušvelninimo ir pritaikymo strategijoms.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     L 400/183

–        Technologijų įvertinimas, patikrinimas ir bandymai

Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas technologijų rizikos ir eksploatacinių
parametrų, įskaitant procesus, produktus ir paslaugas, vertinimui ir tolesniam atitinkamų metodų,
pvz., eksploatacijos ciklo analizės, kūrimui. Be to, bus akcentuojama: aplinkosaugos technologijų
ilgalaikės perspektyvos galimybės, rinkos potencialas ir socialiniai bei ekonominiai aspektai;
miškininkystės sektoriaus technologijos, vandentiekio ir sanitarijos platforma, tvarios chemijos
pramonės platforma; cheminių medžiagų rizikos įvertinimas skiriant dėmesį modernių bandymų
strategijomis ir metodais, siekiant sumažinti bandymų su gyvūnais skaičių, rizikos kiekybinio
įvertinimo metodai; ir moksliniai tyrimai, skirti Europos aplinkosaugos technologijų patvirtinimo ir
bandymo sistemai sukurti, papildantys trečiosios šalies įvertinimo instrumentus.

• Žemės stebėjimo ir tvaraus vystymosi įvertinimo priemonės:

–        Žemės ir vandenynų stebėjimo sistemos ir aplinkos bei tvaraus vystymosi stebėsenos
         metodai:

Moksliniai tyrimai bus skirti Pasaulinei žemės stebėjimo sistemų sistemai (GEOSS) sukurti ir
integruoti siekiant spręsti aplinkos ir tvarus vystymosi klausimus pagal GEO iniciatyvą 1, kurią
papildo Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (GMES). Bus sprendžiami stebėjimų
sistemos sąveikos, informacijos valdymo ir keitimosi duomenimis bei informacijos optimizavimo
geresniam aplinkos reiškinių ir susijusios žmogaus veiklos supratimui, modeliavimui ir
prognozavimui klausimai. Ši veikla daugiausia bus sutelkta į stichijos pavojus, klimato kaitą, orus,
ekosistemas, gamtinius išteklius, vandenį, žemės panaudojimą, aplinką ir sveikatą bei biologinę
įvairovę (įskaitant rizikos vertinimo, prognozavimo metodų ir vertinimo priemonių aspektus),
siekiant pažangos tose srityse, kuriose GEOSS teikia naudą visuomenei, taip pat siekiant įnešti
indėlį į GMES.

1
       Įskaitant finansinę paramą GEO sekretoriatui.
 ---pagebreak--- L 400/184          LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

–           Tvaraus vystymosi prognozės metodai ir įvertinimo priemonės atsižvelgiant į skirtingus
            stebėjimo mastus

Priemonės, reikalingos tam, kad galima būtų kiekybiškai įvertinti aplinkos ir mokslinių tyrimų
politikos indėlį į konkurencingumą ir tvarų vystymąsi, įskaitant rinka paremtų ir reglamentavimo
metodų įvertinimą, taip pat dabartinių gamybos ir vartojimo tendencijų poveikį. Tokios priemonės
bus ir modeliai, kuriuose atsižvelgiama į ekonomikos, aplinkos ir visuomenės tarpusavio ryšius,
taigi bus sukurtos naudingos ir veiksmingos prisitaikymo ir prevencijos strategijos. Šių
tarpdisciplininių mokslinių tyrimų dalį sudarys bendras visuotinės aplinkos kaitos įvertinimas,
įskaitant ekosistemų bei socialinių ir ekonominių sistemų sąveiką. Moksliniais tyrimais taip pat bus
stengiamasi patobulinti esamus rodiklius ir sukurti naujus, kurie sudarytų galimybę įvertinti tvaraus
vystymosi politikos prioritetus ir analizuoti jų tarpusavio ryšius, atsižvelgiant į esamus ES tvaraus
vystymosi rodiklius. Taip pat bus atliekama technologijų, socialinių ir ekonominių varomųjų jėgų,
išorinių veiksnių ir valdymo analizė, tvarumo poveikio įvertinimas ir numatymo tyrimai. Rezultatai
bus taikomi žemėnaudos ir jūros politikos, miestų plėtros, biologinės įvairovės srityse bei
sprendžiant su klimato kaita susijusias ekonomines, politines ir socialines problemas.
 ---pagebreak--- 30.12.2006          LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/185

Tarptautinis bendradarbiavimas

Aplinkos problemos neišvengiamai yra tarpvalstybinio, regioninio ar pasaulinio masto, todėl
tarptautinis bendradarbiavimas bus svarbus šios temos aspektas. Tam tikros sritys yra susijusios su
tarptautiniais ES įsipareigojimais, pavyzdžiui, Klimato kaitos, Biologinės įvairovės, Dykumėjimo,
Vandens išteklių valdymo ir Cheminių medžiagų bei atliekų konvencijomis, taip pat su
Johanesburgo aukščiausio lygio susitikimo sprendimais dėl tvaraus vystymosi ir kitomis
regioninėmis konvencijomis. Taip pat bus skiriamas dėmesys atitinkamai mokslinių tyrimų veiklai
pagal ES aplinkosaugos strategijas ir veiksmų planus 1.

Mokslo ir technologijų partnerystės su besivystančiomis šalimis ir naujomis ekonomikos
sistemomis padės siekti Tūkstantmečio plėtros tikslų keliose srityse (pvz., išvengti klimato kaitos ir
stichinių nelaimių poveikio bei jį sušvelninti, pakeisti aplinkos išteklių praradimo tendenciją,
pagerinti vandens valdymą, tiekimą ir sanitariją, išvengti dykumėjimo ir su juo kovoti, skatinti
tvarią gamybą ir vartojimą, spręsti urbanizacijos keliamus aplinkosaugos uždavinius), įskaitant
sritis, kuriose svarbus vaidmuo galėtų tekti MVĮ. Ypatingas dėmesys bus skirtas pasaulinių
aplinkosaugos problemų ir regioninių bei vietos vystymosi problemų, susijusių su gamtiniais
ištekliais, biologine įvairove, ekosistemomis, žemėnauda, gamtiniais ir žmogaus sukeltais pavojais
ir rizika, klimato kaita, aplinkosaugos technologijomis, aplinka ir sveikata, tarpusavio ryšiams, taip
pat politikos analizės priemonėms. Bendradarbiavimas su pramoninėmis valstybėmis pagerins
galimybes pasitelkti visuotinę mokslinių tyrimų kompetenciją; besivystančių šalių mokslininkai
galėtų aktyviai dalyvauti, pirmiausia geresnio mokslinio tvaraus vystymosi aspektų suvokimo
srityje.

1
           Pavyzdžiui, Killarney rekomendacijos dėl biologinės įvairovės mokslinių tyrimų prioritetų
           2010 m. tikslams (2004 m. Malahido konferencija), ES veiksmų planas dėl klimato kaitos
           bendradarbiaujant vystymosi klausimais (2004 m.), JT kovos su dykumėjimu konvencijos
           mokslo ir technologijų komiteto nustatyta prioritetinė veikla, ES ir visuotinės strategijos dėl
           saugaus cheminių medžiagų ir pesticidų tvarkymo ir pan.
 ---pagebreak--- L 400/186         LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

GEOSS įsteigimas Žemės stebėjimams skatins tarptautinį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama
suprasti Žemės sistemų ir tvaraus vystymosi klausimus bei koordinuotai rinkti duomenis
moksliniams ir politiniams tikslams dalyvaujant valstybės ir privataus sektoriaus suinteresuotiems
subjektams.

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Šios temos moksliniai naujų poreikių tyrimai gali padėti spręsti tokius klausimus, kaip žmonių,
ekosistemų ir biosferos tarpusavio sąveika arba nauja rizika, susijusi su stichinėmis, žmogaus ar
technologijų sukeltomis nelaimėmis.

Parama reaguojant į nenumatytus aplinkos politikos poreikius gali būti susijusi, pavyzdžiui, su
naujos politikos aplinkos, jūrų politikos, standartų ir reglamentų klausimais poveikio tvariam
vystymuisi įvertinimu.

7.          Transportas (įskaitant aeronautiką)

Tikslas

Remiantis technologijų ir veiklos pažanga bei Europos transporto politika, sukurti integruotas,
saugesnes, ekologiškesnes ir modernesnes paneuropines transporto sistemas, naudingas visiems
piliečiams, visuomenei ir klimato politikai, saugančias aplinką ir gamtinius išteklius; ir užtikrinti bei
toliau stiprinti Europos pramonės įmonių konkurencingumą pasaulio rinkoje.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/187

Požiūris

Europos transporto sistema yra gyvybiškai svarbus Europos ekonominio ir socialinio klestėjimo
elementas. Ji atlieka pagrindinius vaidmenis vežant žmones ir prekes vietos, regioniniu,
nacionaliniu, europiniu ir tarptautiniu mastu. Pagal šią temą bus sprendžiami keli iš aktualių
uždavinių, kaip nustatyta Transporto baltojoje knygoje 1, tobulinant indėlį, kurį transporto sistemos
įneša į visuomenės ir pramonės konkurencingumą išplėstoje ES, ir iki minimumo sumažinant
neigiamą transporto poveikį ir padarinius aplinkai, energijos naudojimui, saugumui ir visuomenės
sveikatai.

Bus imtas taikyti naujas integruotas metodas, susiejantis visas transporto rūšis, padedantis spręsti
mokslinių tyrimų ir žinių plėtros socialinius ir ekonominius bei technologinius klausimus ir
apimantis inovacijų diegimą ir pagrindines politines nuostatas.

Įvairios šioje srityje įsteigtos technologijų platformos (ACARE – aeronautikos ir oro transporto,
ERRAC – geležinkelių transporto, ERTRAC – kelių transporto, WATERBORNE – vandens kelių
transporto, taip pat vandenilio ir kuro elementų) parengė ilgalaikes vizijas ir strategines mokslinių
tyrimų darbotvarkes (SMTD), kurios yra naudingas indėlis apibrėžiant šią temą ir papildomai
tenkina politiką formuojančių asmenų poreikius ir pildo visuomenės lūkesčius. Atrinkti SMTD
klausimai gali būti pakankamai svarbūs, kad jais remiantis būtų steigiamos bendros technologijų
iniciatyvos. ERA-NET veikla atveria galimybių palengvinti tolesnį tarptautinį tam tikros
problematikos transporto sektoriuje koordinavimą, ji bus vykdoma visais atvejais, kai bus
reikalinga.

1
       „Europos transporto politika 2010 m.: laikas spręsti“, COM (2001) 370.
 ---pagebreak--- L 400/188        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       30.12.2006

Ypatingai svarbi MVĮ veikla apims pastangas užtikrinti tvirtas, technologijomis paremtas tiekimo
grandines įvairiuose sektoriuose, bus sudarytos sąlygos MVĮ pasinaudoti mokslinių tyrimų
iniciatyvomis; ir palengvintos sąlygos aukštųjų technologijų MVĮ ir jų veiklos pradžiai, ypač
pritaikant pažangias transporto technologijas ir imantis transportui būdingos su paslaugomis
susijusios veiklos, taip pat kuriamos sistemos ir pritaikymai palydovinės navigacijos srityse.

Dabartiniai politiniai poreikiai, taip pat naujos politikos (pvz., jūrų politika ir Europos bendros oro
erdvės įgyvendinimas) kūrimas, vertinimas ir įgyvendinimas bus nagrinėjami pagal atskiras veiklos
kryptis ir bendrai. Darbas apims tyrimus, modelius ir priemones, skirtas strateginei stebėsenai ir
prognozavimui, bei integruos žinias, susijusias su pagrindiniais transporto srities ekonominiais,
socialiniais, saugos, saugumo ir aplinkosaugos klausimais. Veikla, remianti įvairias sritis apimančią
teminę problematiką bus sutelkta į transporto specifiką, pavyzdžiui, saugumo aspektus, kaip
sudėtinę transporto sistemos reikalavimų dalį, alternatyvių energijos šaltinių panaudojimą taikant
transportą; ir transporto poveikio aplinkai, įskaitant klimato kaitą, stebėseną; ir priemones
ekonominei integracijai gerinti. Aplinkos moksliniai tyrimai turėtų apimti būdus, skirtus neigiamam
transporto poveikiui mažinti ir eismui optimizuoti, įskaitant transporto efektyvumo didinimą.

Taip pat bus teikiama parama informacijos skleidimo ir eksploatavimo veikla bei poveikio
vertinimui, ypatingą dėmesį skiriant konkretiems naudotojų, įskaitant nepalankioje padėtyje
esančius asmenis, poreikiams ir politiniams reikalavimams transporto sektoriuje.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/189

Veikla

• Aeronautika ir oro transportas

Veikla bus prisidedama prie pagrindinių Bendrijos politikos krypčių, taip pat prie ACARE
strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės. Kiekybiniai tikslai atitinka šios darbotvarkės 2020 m.
programą. Moksliniai tyrimai apima visus oro transporto sistemos aspektus, susijusius su orlaiviais,
keleivių vežimu ir oro uosto infrastruktūros skrydžių dalimi.

–        Oro transporto ekologiškumo didinimas: technologijų, skirtų aviacijos poveikiui aplinkai
         sumažinti, kūrimas siekiant perpus sumažinti išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekį,
         sumažinti specifinę azoto oksidų (NOx) emisiją 80 % ir perpus sumažinti girdimąjį
         triukšmą. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skirtas tolesniam ekologiškų variklių
         technologijų tyrimui, įskaitant kuro technologijas ir pagerintą fiksuotųjų sparnų orlaivių ir
         sukasparnių (įskaitant sraigtasparnius ir orlaivius su pasviruoju sraigtu) našumą, naujas
         pažangias lengvas konstrukcijas ir pagerintas aerodinamines savybes. Bus taip pat įtraukti
         su patobulintomis orlaivių operacijomis oro uostuose (oro uosto infrastruktūros skrydžių ir
         antžeminėse dalyse), oro eismo valdymu, gamyba, priežiūra ir perdirbimo procesais susiję
         klausimai..
 ---pagebreak--- L 400/190          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       30.12.2006

–           Našesnis laiko panaudojimas: esminio pokyčio realizavimas aviacijoje siekiant susitvarkyti
            su prognozuojamu orlaivių skrydžių skaičiaus patrigubėjimu pagerinant punktualumą
            visomis oro sąlygomis ir ypač sutrumpinant oro uostuose su kelionėmis susijusioms
            procedūroms sugaištamą laiką kartu išlaikant saugumą. Atliekant mokslinius tyrimus pagal
            SESAR iniciatyvą 1 bus sukurta ir įdiegta naujoviška oro eismo valdymo (ATM) sistema,
            sujungiant oro, antžeminius ir erdvės komponentus bei eismo srauto valdymą ir didesnį
            orlaivių savarankiškumą. Taip pat bus sprendžiami orlaivių projektavimo uždaviniai,
            siekiant geriau tvarkyti keleivių ir krovinių srautus, rasti naujų našaus oro uostų
            eksploatavimo sprendimų ir sujungti oro transportą su bendra transporto sistema.
            Produktyviausias ATM sistemų kūrimo Europoje koordinavimas bus užtikrintas pasitelkus
            SESAR iniciatyvą 2.

–           Vartotojų pasitenkinimo ir saugos užtikrinimas: iš esmės pagerinti keleivių pasirinkimo
            galimybes ir tvarkaraščio lankstumą, penkis kartus sumažinant avarijų skaičių. Naujos
            technologijos atvers didesnio orlaivių ir variklių konfigūracijų pasirinkimo galimybes nuo
            plataus korpuso iki mažesnio dydžio transporto priemonių, įskaitant sukasparnius, padidins
            visų sistemos elementų, įskaitant pilotavimą, automatizavimą. Didelis dėmesys taip pat bus
            skiriamas keleivių komforto, gerovės padidinimui ir naujoms paslaugoms, keleivių salono
            logistikos sistemoms bei aktyvioms ir pasyvioms saugumo priemonėms, ypatingai
            pabrėžiant žmogiškąjį elementą. Moksliniai tyrimai taip pat nagrinės oro uostų ir eismo
            operacijų pritaikymą skirtingų rūšių transporto priemonėms ir eksploatacijai visą parą esant
            visuomenei priimtiniems triukšmo lygiams.

1
       SESAR (Europos bendros oro erdvės ATM moksliniai tyrimai) – Europos oro eismo
       kontrolės infrastruktūros modernizavimas, susijęs su Europos bendros oro erdvės
       įgyvendinimu.
2
       Šiam tikslui numatoma įsteigti bendrą įmonę ATM veiklai koordinuoti.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/191

–        Rentabilumo didinimas: skatinti konkurencingą tiekimo grandinę, galinčią perpus
         sumažinti patekimo į rinką laiką, taip pat sumažinti produkto kūrimo ir eksploatacijos
         išlaidas, taip užtikrinant piliečiams pigesnį transportą. Pagrindinis mokslinių tyrimų
         dėmesys bus skiriamas visam verslo procesui – nuo konceptualaus projekto iki produkto
         kūrimo, gaminimo ir operacijų eksploatacijos metu, įtraukiant ir tiekimo grandinę. Taip pat
         bus tiriamos tobulesnės imitavimo galimybės bei automatizacija, technologijos ir metodai
         novatoriškiems ir priežiūros, įskaitant remontą ir kapitalinį remontą, nereikalaujantiems
         orlaiviams kurti bei taupios orlaivių, oro uostų ir oro eismo valdymo operacijos.

–        Orlaivių ir keleivių apsauga: bet kokios rūšies priešiškų veiksmų, kuriais siekiama sužaloti
         keleivius ar piliečius, padaryti jiems nuostolio, žalos ar suardyti jų planus netinkamai
         naudojant orlaivius, prevencija. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas
         atitinkamiems oro transporto sistemos elementams, įskaitant saugumo priemones salono ir
         pilotų kabinos konstrukcijoje, automatinio valdymo ir nusileidimo priemones neteisėto
         orlaivio panaudojimo atveju, apsaugą nuo užpuolimo iš išorės, taip pat oro erdvės valdymo
         ir oro uostų operacijų saugumo aspektus.

–        Ateities oro transporto kūrimas: tirti labiau esmines, ekologiškai našias, prieinamas ir
         naujoviškas technologijas, kurios gali padėti atlikti esminius pokyčius, kurių oro
         transportui reikės antrojoje šio amžiaus pusėje ir vėliau. Moksliniai tyrimai nagrinės naujas
         varomųjų ir keliamųjų jėgų koncepcijas, naujas oro susisiekimo priemonių vidaus erdvės,
         įskaitant dizainą, idėjas, naujas oro uostų koncepcijas, naujus orlaivių valdymo ir kontrolės
         metodus, alternatyvius oro transporto sistemos funkcionavimo metodus ir jos sujungimą su
         kitų rūšių transportu.
 ---pagebreak--- L 400/192          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

• Tvarus antžeminis transportas (geležinkelių, kelių ir vandens kelių transportas)

–           Antžeminio transporto ekologiškumo didinimas: kurti technologijas ir žinias, siekiant
            sumažinti taršą (oro, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančias dujas, vandens ir dirvožemio)
            ir poveikį aplinkai tokiose srityse: klimato kaita, sveikata, biologinė įvairovė ir triukšmas.
            Moksliniai tyrimai pagerins varomųjų sistemų (pvz., hibridinių sprendimų) ekologiškumą
            ir energetinį efektyvumą bei kaip vidutinės trukmės ir ilgalaikes galimybes skatins naudoti
            alternatyvias kuro rūšis, įskaitant vandenilio ir kuro elementus, atsižvelgiant į ekonominio
            efektyvumo ir energijos efektyvumo sumetimus. Veikla apims infrastruktūros, transporto
            priemonių, laivų ir sudėtinių dalių technologijas, įskaitant bendrą sistemų optimizavimą.
            Transportui būdingų pokyčių moksliniai tyrimai apims gamybos, konstravimo, operacijų,
            priežiūros, diagnostikos, remonto, apžiūrų, išmontavimo, sunaikinimo, perdirbimo ir
            eksploatacijos nutraukimo strategijas bei įsikišimą jūroje avarijos atveju.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/193

–        Transporto rūšių keitimo skatinimas ir intensyvinimas bei eismo intensyvumo transporto
         koridoriuose mažinimas 1. kurti ir demonstruoti keleiviams ir prekėms skirtą sklandų
         transportą „nuo durų iki durų“, taip pat technologijas ir sistemas, siekiant užtikrinti
         veiksmingą transporto rūšių derinimą, be kita ko atsižvelgiant į geležinkelių ir vandens
         transporto konkurencingumą. Tam priskiriama veikla, susijusi su vietos, regioninių,
         nacionalinių ir Europos transporto tinklų, sistemų ir paslaugų sąveika ir eksploatacijos
         optimizavimu bei jų skirtingų rūšių transporto įtraukimu į integruotą požiūrį. Veikla
         siekiama sukurti Europos masto strategijas, optimizuoti infrastruktūros naudojimą,
         įskaitant terminalus ir specializuotus tinklus, pagerinti transporto, eismo ir informacijos
         valdymą, patobulinti krovinių logistiką, keleivinio transporto rūšių intermodalumą ir
         transporto rūšių keitimo strategija siekiant skatinti naudoti ekonomiškai energiją
         naudojančias transporto priemones. Bus kuriamos pažangios sistemos, naujos transporto
         priemonių ir laivų koncepcijos bei technologijos, įskaitant pakrovimo ir iškrovimo
         operacijas taip pat vartotojų sąsajos. Politikai formuoti reikalingos žinios apims kainų ir
         mokesčių už infrastruktūrą nustatymą, Bendrijos transporto politikos priemonių ir
         transeuropinių tinklų politikos ir projektų įvertinimą.

1
       Siekiant atkurti 1998 m. transporto rūšių suskaidymą, veikla, susijusi su vienos rūšies
       transportu bus sutelkta į geležinkelių ir vandens transportą.
 ---pagebreak--- L 400/194          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

–           Tvaraus mobilumo miestuose užtikrinimas visiems piliečiams, įskaitant nepalankioje
            padėtyje esančius asmenis: dėmesio sutelkimas į asmenų ir prekių mobilumą, atliekant
            „kitos kartos transporto priemonės“ ir jos įsisavinimo rinkoje mokslinius tyrimus,
            sujungiant visus švaraus, energetiškai našaus, saugaus ir pažangaus kelių transporto
            sistemos elementus. Naujų transporto ir mobilumo koncepcijų, naujoviškų organizacinių ir
            mobilumo valdymo schemų bei aukštos kokybės viešojo transporto mokslinių tyrimų
            tikslas bus užtikrinti visapusiškos ir aukšto lygio įvairių transporto rūšių integravimo
            galimybes. Bus kuriamos ir išbandomos naujoviškos švaraus miesto transporto
            strategijos 1. Ypatingas dėmesys bus skiriamas neteršiančioms transporto rūšims, paklausos
            valdymui, privataus transporto racionalizacijai ir informacijos bei pranešimų strategijoms,
            paslaugoms ir infrastruktūrai. Politikos kūrimą ir įgyvendinimą remiančios priemonės ir
            modeliai apims transporto ir žemėnaudos planavimą, įskaitant ryšį su augimu ir užimtumu.

1
       Remiantis iniciatyvos CIVITAS patirtimi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/195

–        Saugos ir saugumo gerinimas: technologijų ir pažangių sistemų, skirtų pažeidžiamiems
         asmenims, įskaitant vairuotojus, važiuotojus, keleivius, įgulą ir pėsčiuosius, apsaugoti,
         kūrimas. Bus kuriamos pažangios inžinerinės sistemos ir rizikos analizės metodikos,
         skirtos transporto priemonių, laivų ir infrastruktūrai projektuoti ir eksploatuoti. Bus
         akcentuojami integruojantys metodai, sujungiantys žmogiškuosius elementus, struktūrinį
         vientisumą, prevencinę, pasyviąją ir aktyviąją saugą, įskaitant stebėsenos sistemas,
         gelbėjimą ir krizių valdymą. Sauga bus laikoma visos transporto sistemos, apimančios
         infrastruktūrą, krovinius (prekes ir konteinerius), transporto naudotojus ir operatorius,
         transporto priemones ir laivus bei politines bei teisėkūros priemones, įskaitant pagalbines
         sprendimų priėmimo ir patvirtinimo priemones, sudėtine dalimi; į saugumą bus
         atsižvelgiama visada, kai jis bus sudėtinė transporto sistemų reikalavimų dalis.

–        Konkurencingumo stiprinimas: transporto pramonės įmonių konkurencingumo stiprinimas
         užtikrinant tvarias, veiksmingas ir prieinamas transporto paslaugas ir sukuriant naujų
         įgūdžių bei darbo vietų pasitelkus mokslinius tyrimus bei pokyčius. Pažangių pramoninių
         procesų technologijoms bus priskiriami projektavimas, gamyba, surinkimas, konstrukcija ir
         priežiūra, jomis bus siekiama sumažinti eksploatacijos išlaidas ir sutrumpinti kūrimui
         reikalingą laiką. Bus akcentuojamos naujoviškos ir patobulintos produktų bei sistemų
         koncepcijos ir transporto paslaugos, užtikrinančios didesnį klientų pasitenkinimą. Bus
         sukurtas naujas gamybos organizavimas, įskaitant tiekimo grandinės valdymą ir platinimo
         sistemas.
 ---pagebreak--- L 400/196          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

• Parama Europos pasaulinei palydovinės navigacijos sistemai (Galileo ir EGNOS)

Europos pasaulinė palydovinės navigacijos sistema apima Galileo ir EGNOS bei užtikrina pasaulinę
vietos ir laiko nustatymo infrastruktūrą 1.

–           Viso potencialo išnaudojimas: skatinti plačiau naudotis paslaugomis, apimančiomis tiek
            atvirą, tiek komercinę prieigą, gyvybės apsaugą ir „paieškos bei gelbėjimo“ ir viešai
            reguliuojamas paslaugas; pritaikymai transporto valdymo srityje, įskaitant krovinių ir
            pavojingų medžiagų transportavimą, plėtojant šalutines paslaugas; palydovinės navigacijos
            naudos ir pranašumų demonstravimas.

–           Priemonių parengimas ir tinkamos aplinkos sukūrimas: saugaus ir patikimo naudojimosi
            paslaugomis užtikrinimas daugiausia pasitelkus sertifikavimą pagrindinėse pritaikymų
            srityse; naujoms politikos kryptims ir teisės aktams skirtų paslaugų parengimas ir jų
            tinkamumo patvirtinimas, įskaitant jų įgyvendinimą; užtikrinimas, kad viešai
            reguliuojamos paslaugos atitiktų patvirtintą naudojimosi galimybių politiką, sukurti
            esminius skaitmeninės topologijos, kartografijos, geodezijos duomenis ir sistemas, skirtas
            naudoti pritaikymuose navigacijos srityje; tenkinti saugos ir patikimumo poreikius bei
            reikalavimus.

–           Imtuvų pritaikymas reikalavimams ir pagrindinių technologijų atnaujinimas: patobulinti
            imtuvų parametrus, integruoti mažo energijos suvartojimo ir miniatiūrizacijos
            technologijas, papildyti navigacijos patalpose aprėptį, susieti su radijo dažnių nustatymo
            prietaisais, panaudoti imtuvų programinės įrangos technologijas derinant su kitomis
            funkcijomis, pvz., telekomunikacija, remti pagrindines navigacijos antžeminės
            infrastruktūros technologijas, užtikrinant patikimumą ir lankstumą.

1
       Mokslinių tyrimų veiklą valdys visuotinės Europos pasaulinės palydovinės navigacijos
       sistemos priežiūros institucija.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/197

–        Parama infrastruktūros raidai: parengti antrosios kartos sistemą, prisitaikyti prie kintančių
         vartotojų poreikių ir rinkos prognozių, pasinaudoti augančia infrastruktūros
         internacionalizacija, siekiant patekti į pasaulines rinkas, ir kurti pasaulinio lygio standartus.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinis bendradarbiavimas yra svarbi šios srities MTTP veiklos sudėtinė dalis, jis bus
skatinamas visada, kai tuo bus suinteresuota pramonė ir politiką formuojantys asmenys. Plačiomis
specialios veiklos problematikos sritimis bus laikomos sritys, kurios yra patrauklios rinkai
(pavyzdžiui, pasaulinės prekybos plėtra ir tinklų bei paslaugų sujungimas žemyniniu ir
tarpžemyniniu lygiu); kuriose yra galimybių naudotis ir įgyti mokslo žinių ir technologijų, kurios
papildo dabartines Europos žinias ir teikia abipusės naudos; ir kuriose Europa reaguoja į visuotinius
poreikius (pvz., dėl klimato kaitos) ar prisideda prie tarptautinių standartų ar pasaulinių sistemų
(pvz., taikomosios logistikos ir palydovinės navigacijos infrastruktūra).

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Naujų poreikių iniciatyvos rems mokslinius tyrimus, kuriuose atsižvelgiama į ypač svarbius įvykius
ir ateities transporto sistemų uždavinius, pavyzdžiui, dėl novatoriškų transporto ir transporto
priemonių koncepcijų, automatizavimo, mobilumo ar organizavimo.

Nenumatyti politiniai poreikiai, dėl kurių gali reikėti specialių su transportu susijusių mokslinių
tyrimų, gali apimti plačius visuomeninius klausimus, pavyzdžiui, demografinius, gyvenimo būdo ir
su transporto sistemomis susijusių visuomenės lūkesčių pokyčius, taip pat naują riziką ar Europos
visuomenei ypatingai svarbias problemas.
 ---pagebreak--- L 400/198         LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

8.          Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai

Tikslas

Siekti, kad būtų iš esmės ir bendrai suprasti Europai iškilę sudėtingi ir tarpusavyje susiję socialiniai
ir ekonominiai uždaviniai: augimas, užimtumas ir konkurencingumas, socialinė sanglauda,
socialinės, kultūrinės ir švietimo problemos išplėstoje ES, tvarumas, su aplinkosauga susiję
uždaviniai, demografiniai pokyčiai, migracija ir integracija, gyvenimo kokybė ir visuotinis
tarpusavio priklausomumas, ypač siekiant atitinkamose srityse sudaryti tobulesnę žinių bazę,
reikalingą politikai formuoti atitinkamose srityse.

Požiūris

Mokslinių tyrimų prioritetai – tai esminiai socialiniai, ekonominiai ir kultūriniai uždaviniai, iškilę
Europai ir pasauliui dabar ir iškilsiantys ateityje. Pasiūlyta mokslinių tyrimų darbotvarkė sudaro
darnų šių uždavinių sprendimo metodą. Socialinių ir ekonominių bei humanitarinių žinių apie šiuos
pagrindinius uždavinius bazė bus reikšmingas indėlis skatinant Europoje bendrą supratimą ir
sprendžiant platesnes tarptautines problemas. Mokslinių tyrimų prioritetai padės patobulinti
politikos formavimą, įgyvendinimą, poveikį ir vertinimą, įskaitant reguliavimo priemones,
daugelyje Bendrijos politikos sričių Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu, o į didžiąją
dalį mokslinių tyrimų taip pat įtraukta esminė tarptautinė perspektyva.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/199

Be socialinių ir ekonominių bei socialinių ir kultūrinių mokslinių tyrimų ir numatymo bus
akcentuojami humanitariniai moksliniai tyrimai, kurie atvers skirtingas perspektyvas ir iš esmės
prisidės prie visos temos plėtojimo, pavyzdžiui, istoriniais, kultūriniais ir filosofiniais aspektais,
įskaitant atitinkamus kalbos, identiteto ir vertybių klausimus.

Darbas taip pat galėtų remtis atitinkamomis nacionalinėmis mokslinių tyrimų programomis,
papildant toliau nurodytą mokslinių tyrimų veiklą ir pasinaudojant ERA-NET schema ir, galbūt,
169 straipsniu. Sprendžiant tam tikrus būsimų mokslinių tyrimų darbotvarkių klausimus taip pat
gali būti pasinaudota socialinėmis platformomis; į jas galėtų būti įtraukta mokslinių tyrimų
bendruomenė ir visuomenės suinteresuoti subjektai.

Atlikti mokslinius tyrimus padės mokslinių tyrimų infrastruktūros, generuojančios naujus mokslinių
tyrimų duomenis, įskaitant apžvalgas (kiekybines ir kokybines), skelbiančios turimus duomenis
tarptautiniams lyginamiesiems moksliniams tyrimams ir suteikiančios galimybę naudotis žaliavomis
ir pažangiomis mokslinių tyrimų priemonėmis, taip pat esamais daugelio sričių mokslinių tyrimų
rezultatais. Kai kuri šios veiklos dalis bus vykdoma pagal programos „Pajėgumai“ dalį
„Infrastruktūra“, o kita dalis – pagal šios temos projektus. Moksliniai tyrimai remsis galimybe
naudotis oficialiais statistiniais duomenimis ir jų naudojimu.

Bus imtasi specialios informacijos skleidimo veiklos, nukreiptos į tam tikras grupes ir plačiąją
visuomenę, įskaitant seminarus ir konferencijas mokslo darbuotojams, kuriose būtų pasikeista
nuomonėmis su politiką formuojančiais asmenimis ir kitomis suinteresuotais subjektais, ir rezultatų
platinimą įvairiose informavimo priemonėse.

Bus užtikrintas tinkamas socialinių ir ekonominių bei humanitarinių mokslinių tyrimų ir numatymo
elementų koordinavimas programoje „Bendradarbiavimas“ ir kitose specialiosiose programose.
 ---pagebreak--- L 400/200          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

Veikla

• Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje

Bus siekiama plėtoti ir integruoti mokslinius tyrimus, nagrinėjančius augimui, užimtumui ir
konkurencingumui įtakos turinčios klausimus, kad galima būtu užtikrinti geresnį ir integruotą šių
klausimų supratimą siekiant nuolatinio žinių visuomenės vystymosi. Tai bus naudinga politikai ir
padės daryti pažangą siekiant šių tikslų. Moksliniai tyrimai apims šiuos klausimo aspektus:

–           kintantį žinių vaidmenį ekonomikoje, įskaitant įvairių rūšių žinių, gebėjimų ir
            kompetencijos bendru mastu, formaliojo švietimo, savišvietos ir mokymosi visą gyvenimą
            vaidmenį, ir nematerialias gėrybes ir investicijas;

–           ekonominių struktūrų, struktūrinių pokyčių, įskaitant geografinius aspektus – regionavimą
            ir tarptautinimą, ir produktyvumo klausimus, įskaitant paslaugų sektoriaus, finansų,
            demografijos, paklausos ir ilgalaikių pokyčių procesų vaidmenį;

–           institucinius ir politikos klausimus, įskaitant makroekonomikos politiką, darbo rinkas,
            globos ir rūpybos sistemas, nacionalines ir regionines institucines aplinkybes ir politikos
            darną bei koordinavimą.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/201

Moksliniai tyrimai nagrinės svarbius naujus uždavinius ir galimybes, susijusius su padidinta
globalizacija, naujomis ekonomikos sistemomis, perkėlimu ir ES plėtra; taip pat su socialiniu ir
ekonominiu stabilumu, technologijų vaidmeniu ir tarptautiniu technologijų perdavimu, įvairiomis
inovacijų ir ekonominio atkūrimo formomis, parduodamomis ir užsakomosiomis paslaugomis,
jaunimu ir jaunimo politika, ekonomine ir socialine verslininkyste bei Europos kultūros paveldo ir
kūrybinio sektoriaus ekonominiu potencialu. Į užimtumo klausimus bus įtraukti nedarbo ir
nepakankamo užimtumo aspektai.

• Ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų derinimas Europos perspektyvoje

Siekiama padėti siekti visuomeninio tikslo suderinti ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos
tikslus ir taip pagerinti tvaraus vystymosi bazę. Mokslinių tyrimų veikla nagrinės du tarpusavyje
susijusius klausimus:

–        kaip Europos ir ne Europos socialiniams ir ekonominiams modeliams pavyko suderinti
         šiuos tikslus, kokiomis sąlygomis tai vyko, įskaitant dialogo, socialinės partnerystės,
         sektorių transformacijos, institucinių pokyčių vaidmenį, ir ar tie modeliai pajėgūs
         susidoroti su naujais uždaviniais;

–        išplėstos ES regionų ekonominė sanglauda ir miestų bei regionų vystymasis, taip pat
         socialinė sanglauda (įskaitant nelygybę, socialinę apsaugą ir socialines paslaugas,
         mokesčių politiką, etninius santykius ir migraciją, švietimą ir socialinę atskirtį ir sveikatą)
         bei jos santykis su socialinėmis problemomis: skurdu, problemomis dėl būsto,
         nusikaltimais, smulkiais nusižengimais ir narkotikais.
 ---pagebreak--- L 400/202          LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                  30.12.2006

–           Sprendžiant šiuos klausimus dėmesys bus skiriamas:

            –    bendroms pastangoms arba ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų pasaulio
                 mastu sinergijai;

            –    aplinkos 1, energetikos ir visuomenės sąveikai;

            –    ilgalaikiam tvarumui;

            –    besivystančių šalių klausimams;

            –    geografiniams aspektams, įskaitant miestų planavimą, miestų, metropolių ir kitų
                 miestų-regionų vaidmenį, ir susijusiems valdymo klausimams;

            –    kultūros klausimams; ir Europos politikos bei teisės aktų socialiniam ir ekonominiam
                 poveikiui;

Taip pat bus nagrinėjamas gerovę sukūrusių valstybių kaip vystymosi šaltinio ir migrantų bei jų
palikuonių įdarbinimo ir aprūpinimo būstu klausimas.

1
       Pasaulio aplinkos kaita iš esmės bus nagrinėjama aplinkos temoje.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/203

• Pagrindinės tendencijos visuomenėje ir jų implikacijos

Tikslas – suprasti ir įvertinti tam tikrų pagrindinių tendencijų visuomenėje, kurios turi esminių
padarinių Europos piliečiams, jų gyvenimo kokybei ir politikai, priežastis ir implikacijas bei taip
suteikti pagrindą daugeliui politikos sričių. Empiriniai ir teoriniai moksliniai tyrimai iš pradžių
nagrinės tris svarbiausias tendencijas:

–        demografinius pokyčius, įskaitant senėjimą, vaisingumą ir migraciją; bus nagrinėjamos
         plačios socialinės ir ekonominės implikacijos bei klausimai, įskaitant aktyvaus senėjimo
         socialinį ir ekonominį potencialą bei poveikį pensijų sistemoms, su migracija ir integracija
         susiję uždaviniai ir įtaka miestų vystymuisi;

–        atitinkamų gyvenimo būdo, šeimos, darbo, vartojimo (įskaitant vartotojų apsaugos
         aspektus), sveikatos ir gyvenimo kokybės aspektų pokyčius, įskaitant vaikų, jaunimo ir
         nedarbingumo klausimus bei darbo ir šeimos gyvenimo suderinimą.

–        kultūrinę sąveiką tarptautinėje perspektyvoje, įskaitant įvairių visuomenių tradicijas,
         gyventojų įvairovę, įskaitant su etninėmis grupėmis ir kultūrų įvairove susijusius
         klausimus, identiteto, kalbų ir religinės praktikos skirtumus, ir kitus galimus šios srities
         klausimus, įskaitant diskriminaciją, rasizmą, ksenofobiją ir netoleranciją.

Bus nagrinėjami lyčių klausimai, nelygybė ir kintančios vertybės. Be to, bus tiriami
nusikalstamumo ir nusikaltimų suvokimo pokyčiai, taip pat kolektyvinės visuomeninės
atsakomybės pokyčiai.
 ---pagebreak--- L 400/204          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

• Europa pasaulyje

Siekiama suprasti kintančią pasaulio regionų, įskaitant naujus ir besivystančius regionus, tarpusavio
sąveiką ir priklausomumą bei jų reikšmę atitinkamiems regionams, ypač Europai, ir su tuo susijusį
klausimą, kaip atremti naujas grėsmes bei riziką pasauliniu mastu, bei kaip šios grėsmės ir rizika
yra susiję su žmogaus teisėmis, laisvėmis ir gerove. Moksliniai tyrimai bus atliekami dviem
atitinkamomis kryptimis:

–           Prekybos, finansų, investicijų, migracijos srautai ir jų poveikis; nevienodas vystymasis,
            skurdas ir tvarumas, ekonominiai ir politiniai santykiai, pasaulinis valdymas, įskaitant
            tarptautines institucijas. Bus tiriamos kultūrinės sąveikos, įskaitant informavimo priemones
            ir religijas bei savitus neeuropietiškus metodus.

–           Konfliktai, jų priežastys ir sprendimas bei taikos skatinimas; saugumo ir destabilizuojančių
            veiksnių, pavyzdžiui, skurdo, nusikaltimų, aplinkos blogėjimo, išteklių trūkumo,
            nevienodo vystymosi, finansinio nestabilumo ir skolų, ryšys; terorizmas ir jo priežastys bei
            padariniai; su saugumu susijusi politika ir nesaugumo suvokimas bei civilių ir kariškių
            santykiai.

Abiem atvejais bus nagrinėjamas Europos vaidmuo pasaulyje, daugiašališkumo ir tarptautinės teisės
plėtojimas, demokratijos ir pagrindinių teisių propagavimas, atsižvelgiant į skirtingą jų suvokimą,
taip pat bus tiriama tai, kaip likęs pasaulis mato Europą.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/205

• Pilietis Europos Sąjungoje

Atsižvelgiant į būsimą ES vystymąsi, siekiama geriau suprasti, pirma, klausimus, susijusius su
demokratinės „autorystės“ jausmo įdiegimu ir aktyviu piliečių dalyvavimu, taip pat su veiksmingu
ir demokratišku valdymu visais lygiais, įskaitant novatoriškus valdymo procesus, skirtus didinti
piliečių dalyvavimą ir stiprinti dalyvių iš viešojo bei privačiojo sektorių bendradarbiavimą, ir, antra,
Europos kultūrinius, religinius, institucinius, teisinius, istorinius, kalbinius ir vertybinius skirtumus
ir bendrumus. Mokslinių tyrimų metu bus nagrinėjama:

–        dalyvavimas (įskaitant jaunimą, mažumas ir lyčių aspektus), atstovavimas, atskaitomybė ir
         teisėtumas; Europos viešoji sritis, informavimo priemonės ir demokratija; įvairios valdymo
         formos ES, įskaitant ekonominį ir teisinį valdymą bei viešojo ir privataus sektorių
         vaidmenį, politinius procesus ir galimybes formuoti politiką; pilietinės visuomenės
         vaidmuo; pilietybė ir teisės; plėtros implikacijos; ir susijusios gyventojų vertybės.

–        Europos skirtumai ir bendrumai, įskaitant jų istorines šaknis ir raidą, instituciniai skirtumai
         (įskaitant normas, praktiką ir įstatymus); kultūros paveldas; įvairios Europos integracijos ir
         plėtros vizijos bei perspektyvos, įskaitant gyventojų nuomonę; identitetas, įskaitant
         europinį identitetą; požiūriai į daugelį sugyvenančių kultūrų; kalbos, meno ir religijų
         vaidmuo; požiūriai ir vertybės.
 ---pagebreak--- L 400/206           LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

• Socialiniai ir ekonominiai bei moksliniai rodikliai

Siekiant patobulinti rodiklių taikymą politikoje, tikslas yra pagilinti jų taikymo plėtojant ir
įgyvendinant politiką supratimą ir pasiūlyti rodiklių ir jų taikymo metodų patobulinimų. Mokslinių
tyrimų metu bus nagrinėjama:

–           kaip rodikliai taikomi siekiant politikos tikslų, plėtojant ir įgyvendinant politiką įvairiose
            srityse nuo makro- iki mikrolygių, koks esamų rodiklių ir jų taikymo tinkamumas, jų
            analizės metodai bei pasiūlymai dėl naujų rodiklių ir rodiklių rinkinių;

–           kaip įrodymais pagrįstą politiką galima paremti rodikliais ir jų taikymo metodais; rodikliai
            daugelio tikslų politikai, politikos koordinavimui ir reguliavimui; tokių rodiklių parėmimas
            oficialiais statistiniais duomenimis; tokių rodiklių parėmimas oficialiais statistiniais
            duomenimis;

–           mokslinių tyrimų programų įvertinimo rodiklių ir susijusių metodų naudojimas, įskaitant
            poveikio įvertinimą.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/207

• Numatymo veikla

Siekiama suteikti nacionalinę, regioninę ir Bendrijos politiką formuojantiems ir kitiems asmenims
įžvalgos žinių, leidžiančių iš anksto nustatyti ilgalaikius uždavinius ir bendro intereso sritis ir
galinčių jiems padėti formuoti politiką. Bus vykdoma keturių rūšių veikla:

–        platus socialinis ir ekonominis tam tikrų pagrindinių Bendrijos uždavinių ir galimybių
         numatymas, tiriant tokius klausimus, kaip būsimas senėjimo, migracijos, žinių kūrimo ir
         platinimo globalizacijos, nusikaltimų ir pagrindinių pavojų pokyčių poveikis;

–        labiau koncentruota teminė įžvalga dėl naujų mokslinių tyrimų sričių ar esamoms sritims
         bendrų mokslinių tyrimų, taip pat dėl ateities mokslo disciplinų;

–        mokslinių tyrimų sistemų ir politikos Europoje ir kitur bei pagrindinių susijusių subjektų
         ateities numatymas;

–        nacionalinių ir (arba) regioninių numatymo iniciatyvų abipusis mokymasis ir
         bendradarbiavimas, ES, tračiųjų šalių ir tarptautinių numatymo iniciatyvų
         bendradarbiavimas.
 ---pagebreak--- L 400/208         LT               Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

Tarptautinis bendradarbiavimas

Atsižvelgiant į svarbų tarptautinį šių mokslinių tyrimų matmenį visose temos srityse bus plėtojamas
tarptautinis bendradarbiavimas. Keliomis pasirinktomis temomis daugiašaliu ir dvišaliu pagrindu
bus vykdoma speciali tarptautinio bendradarbiavimo veikla, nustatyta atsižvelgus į šalių partnerių ir
Europos šalių poreikius.

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Naujų poreikių moksliniai tyrimai sudarys mokslo darbuotojams galimybę nustatyti pirmiau
neapibrėžtus mokslinių tyrimų uždavinius ir juos spręsti. Jie paskatins novatorišką mąstymą apie
Europai iškilusius uždavinius, apie kuriuos iki šiol nebuvo plačiai diskutuota, arba apie kitus
atitinkamus klausimų, perspektyvų ir disciplinų derinius. Taip pat bus atliekami moksliniai tyrimai,
skirti atsižvelgti į nenumatytus politinius poreikius, glaudžiai konsultuojantis su politikos veikloje
dalyvaujančiais subjektais.

9.          Kosminės erdvės tyrimai

Tikslas

Remti Europos kosminės erdvės programą, pagrindinį dėmesį skiriant programoms, teikiančioms
naudą piliečiams, ir Europos kosminės erdvės pramonės konkurencingumui, pavyzdžiui, GMES.
Tai prisidės prie Europos kosminės erdvės politikos vystymo, papildys valstybių narių ir kitų
svarbių dalyvių, tarp jų ir Europos kosmoso agentūros (EKA), pastangas.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                         L 400/209

Požiūris

Šioje srityje Bendrija prisidės prie bendrų tikslų, paremtų naudotojų reikalavimais ir politikos
tikslais, apibrėžimo, veiklos koordinavimo, dubliavimo išvengimo, sąveikos supaprastinimo ir
rentabilumo padidinimo. Ji taip pat prisidės prie standartų apibrėžimo. Europos kosminės erdvės
politika 1 padės siekti valdžios institucijų ir sprendimus priimančių asmenų nustatytų tikslų, kartu
padidindama Europos pramonės konkurencingumą. Ji bus įgyvendinama vykdant Europos kosminės
erdvės programą, o Septintoji bendroji programa padės remti ar papildys mokslinių tyrimų ir
technologijų pažangos veiklą, kurią numatė kiti Europos viešojo ir privačiojo sektoriaus
suinteresuoti subjektai.

Pagal šią temą vykdoma veikla padės siekti Bendrijos politikos tikslų, pavyzdžiui žemės ūkio,
miškininkystės, žuvininkystės, aplinkos, telekomunikacijų, saugumo, vystymosi, sveikatos
priežiūros, humanitarinės pagalbos, transporto, mokslo, švietimo srityse, tai pat užtikrinti, kad
Europa įsitrauktų į regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą. Taip pat numatomos su kosmine erdve
susijusios priemonės, skirtos prisidėti prie teisėsaugos užtikrinimo kai kuriose iš šių sričių.

Ypatingą dėmesį skiriant naudojimuisi Europoje turimais pajėgumais, pagal šį prioritetą apibrėžta
veikla pirmiausia siekiama: veiksmingai išnaudoti kosminės erdvės privalumus pritaikymams
įgyvendinti, pirmiausia GMES (Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema), kuri kartu su
Galileo yra Europos kosminės erdvės politikos bei kosminės erdvės išnaudojimo pastangų geriausi
pavyzdžiai; įdiegti technologijas, remiančias strateginį Europos Sąjungos vaidmenį.

1
       „Europos kosmoso politika: preliminarūs elementai“ – COM (2005) 208.
 ---pagebreak--- L 400/210           LT            Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

Tikimasi, kad į pritaikymą orientuota veikla papildys pagal kitas specialiosios programos
„Bendradarbiavimas“ temas vykdomą veiklą (pirmiausia veiklą, vykdomą pagal temą „Aplinka“,
susijusią su žemės stebėjimu ir GEOSS, bei pagal temą „Informacinės ir ryšių technologijos“). Taip
pat bus plėtojama susijusios veiklos, vykdomos pagal kitas specialiąsias programas, sinergija.
Papildoma veikla numatoma visoje Bendrojoje konkurencingumo ir inovacijų programoje bei
Švietimo ir mokymo programoje.

Mokslinių tyrimų ir technologijų perdavimo veikla pagal šią temą galėtų būti ypač patraukli
naujoviškas technologijas kuriančioms MVĮ, kurioms reikia susipažinti su naujų kosminės erdvės
technologijų galimybėmis (perėmimas), arba sukurti pritaikymus jų pačių sukurtoms kosminės
erdvės technologijoms kitose rinkose (perdavimas).

Tam tikros su kosmine erdve susijusios veiklos valdymas galėtų būti pavestas esamiems išorės
subjektams, pvz., EKA 1 ir kitiems subjektams bei agentūroms Europos ar nacionaliniu lygiu.
GMES atveju mokslinių tyrimų veikla galėtų būti vykdoma pagal bendrą technologijų iniciatyvą
(žr. III priedą).

1
        Pagal Europos bendrijos ir Europos kosmoso agentūros bendrojo susitarimo sąlygas
        (OL L 261, 2004 8 6, p. 64).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/211

Veiklos sritys

• Pritaikymai kosminės erdvės srityje Europos visuomenei

–        Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos (GMES)

Tikslas – sukurti tinkamas palydovines stebėsenos ir išankstinio perspėjimo sistemas, įskaitant
skirtas piliečių saugumui, kaip vienintelius ir visuotinai prieinamus duomenų šaltinius, ir
konsoliduoti bei skatinti jų operatyvinio panaudojimo raidą. Pagal šią programą taip pat bus
teikiama parama operatyvinių GMES paslaugų kūrimui, kurios sprendimus priimantiems asmenims
suteiktų galimybę geriau numatyti kritines situacijas ir problemas, susijusias su aplinkos ir saugumo
valdymu bei reagavimu stichinių nelaimių atvejais, ir sušvelninti jų padarinius, pradedant
paspartintomis paslaugomis, susijusiomis su ekstremalių situacijų likvidavimu, žemės stebėsena ir
jūrų paslaugomis. Mokslinių tyrimų veikla daugiausia turėtų padėti kuo plačiau panaudoti GMES
duomenis, surinktus iš kosminėje erdvėje skriejančių šaltinių, bei įtraukti juos bei kitų stebėjimo
sistemų duomenis į sudėtinius produktus, skirtus teikti informaciją ir pagal poreikius sukurtas
paslaugas galutiniams vartotojams, pasitelkus našų duomenų integravimą ir informacijos valdymą.
Prireikus į GMES paslaugų kūrimą bus integruotos kitos palydovinės technologijos (pvz., ryšių,
navigacijos). Mokslinių tyrimų veikla taip pat turėtų padėti tobulinti kontrolės būdus ir su jais
susijusias instrumentines technologijas, kai reikia, kurti naujas kosminės erdvės sistemas ar gerinti
esamų sistemų sąveiką, bei sudaryti galimybę jas naudoti ikioperatyvinėms paslaugoms, tenkinant
tam tikrų rūšių paklausą. Tyrimais turėtų būti remiamas tvarių kosminėje erdvėje įrengtų ir in situ
(įskaitant antžemines ir orlaiviuose įrengtas) sistemų kūrimas, visų pirma: sistemų, skirtų žemės
stebėsenai, vandenynų stebėsenai ir krizių valdymui, kurios užtikrintų didelės svarbos zonų,
įskaitant padidintos rizikos, miestų ir sparčiai besivystančias zonas, dažną didelės skiriamosios
gebos vaizdą; sistemų, skirtų rizikos prevencijai ir valdymui bei visiems nenumatytiems atvejams,
sustiprinant sąveiką su nekosminėmis sistemomis.
 ---pagebreak--- L 400/212       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       30.12.2006

• Aplinkos srityje būtina gauti nepriklausomų žinių apie atsinaujinančiųjų išteklių
   (pvz., augmenijos ir miškų) būklę ir tvaraus naudojimo raidą, šlapžemes, dykumėjimą, žemės
   dangą, įskaitant sniegą ir ledą, ir žemėnaudą, maisto atsargas, žemės ūkio aplinką ir žvejybą,
   anglies sorbentus ir atsargas, atmosferos procesus ir chemiją bei jūrų būklę. Tai pat bus
   atsižvelgta į EB 6-ąjį aplinkosaugos veiksmų planą dėl aplinkos politikos, klimato kaitos, oro,
   dirvožemio ir vandens kokybės stebėsenos.

• Saugumo srityje pageidaujama be kita ko tobulinti žinių ir informacijos, reikalingos reaguojant į
   ekstremalias situacijas ir jas valdant, įsigijimo, naudojimosi ir keitimosi jomis priemones. Turi
   būti remiama gamtinių ir technologinių pavojų prevencija (padarinių sušvelninimas), stebėsena,
   rizikos valdymas ir vertinimas, taip pat humanitarinė pagalba tinkamam poreikių įvertinimui ir
   ekstremalių padėčių planavimui stichinių nelaimių (įskaitant miškų gaisrus, potvynius ir žemės
   drebėjimus) ir humanitarinių krizių (pabėgėliai, viduje perkelti asmenys, etc.) atveju. Taip pat
   turi būti svarstoma galimybė remti Bendrijos politikos įgyvendinimą, pavyzdžiui, laisvės,
   saugumo ir teisingumo erdvės kūrimą, ir sienų stebėjimo srityje.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/213

–        Saugumo aspektai (papildantys saugumo mokslinių tyrimų ir GMES veiklą)

EB SPASEC ataskaitoje 1 buvo pabrėžta, kad su kosmine erdve susijusioms paslaugoms tenka toks
svarbus vaidmuo užtikrinant Europos visuomenės gerovę, kad esminės kosminės erdvės sektoriaus
infrastruktūros apsauga yra prioritetas. Tam gali prireikti paslaugų ir pajėgumų stebėti kosminėje
erdvėje esančią įrangą, taip pat apsaugoti antžeminę infrastruktūrą. Kosminės erdvės stebėjimo
sistema, pavyzdžiui, galėtų teikti informaciją apie pagrindines palydovų charakteristikas (pvz.,
orbitos parametrus, veiklos duomenis), pagrindines potencialiai pavojingų nuolaužų charakteristikas
(pvz., trajektoriją, fizinius duomenis) ir atitinkamą informaciją, susijusią su kosminės erdvės oru ir
šalia Žemės skriejančiais objektais. Šioje srityje gali būti numatytos galimybių studijos ir
demonstracinių projektų finansavimas.

–        Pritaikymai palydovinio ryšio srityje

Siekiama paremti naujoviškus pritaikymus ir paslaugas palydovinio ryšio srityje, sklandžiai
integruotas į pasaulinius elektroninio ryšio tinklus, skirtas piliečiams ir įmonėms taikomuosiuose
sektoriuose, apimančiuose civilinę saugą, saugumą, elektroninę vyriausybę, nuotolinę mediciną,
nuotolinį švietimą, paiešką ir gelbėjimą, turizmą ir laisvalaikį, transportą, įskaitant transporto
priemonių parko valdymą, asmeninę navigaciją, žemės ūkį, miškininkystę ir meteorologiją.
Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus sutelktas į naujų pritaikymų kūrimą ir demonstracinių
užduočių atlikimą bei ikioperatyvinių sistemų diegimą, kai palydovinis ryšys gali efektyviai
patenkinti tokius poreikius GMES teikiant papildomas paslaugas.

1
       Kosminės erdvės ir saugumo ekspertų komisijos ataskaita (2005 m. kovo mėn.).
 ---pagebreak--- L 400/214          LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

• Kosminės erdvės tyrimai

–           Tikslas – teikti MTTP paramą ir maksimaliai padidinti mokslinę pridėtinę vertę užtikrinant
            sinergiją su EKA ir kitų subjektų ar agentūrų Europos ar nacionaliniu lygiu iniciatyvomis
            kosminės erdvės tyrimų srityje, įskaitant susijusias technologijų perdavimo implikacijas, ir
            palengvinti mokslo bendruomenei galimybes naudotis rezultatais (duomenimis), gautais
            atliekant tyrimų užduotis pagal Europos kosminės erdvės programą. Mokslinių tyrimų
            veikla visų pirma bus vykdoma pasitelkus pagalbinę veiklą, galimybių studijas ir
            ikioperatyvinius projektus. Bus apsvarstyti ir papildomi aspektai: būdingos tarptautinio
            bendradarbiavimo galimybės ir nuolatinio informavimo ir rezultatų skleidimo reikšmė.

–           Paramos veiksmai ir galimybių studijos taip pat numatomos kaip priemonės, skirtos geriau
            koordinuoti pastangas siekiant kurti kosminėje erdvėje esančius teleskopus ir detektorius
            bei analizuoti kosminės erdvės mokslų duomenis. Veiksmai šioje srityje papildys
            atitinkamas nacionalines ir tarptautines programas (daugiausia EKA), jais bus siekiama
            tirti tarptautinio bendradarbiavimo galimybes.

• MTTP kosminės erdvės bazei stiprinti

–           Kosminės erdvės technologijos

            Bendras tikslas – remti viso Europos kosminės erdvės technologijų sektoriaus
            konkurencingumo, rentabilumo ir nepriklausomos prieigos stiprinimą.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         LT              Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/215

         Visų pirma šio tikslo galėtų būti siekiama atliekant mokslinius tyrimus kosminės erdvės
         srityje ir užtikrinant ilgalaikiams poreikiams skirtą vystymąsi, įskaitant kosminės erdvės
         transportą, pavyzdžiui, įvertinant ilgalaikius poreikius, prisidedant prie sistemos tyrimų
         atsižvelgiant į galutinių vartotojų reikalavimus; prisidedant prie naujų krypčių
         technologinių mokslinių tyrimų kosminės erdvės transporto ir varomųjų sistemų būsimai
         kartai.

–        Kosminės erdvės mokslai

         Siekiama padėti plėtoti pažangias technologijas, kurios bus naudojamos kosminės erdvės
         moksluose. Kosminės erdvės mokslai ne tik leidžia giliai pažvelgti į visatos sandarą, geriau
         suprasti Žemės planetą ir Saulės sistemą, įdiegti naują požiūrį į biomedicinos, gyvosios
         gamtos ir fizinius mokslus, jie taip pat yra stipri naujų technologijų, kurios visuomenės
         labui bus pritaikytos daugelyje sričių, pokyčių varomoji jėga. Septintoji bendroji programa
         turėtų užpildyti nustatytas vykdomų mokslinių programų spragas ir remti mokslinę veiklą,
         įskaitant vykdomą Tarptautinėje kosminėje stotyje (TKS). Taip pat numatoma rėmimo
         veikla, kuria bus siekiama supaprastinti galimybes naudotis moksliniais duomenimis,
         įskaitant duomenis, gautus ankstesnių užduočių metu.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Kosminės erdvės išnaudojimas ir tyrimai pagal savo pobūdį yra pasaulinio masto žingsnis.
Veiksmingas tarptautinis bendradarbiavimas padės sustiprinti Sąjungos politines pozicijas
pasaulyje, padidinti jos ekonominį konkurencingumą ir pagerinti mokslinės kompetencijos
reputaciją. Bendradarbiavimas kosminės erdvės sektoriuje taip pat padės siekti Bendrijos išorės
politikos tikslų (pvz., parama besivystančioms šalims, kaimyninėms šalims).
 ---pagebreak--- L 400/216        LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

Todėl dėmesys bus skiriamas bendros strategijos vykdant tarptautinį bendradarbiavimą kosminės
erdvės srityje, bei veiksmingo koordinavimo mechanizmo, kuriame dalyvautų visi atitinkami
Europos veikėjai, sukūrimui.

Kosminės erdvės sektorius turi būti laikomas privilegijuotu sektoriumi tarptautinei veiklai plėtoti,
pirmiausia bendradarbiaujant su pagrindinėmis ir naujomis kosminės erdvės užkariavimo
valstybėmis: Rusija, Jungtinėmis Valstijomis, Kinija, Indija, Kanada, Japonija, Ukraina ir kitomis
veiklą kosminės erdvės srityje vykdančiomis šalimis.

Bus dedamos pastangos, kad su kosmine erdve susiję sprendimai būtų naudojami tvariam
vystymuisi remti ir rizikos prevencijai stichinių ir humanitarinių krizių atvejais, ypač Afrikoje. Tai
atitinka GMES visuotinį metodą, taikomą aplinkos 1 ir saugumo stebėsenai.

Siekiant sudaryti geresnes produktyvaus bendradarbiavimo galimybes ir užtikrinti, kad į Europos
kosminės erdvės programą būtų įtraukta geriausia tarptautinė kosminės erdvės srities patirtis, bus
atliekama speciali bendradarbiavimo veikla rengiant dvišalius ar daugiašalius projektus, tarptautines
ir pasaulines iniciatyvas bei bendradarbiaujant su naujomis ekonomikos sistemomis ir
besivystančiomis šalimis. Veikla apims tarptautinių įsipareigojimų vertinimą ir stebėseną.

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Naujų poreikių moksliniai tyrimai sudarys galimybę rasti naujų kosminės erdvės mokslinių tyrimų
srities technologijų raidos sprendimų ir galimų pritaikymų bei taikymų kitose srityse (pvz., išteklių
valdymo, biologinių procesų ir naujų medžiagų). Nenumatytiems politiniams poreikiams tenkinti
skirti moksliniai tyrimai gali nagrinėti įvairią problematiką, pavyzdžiui, kosminės erdvės
sprendimus, skirtus paramai besivystančioms šalimis, naujų kosminės erdvės stebėjimo ir ryšių
priemonių ir metodų, susijusių su atitinkama Bendrijos politika, kūrimą, taip pat indėlį į socialinę
įtrauktį.

1
        Pavyzdžiui, Kioto protokolas, Jungtinių Tautų konvencija dėl kovos su dykumėjimu,
        JT biologinės įvairovės konvencija, 2002 m. Pasaulio aukščiausio lygio susitikimo dėl
        tvaraus vystymosi išvados ir 2005 m. G–8 aukščiausio lygio susitikimo išvados.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/217

10.        Saugumas

Tikslas

Technologijų ir žinių, skirtų sukurti pajėgumus, kurių reikia piliečiams apsaugoti nuo terorizmo,
stichinių nelaimių ir nusikalstamumo, nepažeidžiant pagrindinių žmogaus teisių, įskaitant teisę į
privatų gyvenimą, plėtotė; užtikrinti optimalų ir suderintą Europos civilinei saugai skirtų turimų ir
naujų technologijų naudojimą, skatinti civilinės saugos sprendimus priimančių ir jais
besinaudojančių asmenų bendradarbiavimą stiprinant Europos saugumo pramonės
konkurencingumą ir teikiant tikslinius mokslinių tyrimų rezultatus saugumo spragoms sumažinti.

Požiūris

Saugumas Europoje yra išankstinė klestėjimo ir laisvės sąlyga. Saugumo mokslinių tyrimų temos
pagrindinis dėmesys išimtinai tenka civiliams pritaikymams ir pagal ją remiamas Bendrijos
politikos ir iniciatyvų, susijusių su saugumu, įgyvendinimas, įskaitant laisvės, saugumo ir
teisingumo erdvės sukūrimą, transporto, sveikatos (įskaitant ES sveikatos saugumo programą 1),
civilinės saugos (įskaitant stichines nelaimes ir pramonines avarijas), energetikos, aplinkos ir išorės
politiką. Dedant šias pastangas šioje srityje taip pat bus prisidėta prie augimo, užimtumo ir Europos
saugumo pramonės konkurencingumo. Bus palengvintas įvairių nacionalinių ir tarptautinių veikėjų
bendradarbiavimas ir veiklos koordinavimas, kad būtų išvengta nereikalingo dubliavimo ir kaskart
išnaudotos bendras pastangos. Bus siekiama užpildyti gebėjimų spragas ir bus suteikta aiškios
pridėtinės vertės Europos saugumo poreikiams. Privatumo ir pilietinių laisvių užtikrinimas bus
visos šios temos pagrindinis principas. Nebus dirbama su jokiomis su mirtinais ir (arba) naikinimo
ginklais susijusiomis technologijomis.

1
       Jos tikslas – pagerinti pasirengimą ir atsakomuosius veiksmus tyčinio biologinių ir (arba)
       cheminių medžiagų paskleidimo atvejais.
 ---pagebreak--- L 400/218        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

Turi būti įgyvendinti ypatingi su konfidencialumu susiję reikalavimai, tačiau mokslinių tyrimų
rezultatų skaidrumas neturi būti be reikalo apribotas. Be to, reikia nustatyti sritis, kuriose šiuo metu
garantuojamas mokslinių tyrimų rezultatų skaidrumas.

Ši negynybinė veikla Bendrijos lygio veikla apims keturias civilinės saugos užduočių sritis,
nustatytas reaguojant į konkrečius politiniu požiūriu labai svarbius uždavinius ir Europos pridėtinę
vertę sprendžiant grėsmių ir galimų saugumo incidentų problemas bei tris įvairius interesus
apimančias sritis. Kiekvieną užduočių sritį sudaro šeši įvairios trukmės skirtingais akcentais
pasižymintys etapai. Šie šeši etapai: nustatymas (susijęs su incidentu), prevencija (susijęs su
grėsme), apsauga (susijęs su taikiniu), parengtis (susijęs su operacijomis), atsakas (susijęs su
krizėmis) ir atkūrimas (susijęs su padariniais); apibūdinamos pastangos, dedamos atitinkamame
etape. Pirmųjų keturių etapų pastangomis siekiama išvengti incidento ir sušvelninti galimus
žalingus jo padarinius, o dviejų paskutinių – siekiama valdyti padėtį incidento metu ir kovoti su
ilgalaikiais padariniais.

Kiekvienam atskiros užduočių grupės etapui tampa svarbi speciali pajėgumų grupė, kurią
atsakingieji už piliečių saugumą turi turėti, kad galėtų veiksmingai kovoti su grėsmėmis ir
sureguliuoti incidentus. Pagal tuos pajėgumus galima spręsti, kaip bus atliekami veiksmai, o patys
pajėgumai kai kuriais atvejais prisidės prie daugiau nei vieno etapo ir (arba) vienos užduočių srities
pastangų. Pajėgumai įgyjami derinant žinias, technologijas ir organizacines priemones. Šioje temoje
taip pat bus nagrinėjami būdai, užtikrinantys veiksmingą ryšį tarp patobulintų žinių, technologijų,
veiksmingesnio informacinių ir ryšių technologijų sistemų naudojimo skirtingų operacijų srityse ir
sukurtų procesų bei jų faktinio įgyvendinimo įvairių galutinių vartotojų tarpe siekiant patobulinti
Europos saugumo pajėgumus.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/219

Mokslinių tyrimų dėmesys pirmiausia bus nukreiptas į pajėgumų spragų užpildymą sukuriant
technologijas ir gebėjimus, būtinus konkrečiai tikslinei sričiai ir nustatytus remiantis „iš viršaus
žemyn“ metodu, priimtu konsultuojantis su galutiniais vartotojais ir laikantis tikslų bei prioritetų.
Saugumo mokslinių tyrimų rezultatų galutiniai vartotojai – valdžios institucijos, privatus sektorius
ir ES piliečiai – visapusiškai dalyvaus nustatant saugumo mokslinių tyrimų reikalavimus. Bus
priimtas sisteminės analizės požiūris, kuriuo remiantis bus atliekama civilinės saugos spragų ir
MTTP reikalavimų kiekvienai tikslinei sričiai analizė. Veikla apims civilinio verslo saugumo
reikalavimų analizę. Šis mokslinių tyrimų reikalavimų nustatymas turėtų tapti nuolatiniu svarbiu
pagal šią temą atliekamų mokslinių tyrimų elementu.

Šį su pajėgumų spragos užpildymu susijusį požiūrį papildys „iš apačios į viršų“ metodas, apimantis
ir nagrinėjantis technologijas siekiant įvertinti, kaip būtų galima jas panaudoti Europos saugumui
sustiprinti. Svarbu remtis tiekimo srityje (pvz., pramonės, universitetų, mokslinių tyrimų centrų)
įgyta patirtimi siekiant priimti naujoviškus saugumo sprendimus.

Moksliniai tyrimai bus daugiadisciplininiai ir tiksliniai, jie apims technologijų ir metodikų kūrimą,
technologijų ir sistemų integravimą, demonstravimą ir patvirtinimą. Raginama, kad technologijos
turėtų daugeriopą paskirtį, kad būtų kuo labiau išplėsta jų taikymo sritis ir skatinamas produktyvus
turimų ir naujų civilinės saugos sektoriui skirtų technologijų derinimas tarpusavyje. Saugumo
mokslinių tyrimų srityje bus siekiama pasirengti priimti vidutinės trukmės ir ilgalaikius sprendimus,
kurie būtų pakankamai pritaikyti ir naujoviški, kad padėtų susidoroti su atitinkamais pavojais. Jie
taip pat papildys ir integruos į technologijas ir daugiau į sistemas orientuotus su civiline sauga
susijusius mokslinius tyrimus, atliekamus pagal kitas temas.
 ---pagebreak--- L 400/220        LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

Saugumo moksliniams tyrimams būtinos konkrečios įgyvendinimo taisyklės, kuriose būtų
atsižvelgta į jų specialų pobūdį siekiant apsaugoti su saugumu susijusią jautrią informaciją ir
suteikti pakankamai informacijos apie rezultatus valstybėms narėms ir galutiniams vartotojams.

Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys išimtinai bus sutelktas į pritaikymus civilinės saugos srityse.
Pripažįstant, kad yra dvigubos paskirties technologijų sričių, svarbių pritaikymams civilinėje ir
karinėje srityse, bus sukurta tinkama bazė veiklai koordinuoti su Europos gynybos agentūros (EGA)
vykdoma veikla. Be to, siekiant teikti abipusę informaciją ir išvengti nereikalingo finansavimo
dubliavimo, bus koordinuojami saugumo moksliniai tyrimai ir kita veikla nacionaliniu ir Europos
lygiu.

Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) bei už piliečių saugumą atsakingos valdžios institucijos ir
organizacijos skatinamos aktyviai įsitraukti į veiklą. Europos saugumo mokslinių tyrimų
patariamosios tarybos (ESRAB) 1 parengta ilgesniojo laikotarpio mokslinių tyrimų darbotvarkė
padės apibrėžti šios temos mokslinių tyrimų turinį ir struktūrą.

1
         Įkurta vykdant trejų metų parengiamąją saugumo mokslinių tyrimų veiklą
         (PSMTV 2004–2006 m.).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/221

Veiklos sritys

Veikla apims šias užduočių sritis:

• Piliečių saugumas: Veikla bus sutelkta į galimų tarpvalstybinės reikšmės incidentų grėsmių
   aspektus: pažeidėjus, jų naudojamą įrangą ir išteklius arba išpuolių mechanizmus. Šiai užduočių
   sričiai reikia tam tikrų pajėgumų, kurių daugelis visų pirma susiję su etapais „nustatymas“,
   „prevencija“, „parengtis“ ir „atsakas“. Siekiama išvengti incidento ir sušvelninti galimus jo
   padarinius. Sukurti reikiamus pajėgumus siekiant užtikrinti civilinę saugą, įskaitant biologinę
   saugą ir apsaugą nuo nusikaltimų ir teroro aktų keliamos rizikos, dėmesys bus skirtas šiems
   klausimams: grėsmės (cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės, CBRB) suvokimui
   (pvz., žvalgybinės informacijos rinkimas, gavimas, naudojimas, keitimasis informacija,
   perspėjimas), aptikimui (pvz., pavojingų medžiagų, sprogmenų, B ar C grupės medžiagų,
   asmenų ar grupių, įtartino elgesio), nustatymui ir patvirtinimui (pvz., asmenų, medžiagų rūšies ir
   kiekio), prevencijai (pvz., su finansiniais ištekliais susijusios prieigos ir judėjimo kontrolė,
   finansinių struktūrų kontrolė), parengtis (pvz., rizikos įvertinimas, CBRB sauga, specialiai
   išleidžiamų biologinių ir cheminių medžiagų kontrolė, strateginių rezervų, pavyzdžiui, darbo
   jėgos, gebėjimų, įrangos, vartojimo reikmenų, kiekio įvertinimas, susijęs su didelio masto
   renginiais ir pan.), neutralizavimas (pvz., raketų, ryšių, transporto priemonių, neardomųjų
   sistemų) ir teroro aktų bei nusikaltimų padarinių izoliavimas, teisėsaugos duomenų tvarkymas.
 ---pagebreak--- L 400/222        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                         30.12.2006

• Infrastruktūros ir viešųjų paslaugų saugumas: Veikla bus sutelkta į tarpvalstybinės reikšmės
   incidentų ar nelaimių taikinius, šiai infrastruktūrai priskiriamos didelio masto renginių vietos,
   reikšmingos politinės (pvz., parlamento pastatai) ar simbolinės (pvz., tam tikri paminklai) vertės
   vietos ir komunaliniai įrenginiai: energetikos (įskaitant naftos, elektros energijos, dujų),
   vandentiekio, transporto (įskaitant oro, jūrų ir antžeminį transportą), ryšių (įskaitant
   transliavimo), finansinė, administracinė, visuomenės sveikatos ir panaši infrastruktūra. Šiai
   užduočių sričiai reikia tam tikrų pajėgumų, kurių daugelis visų pirma susiję su etapais „apsauga“
   ir „parengtis“. Siekiama išvengti incidento ir sušvelninti galimus jo padarinius. Kuriant
   reikalingus pajėgumus, bus akcentuojama: fizinės infrastruktūros ir jos funkcionavimo
   pažeidžiamų vietų analizė, modeliavimas ir įvertinimas, esamos ir būsimos viešosios ir privačios
   gyvybiškai svarbios tinklinės infrastruktūros, sistemų ir paslaugų fizinių, loginių ir funkcinių
   aspektų apsauga, kontrolės ir perspėjimo sistemos, sudarančios galimybę greitai reaguoti įvykus
   incidentui, apsauga nuo pakopinių incidento padarinių apibrėžiant ir parengiant naujos saugumo
   infrastruktūros ir komunalinių įrenginių statybos kriterijus.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/223

• Pažangi priežiūra ir pasienio saugumas: Vykdant veiklą bus nagrinėjami klausimai, susiję su
   visomis Europos pasienio saugumo strategijos nuosekliomis pakopomis, įskaitant vizų
   procedūras ambasadose ir konsulatuose (1 lygis), tarpvalstybinį bendradarbiavimą (2 lygis),
   priemones sienos perėjimo punktuose prie sausumos sienų, jūrų uostuose ir oro uostuose, taip pat
   priemones, taikomas tarp sienos perėjimo punktų prie žaliųjų ir mėlynųjų sienų (3 lygis) ir veiklą
   Europos išorės sienų viduje (4 lygis), pavyzdžiui, keitimąsi informacija, kompensacines
   priemones, Šengeno informacinę sistemą (SIS), teisminį ir policijos, muitinių ir sienos apsaugos
   pareigūnų bendradarbiavimą. Šiai užduočių sričiai reikia tam tikrų pajėgumų, kurių daugelis visų
   pirma susiję su etapais „nustatymas“, „prevencija“ ir „apsauga“. Siekiama išvengti incidento ir
   sušvelninti galimus jo padarinius.

   Kuriant reikalingus pajėgumus, bus akcentuojama: visų su saugumu susijusių sistemų, įrangos,
   priemonių ir procesų, naudojamų sienos perėjimo punktuose (pvz., sieną kertančių žmonių
   tapatybės nustatymas, neintervencinis žmonių ir prekių aptikimas, medžiagų susekimas, mėginių
   ėmimas, geografinis atpažinimas, įskaitant duomenų registravimą ir analizę, ir pan.),
   veiksmingumo ir našumo didinimas; Europos žemės ir jūrų sienų apsaugos gerinimas (pvz.,
   pasitelkus neintervencinį ir povandeninį transporto priemonių aptikimą, transporto priemonių
   sekimą, geografinį atpažinimą, įskaitant duomenų registravimą ir analizę, stebėjimą, nuotolines
   operacijas ir pan.); saugumas jūroje; (nelegalios) migracijos srautų vertinimas ir valdymas. Bus
   sukurta tinkama bazė, kad veikla būtų koordinuojama su Europos operatyvaus bendradarbiavimo
   prie valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros vykdoma veikla.
 ---pagebreak--- L 400/224        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

• Saugumo ir saugos atkūrimas krizės atveju: Veikla bus sukoncentruota į technologijas,
   kuriomis apžvelgiamos ir remiamos įvairios ekstremalių situacijų valdymo operacijos,
   pavyzdžiui, civilinės saugos (įskaitant stichines nelaimes ir pramonines avarijas), humanitarinės
   pagalbos ir gelbėjimo užduočių srityse. Šiai užduočių sričiai reikia tam tikrų pajėgumų, kurių
   daugelis visų pirma susiję su etapais „parengtis“, „atsakas“ ir „atkūrimas“. Siekiama sušvelninti
   incidento padarinius. Kuriant reikalingus pajėgumus, bus akcentuojama: bendras organizacinis ir
   operatyvinis pasirengimas susidoroti su saugumo incidentais (pvz., tarporganizacinis
   koordinavimas ir informavimas apie ekstremalias situacijas, strateginių išteklių ir inventoriaus
   įvertinimas ir pan.), krizių valdymas (pvz., integruotos perspėjimo ir valdymo priemonės,
   incidento ir prioritetinių reikalavimų įvertinimas, įvairiarūšių veikėjų ir išteklių integravimas,
   evakuacija ir izoliavimas, teroro aktų ir nusikaltimų padarinių neutralizavimas ir lokalizavimas ir
   pan.), įsikišimas į priešišką aplinką, skubi humanitarinė pagalba ir saugumo incidento padarinių
   bei jų pakopinio poveikio valdymas (pvz., visuomenės sveikatos priežiūros sistemos veikimas,
   verslo nenutrūkstamumas, pasitikėjimo stiprinimo priemonės, sutrikdyto ar nutraukto
   visuomenės funkcionavimo atkūrimas ir pan.).
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     L 400/225

Pirmiau minėtos sritys bus remiamos veikla, vykdoma toliau išvardytose įvairius interesus
apimančiose srityse:

• Saugumo sistemų integravimas, sujungiamumas ir sąveika: Veikla, susijusi su žvalgybos
   informacija, informacijos rinkimu ir civiliniu saugumu, sudarys sąlygas ir (arba) prisidės prie
   technologijų, reikalingų pirmiau minėtiems pajėgumams sukurti, rezultatų sutelkiant dėmesį į
   įvairias sritis apimančius klausimus, pavyzdžiui: sistemų, įrangos, paslaugų ir procesų, įskaitant
   teisėsaugos, gaisrų gesinimo, civilinės gynybos ir medicinos informacijos infrastruktūras,
   sąveikos ir tarpusavio ryšių tobulinimą, užtikrinant jų patikimumą, informacijos slaptumo ir
   vientisumo apsaugą, visų operacijų ir jų tvarkymo atsekamumą ir pan. Į veiklą taip pat bus
   įtraukti standartizavimo ir mokymo klausimais (įskaitant susijusius su kultūrų, žmonių
   ir organizacijų sąveika).
 ---pagebreak--- L 400/226       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

• Saugumas ir visuomenė: Veikla yra bendra visoms sritims ir turėtų būti atliekama
   bendradarbiaujant gamtos mokslų, technologijų ir kitų, visų pirma politikos, socialinių ir
   humanitarinių mokslų atstovams. Dėmesys bus sutelktas į kultūrines, socialines ir ekonomines
   bei sistemines rizikos analizes, scenarijų sudarymą ir kitą mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su:
   saugumu, kaip besivystančia koncepcija (išsami su saugumu susijusių poreikių analizė, siekiant
   apibrėžti pagrindinius funkcinius reikalavimus, kad galima būtų spręsti kintančias saugumo
   užduotis), tarpusavio sąveika, pažeidžiamomis vietomis, atsiradusiomis dėl nelaimių ir naujų
   grėsmių (pvz., terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo srityse), piliečių elgsena kritinėmis
   situacijomis (pvz., terorizmo ir nusikaltimų suvokimas, minios elgsena, tai, kaip visuomenė
   supranta pilietines teises, socialines ir kultūrines apsaugos formas ir priima saugumo (ir saugos)
   priemones, pasirengimu ir piliečių parengtimi teroro aktų atveju; klausimais, susijusiais su
   valdžios institucijų ir piliečių ryšių palaikymu kritinėmis situacijomis, pilietinio informuotumo
   apie grėsmes ugdymu, piliečiams skirtomis gairėmis apie vidaus saugumo patariamąsias ir
   pagalbines sistemas valstybėse narėse ir ES lygiu, teroristų elgsenos, psichologijos ir kitomis
   atitinkamomis analizėmis, etiniais klausimais, susijusiais su asmens duomenų apsauga ir
   informacijos vientisumu. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus stengiamasi sukurti statistinius
   nusikalstamumo rodiklius, kurie leistų vertinti nusikalstamumo pokyčius.

• Saugumo mokslinių tyrimų koordinavimas ir sisteminimas: Ši sritis suteikia pagrindą
   nacionalinio, Europos ir tarptautinio saugumo mokslinių tyrimų pastangų koordinavimo ir
   sisteminimo veiklai, kad būtų išplėtotos bendros civilinių, saugumo ir gynybos mokslinių tyrimų
   pastangos ir suderinama mokslinių saugumo tyrimų paklausa ir pasiūla. Veikla taip pat bus
   sutelkta į atitinkamų teisinių sąlygų ir procedūrų tobulinimą.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/227

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinis bendradarbiavimas saugumo mokslinių tyrimų veikloje bus vykdomas atsižvelgiant į
vidinius ir išorinius Bendrijos politikos aspektus. Dėl ypatingo šios srities jautrumo, dėl tarptautinio
bendradarbiavimo bus sprendžiama kiekvienu atskiru su atitinkama trečiąja šalimi susijusiu atveju.
Darbo programoje gali būti apibrėžti tam tikri tarptautinio bendradarbiavimo reikalavimai ir
kriterijai.

Specialios tarptautinio bendradarbiavimo veiklos galimybė bus svarstoma, kai ji yra abipusiai
naudinga, pvz., mokslinių tyrimų, susijusių su saugumo veiklos visuotiniu pritaikymu – didelio
masto nelaimių valdymas – atveju.

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Saugumo mokslinių tyrimų tema pagal savo pobūdį ir sandarą yra lanksti. Veiklą sudarys sąlygas
prisitaikyti prie dar nežinomų būsimų grėsmių saugumui, įskaitant nelaimes, ir prie susijusių
politinių poreikių, kurių gali atsirasti. Lankstumas papildys tikslinį pirmiau minėtos mokslinių
tyrimų veiklos pobūdį.
 ---pagebreak--- L 400/228           LT              Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

                                              II PRIEDAS

                            ORIENTACINIS SUMOS PASKIRSTYMAS

Orientacinis paskirstymas programoms (milijonais EUR):

          Sveikata                                                                          6 100
          Maistas, žemės ūkis ir žuvininkystė, biotechnologijos                             1 935
          Informacijos ir ryšių technologijos                                               9 050
          Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos                       3 475
    technologijos
          Energetika                                                                        2 350
          Aplinka (įskaitant klimato kaitą)                                                 1 890
          Transportas (įskaitant aeronautiką)                                               4 160
          Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai                      623
          Kosminės erdvės tyrimai                                                           1 430
          Saugumas                                                                          1 400

         IŠ VISO 1 2 3 1                                                                    32 413

1
         Įskaitant bendras technologijų iniciatyvas (finansinis planas ir kt.) ir dalį koordinavimo bei
         tarptautinio bendradarbiavimo veiklos, finansuotinos pagal temas.
2
         Bus siekiama, kad bent 15 % lėšų, skiriamų pagal šią programą, būtų skiriama MVĮ.
3
         Įskaitant ne didesnį kaip 800 mln. EUR įnašą į Europos investicijų banką, skirtą jo rizikos
         pasidalijimo finansinei priemonei, kaip nurodyta III priede. Įnašas apskaičiuojamas
         proporcingumo pagrindu dėl kiekvienos temos, išskyrus temą „Socialiniai ir ekonomikos bei
 ---pagebreak--- 30.12.2006     LT               Europos Sąjungos oficialusis leidinys                  L 400/229

       humanitariniai mokslai“, dėl kurios įnašas į rizikos pasidalijimo finansinę priemonę
       nemokamas.
       400 mln. EUR iš šios sumos bus skirta 2007–2010 m. metiniams įnašams.
1
       Iš šios sumos ne mažiau kaip 210 milijonų EUR ir ne daugiau kaip 250 milijonų EUR
       skiriama COST, atsižvelgiant į laikotarpio vidurio įvertinimą. Finansinė parama bus
       teikiama kaip subsidija, kuri bus išmokama remiantis subsidijos susitarimu, sudarytu
       Komisijos ir juridinio asmens, kurį COST paskyrė savo vykdymo atstovu, apie kurį Tarybos
       generalinis sekretoriatas pranešė Komisijai ir kuris nurodytas darbo programoje.
 ---pagebreak--- L 400/230        LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       30.12.2006

                                            III PRIEDAS

                               Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė

Pagal II priedą Bendrija skirs įnašą (koordinavimo ir paramos veikla) Europos investicijų bankui
(EIB), kuris taps rizikos pasidalijimo finansinės priemonės (RPFP) partneriu. RPFP, kurią bendrai
finansuos Bendrija ir EIB, yra skirta privačiojo sektoriaus investicijoms į mokslinius tyrimus,
technologinę plėtrą ir demonstracinę veiklą, įskaitant inovacijas, visoje Europoje skatinti.

Bendrijos įnašas padidins Banko rizikos valdymo galimybes sudarydamas sąlygas i) suteikti
daugiau su tam tikro lygio rizika susijusių EIB paskolų ir garantijų bei ii) finansuoti rizikingesnę,
nei būtų galima be tokios Bendrijos paramos, europinę MTTP veiklą padedant pašalinti trūkumus
rinkoje. Bus siekiama:

• padidinti vertę srityse, kuriose rinka negali suteikti reikiamo finansavimo; ir

• atlikti katalizatoriaus vaidmenį darant įtaką privačioms investicijoms.

Bendrijos įnašas bus skirtas RPFP laikantis II priede išdėstytų nuostatų.

EIB skolins lėšas iš tarptautinių finansų rinkų ir teiks garantijas savo finansiniams partneriams
pagal savo standartines taisykles, reglamentus ir procedūras.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/231

Jis naudos šį įnašą remdamasis principu „pirmas atėjai, pirmas gavai“ Banko atidėjimams ir
kapitalo paskirstymui Banke ir tokiu būdu padengs dalį rizikos, susijusios su operacijomis,
remiančiomis reikalavimus atitinkančius europinius veiksmus MTTP srityje.

Remdamasis savo finansiniu vertinimu EIB įvertins finansinės rizikos dydį ir nustatys atidėjimų ir
kapitalo paskirstymo vertę.

Rizikos įvertinimas ir rūšiavimas bus atliekami bei su tuo susiję sprendimai dėl atidėjimų ir kapitalo
bus priimami laikantis Banko standartinių procedūrų pagal jo struktūrinę finansinę priemonę, kurias
yra patvirtinę ir kontroliuoja jo akcininkai bei kurios laikui bėgant yra atnaujinamos bei keičiamos.
Šios procedūros nebus keičiamos dėl Bendrijos įnašo.

Rizika Bendrijos biudžetui yra susijusi tik su sumokėtomis ar sumokėti įsipareigotomis sumomis.
Bendrija galimų biudžetinių įsipareigojimų neturės, kadangi visą likusią riziką dengs EIB.

Bendrijos įnašas bus išmokamas kasmet remiantis daugiamečiu planu ir atsižvelgiant į paklausos
raidą. Metinė suma bus nustatyta darbo programoje atsižvelgiant į veiklos ataskaitą ir EIB pateiktas
prognozes.

Daugiametis planas bus finansuojamas pagal kiekvieną temą, dėl kurios daromas įnašas, ir prireikus
patikslintas laikantis įnašų proporcingumo principo.
 ---pagebreak--- L 400/232        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

Susitarime, kuris bus sudarytas su EIB po išsamių konsultacijų su valstybėmis narėmis, bus
nustatytos Bendrijos lėšų naudojimo atidėjimams ir kapitalo paskirstymui sąlygos. Į susitarimą bus
įtrauktos inter alia šios sąlygos ir reikalavimai:

• Bendrijos MTTP veiklos atitiktis reikalavimams. Bendros technologijų iniciatyvos, Bendrai
   vykdomi projektai, Kompetencijos tinklai ir MVĮ skirti moksliniai tyrimai, finansuojami
   Bendrijos, automatiškai atitinka reikalavimus, jeigu jų tikslai priklauso Specialiosios programos
   temų, dėl kurių daromas įnašas, sričiai. Trečiosiose šalyse, kurios nėra asocijuotosios šalys,
   įsisteigę juridiniai asmenys taip pat atitinka reikalavimus, jeigu jie dalyvauja Septintosios
   bendrosios programos netiesioginėje veikloje ir jų išlaidos atitinka Bendrijos finansavimo
   skyrimo reikalavimus.

   Kiti europiniai veiksmai (pavyzdžiui, EUREKA) atitinka reikalavimus, jeigu jie susiję su
   moksliniais tyrimais, technologine plėtra ir demonstracine veikla temų, dėl kurių daromas įnašas,
   srityse, atitinkančiose Europos mokslinių tyrimų principus ir kriterijus, ir jeigu paskolos gavėjai
   ar laiduojamieji yra juridiniai asmenys, įsisteigę valstybėse narėse ar asocijuotosiose šalyse.

   RPFP bus pasiūlyta visoms valstybėms narėms ir asocijuotosioms šalims, siekiant užtikrinti, kad
   visi juridiniai asmenys, neatsižvelgiant į jų dydį (įskaitant MVĮ ir mokslinių tyrimų
   organizacijas, įskaitant universitetus), visose valstybėse narėse galėtų naudotis šia priemone savo
   veiklai, vykdomai pagal reikalavimus atitinkančius projektus, finansuoti.

   Komercinio pobūdžio inovacinė veikla atitinka RPFP skyrimo reikalavimus tik naudojant EIB
   nuosavą įnašą.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       L 400/233

   Remiantis pagal Sutarties 167 straipsnį priimtu reglamentu dėl dalyvavimo taisyklių, susitarime
   taip pat bus nustatyta tvarka, kurios laikydamasi Bendrija tinkamai pagrįstais atvejais galės
   nesutikti, kad EIB naudotų Bendrijos įnašą.

   Finansinės rizikos dalies, kuri bus dengiama iš Bendrijos įnašo, nustatymo taisyklės ir rizikos
   riba, kurią viršijęs EIB gali naudoti Bendrijos įnašą, bei atitinkamų pajamų pasidalijimo
   taisyklės.

   Bendrijos įnašo, skirto kiekvienai operacijai, dydis priklausys nuo EIB atlikto finansinės rizikos
   įvertinimo. Bendra atidėjimų ir kapitalo paskirstymo, skirto daugumai RPFP operacijų, suma
   turėtų sudaryti 15–25 % šių operacijų nominalios vertės. Bendra atidėjimams ir kapitalo
   paskirstymui naudojama Bendrijos įnašo suma jokiu būdu neviršija 50 % nominalios paskolos ar
   garantuotos vertės. Atliekant kiekvieną operaciją bus dalijamasi rizika.

   Susitarimai, pagal kuriuos Bendrija stebės EIB skolinimo ir garantijų suteikimo operacijas,
   susijusias su Bendrijos įnašu, įskaitant EIB finansinių partnerių atliekamas operacijas.

EIB gali naudoti Bendrijos įnašą tik operacijoms, kurios buvo patvirtintos nuo šios Specialiosios
programos įsigaliojimo dienos iki 2013 m. gruodžio 31 d.
 ---pagebreak--- L 400/234        LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

Apie šio laikotarpio metu už Bendrijos įnašą sukauptas palūkanas ir pajamas EIB kasmet praneša
Komisijai, kuri informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą. Pagal Finansinio reglamento
18 straipsnio 2 dalį jos laikomos RPFP asignuotomis pajamomis ir įtraukiamos į biudžetą.

Priimdama darbo programą, Komisija gali nuspręsti RPFP nepanaudotas ir todėl iš EIB
susigrąžintas lėšas perskirstyti kitos netiesioginės veiklos, vykdomos pagal šios Specialiosios
programos temas, dėl kurių mokamas įnašas, tikslais, atlikus Bendrosios programos II priede
nurodytą tarpinį įvertinimą. Atliekant tarpinį įvertinimą bus atliktas RPFP poveikio išorės
įvertinimas.

Komisija aktyviai vykdys aktyvų Bendrijos įnašo veiksmingo panaudojimo monitoringą, įskaitant
veiksmų sėkmingumo aspektų ex-post įvertinimus, ir reguliariai teiks pranešimus Programos
komitetui. Be to, svarbiausius šios srities įvertinimo rezultatus Komisija įtrauks į metinį mokslinių
tyrimų ir technologinės plėtros veiklos pranešimą, kurį jį pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai
pagal Sutarties 173 straipsnį.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/235

                                            IV PRIEDAS

    Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų bendros technologijų iniciatyvos ir koordinavimas

Bendros technologijų iniciatyvos 1

Į orientacinį sąrašą įrauktinos mokslinių tyrimų, atliekamų pagal bendras technologijų iniciatyvas,
sritys nurodomos toliau remiantis I priede nustatytais kriterijais. Šios bendros technologijų
iniciatyvos sprendžia pačius įvairiausius uždavinius. Atitinkamai kiekvienu konkrečiu atveju turi
būti sukurtos struktūros, kad galima būtų atsižvelgti į ypatingas konkrečios mokslinių tyrimų srities
charakteristikas. Kiekvienu atveju turėtų būti nustatoma konkreti struktūra, skirta pagal bendrą
technologijų iniciatyvą atliekamų mokslinių tyrimų sutartai darbotvarkei įgyvendinti, reikalingoms
viešojo ir privataus sektorių investicijoms sutelkti bei europinėms pastangoms koordinuoti. Bendrija
galėtų skirti lėšų mokslinių tyrimų darbotvarkei įgyvendinti remiantis atskirais pasiūlymais.
Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą, remiantis I priede nurodytais kriterijais gali būti
nustatytos būsimos bendros technologijų iniciatyvos.

• Naujoviškų vaistų iniciatyva

Naujoviškų vaistų bendros technologijų iniciatyvos tikslas yra didinti Europos farmacijos sektoriaus
konkurencingumą numatant koordinuotą metodą, skirtą vaistų kūrimo proceso mokslinių tyrimų
kliūtims įveikti, sumažinti vaistų sukūrimo laiką ir sumažinti klinikinių bandymų metu nepatvirtintų
naujų vaistų dalį. Tai sudarys galimybę greičiau gauti kryptingesnio poveikio vaistų ir užtikrins
greitesnę investicijų moksliniams tyrimams grąžą, taip pritraukiant daugiau privataus sektoriaus
investicijų tolesniems moksliniams tyrimams.

1
       Siūlomų bendrų technologijų iniciatyvų sąrašas yra tik orientacinis ir galėtų būti tikslinamas
       atsižvelgiant į būsimus pokyčius. Dėl kiekvienos bendros technologijų iniciatyvos bus
       nusprendžiama atskirai (žr. I priedo skyrių „Moksliniai ir technologiniai tikslai, pagrindinės
       temų ir veiklos kryptys“).
 ---pagebreak--- L 400/236        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                     30.12.2006

Naujoviškų vaistų iniciatyvos strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkėje (SMTD) apibrėžti
ikikonkurenciniai moksliniai tyrimai apims: geresnio vaistų tinkamumo, saugos ir veiksmingumo
numatymo priemonių ir metodų, duomenų integravimo ir žinių valdymo pažangios infrastruktūros
kūrimą visuose reikalinguose etapuose artimai bendradarbiaujant su pramonės įmonėmis,
akademinio sluoksnio atstovais ir klinikų centrais. Jie taip pat užpildys švietimo ir mokymo spragas,
užtikrindami, kad Europa turėtų įgūdžių mokslinių tyrimų rezultatus paversti nauda pacientams.
Bus užtikrintas glaudus Europos bendrijos ir pramonės įmonių bei kitų suinteresuotų subjektų –
reglamentavimo tarnybų, pacientų, akademinio sluoksnio atstovų, klinikų darbuotojų ir pan. –
bendradarbiavimas, taip pat bus mobilizuotos viešojo ir privataus sektoriaus lėšos. SMTD bus
įgyvendinama pasitelkus naujų vaistų iniciatyvą (NVI) ir atitinkamą viešojo ir privačiojo sektoriaus
partnerystės struktūrą, kuri bus sukurta specialiai šiam tikslui.

• Nanoelektronikos technologijos 2020

Nanoelektronika Europos konkurencingumui yra nepaprastai svarbi strategiškai, kadangi jos
produktai atveria esminių inovacijos galimybių kituose sektoriuose (multimedijos,
telekomunikacijų, transporto, sveikatos priežiūros, aplinkos, pramoninio perdirbimo ir pan.). Tam
reikia, kad MTTP ir inovacijų pastangos būtų geriau susistemintos, optimizuotos ir integruotos į
platesnius procesus, kuriuose dalyvautų visi subjektai, būtini sėkmei šioje srityje užtikrinti.

Šia iniciatyva bus stengiamasi patenkinti siliciu paremtų technologijų poreikį keturiuose
technologijų sektoriuose: i) loginių ir atminties įtaisų dydžio mažinimas siekiant geresnių
charakteristikų ir mažesnių išlaidų, ii) pridėtinės vertės funkcijų, įskaitant jutimo, sužadinimo,
paketavimo funkcijas, kūrimas, bei jų susiejimas su loginėmis ir atminties funkcijomis, parengiant
kompleksinius sprendimus „sistema luste“ ar „sistema pakete“, iii) įrangos ir medžiagų ir
iv) konstrukcijos automatizavimo.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                         L 400/237

• Įterptosios skaičiavimo sistemos

Įterptosios skaičiavimo sistemos – nematoma elektroninė ir programinė įranga, produktus ir
procesus padaranti pažangius – yra strategiškai svarbios svarbių Europos pramonės sektorių, pvz.,
automobilių, aviacijos elektronikos, vartotojiškos elektronikos, telekomunikacijų, medicininių
sistemų ir apdirbamosios gamybos, konkurencingumui. Be to, didėjančios šių įtaisų sujungimo
galimybės sukuria visiškai naujų rinkų ir socialinių taikymų potencialą, kurį Europa turi būti gerai
pasirengusi išnaudoti.

Įterptųjų kompiuterinių sistemų bendra technologijų iniciatyva sutelks ir sukoncentruos mokslinių
tyrimų pastangas, pritraukdama privataus ir viešojo sektoriaus investicijų siekiant pasidalinti didele
rizika ir išlaikyti aukštą ambicijų lygį. Pagal šią iniciatyvą bus nagrinėjamas visur esančios,
tarpusavyje sąveikaujančios ir rentabilios, bet taip pat ir galingos bei saugios elektronikos ir
programinės įrangos sistemų projektavimas, kūrimas ir diegimas. Bus sukurti pavyzdiniai projektai,
siūlantys standartinius konstrukcinius metodus tam tikriems taikymams, tarpinei įrangai,
sudarančiai sklandaus sujungimo ir sąveikos galimybę, integruotoms projektavimo programinės
įrangos priemonėms ir metodams, skirtiems greitai kūrybai ir prototipų gamybai, bei naujus
kompiuterių ir realaus pasaulio sąveikos metodus.

• Vandenilio ir kuro elementų iniciatyva

Vandenilio ir kuro elementai – tai energetikos technologijos, kurios gali iš esmės pakeisti tai, kaip
Europa gamina ir vartoja energiją, kurios atveria didžiulį plėtros į ilgalaikes nepriklausomas tvarios
energijos atsargas potencialą ir suteikia Europai lemiamą konkurencinį pranašumą. Perėjimui į
vandeniliu paremtą ekonomiką reikia didelių mokslinių tyrimų ir kapitalo investicijų į naujų
pramonės šakų, naujų tiekimo grandinių struktūrų, infrastruktūros ir žmogiškųjų išteklių kūrimą.
 ---pagebreak--- L 400/238        LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                       30.12.2006

Pagal šią bendrą technologijų iniciatyvą bus apibrėžta ir įgyvendinta į tikslą orientuota Europos
pramoninių mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo programa, kurios metu turi
būti sukurtos patikimos vandenilio ir kuro elementų technologijos ir parengtos komerciniam
platinimui. Pagrindinės BTI mokslinių tyrimų darbotvarkės temos bus: kuro elementų kūrimas
visiems taikymų sektoriams ir tipams, tvarus vandenilio tiekimas, įskaitant gamybą, platinimą,
laikymą ir pristatymą, integruotas, plataus masto brandžių ir pažangių technologijų demonstravimas
tikros eksploatacijos sąlygomis ir parengtinė rinkos bazės formavimo veikla. Tai bus įgyvendinta
remiantis nuodugniu ir nuolat plėtojamu ES technologijų plėtros planu ir verslo atstovų pozicija,
išsamiai aprašančiais perėjimo strategiją ir ilgalaikius tikslus bei įgyvendinimo etapus.

• Aeronautika ir oro transportas

Europa turi išlikti pagrindinių technologijų priešakyje, jei nori ateityje turėti darnų, novatorišką ir
konkurencingą aeronautikos ir oro transporto pramonės sektorių. Ekologiškų technologijų kūrimas
yra labai svarbus siekiant užtikrinti viso oro transporto sektoriaus konkurencingumą. Naujoviškos
technologijos ypač svarbios siekiant išlikti konkurencingiems srityse, kuriose konkurencija nuolat
didėja, ir vėl tapti konkurencingiems srityse, kuriose Europai potencialiai gali priklausyti geroka
rinkos dalis, pavyzdžiui regioninio transporto srityje. Atsižvelgiant į tai, kad ši pramonės šaka labai
imli MTTP pastangoms, dabartinis Europos aeronautikos ir oro transporto įmonių
konkurencingumas pasaulio rinkose buvo pasiektas reikšmingomis privačiojo sektoriaus
investicijomis (paprastai 13–15 % apyvartos) per daugelį dešimtmečių. Atsižvelgiant į šio
sektoriaus specifiką, naujovės dažnai priklauso nuo produktyvaus viešojo ir privataus sektoriaus
bendradarbiavimo.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      L 400/239

Dėl tam tikrų ACARE strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės aspektų reikalingas tam tikras
poveikio mastas ir tikslo tęstinumas, todėl reikia, kad bendra technologijų iniciatyva būtų sutelkta į
darnią ir specializuotą pažangių technologijų mokslinių tyrimų programą ir skatintų integraciją,
patvirtinimą dideliu mastu ir demonstravimą.

Aeronautikos ir oro transporto sektoriuje bus nagrinėjamos įvairios sritys, pvz., aplinkai žalos
nedaranti ir rentabili oro transporto sistema („Ekologiška oro transporto sistema“) ir oro eismo
valdymas, remiant bendro Europos dangaus politiką ir iniciatyvą SESAR.

• Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos (GMES)

Europai reikia savarankiškų pajėgumų, paremtų Europos pasaulinės stebėsenos standartu. Tai labai
padės Europai ir jos pramonės įmonėms šioje srityje, kurioje jos konkurentai į pasaulinio stebėjimo
sistemų standartų kūrimą investuoja stambias sumas.

GMES turi reaguoti į politinius įgaliojimus, suteiktus 2001 m. lapkričio 13 d. Tarybos rezoliucijoje
dėl pradinio Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos laikotarpio (GMES) 1, kuri buvo
priimta po 2001 m. birželio mėn. Geteborgo aukščiausio lygio susitikimo atsižvelgiant į 2004 m.
vasario mėn. pristatytą veiksmų planą dėl GMES 2 ir jo įtraukimą į „Augimo iniciatyvą“ bei
„Greitos pradžios sąrašą“.

1
       OL C 350, 2001 12 11, p. 4.
2
       „Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (GMES): GMES įdiegimas iki 2008 m.
       (2004–2008 m. veiksmų planas)“ – COM (2004) 65, 2004 2 3.
 ---pagebreak--- L 400/240          LT                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    30.12.2006

GMES ateitis priklauso nuo reikšmingų ilgalaikių investicijų, kurias darytų ir vartotojai, ir
infrastruktūros tiekėjai (viešojo ir privačiojo sektorių). Tam labai svarbu, kad GMES sudarytų aiškų
ir darnų savo įvaizdį, kurį vartotojai, valdžios institucijos ir pramonė lengvai atpažintų.
Nepriklausomai nuo specialių GMES taikymo sričių, remiantis bendra politine atsakomybe reikės
taikyti pripažintų standartų rinkinį, patvirtinimo mechanizmus ir politiką.

Tuo tikslu galėtų būti sukurta GMES valdymo struktūra bendros technologijų iniciatyvos (BTI)
forma, siekiant suburti visus suinteresuotus subjektus kartu su jų ištekliais, ypač nacionalines ir
europines vartotojų organizacijas.

GMES skirta BTI turėtų užtikrinti gerą su GMES susijusios veiklos koordinavimą, be kita ko ir
šiais būdais:

–           kiekvienos GMES taikymo srities vartotojų reikalavimų konsolidavimas,

–           GMES operatyvinių paslaugų plėtros bei su jomis susijusių pajėgumų ir infrastruktūros
            priežiūra ir palaikymas,

–           tam tikrais atvejais – tokių paslaugų patvirtinimas,

–           mechanizmų, skirtų užtikrinti ilgalaikes galimybes naudotis duomenimis („duomenų
            pirkimas“), kūrimas.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       LT                 Europos Sąjungos oficialusis leidinys                        L 400/241

GMES BTI taip pat būtų veiksminga priemonė skatinti aktyvų privataus sektoriaus įsitraukimą, kad
jis veiktų kaip pramonės (įskaitant MVĮ) ir kitų galimų rangovų, pageidaujančių prisidėti prie
GMES įgyvendinimo, koordinavimo ir finansavimo priemonė, pasitelkus atitinkamus konkurencijos
procesus.

GMES užtikrins, kad Europa pirmautų pagrindinių infrastruktūrų, įskaitant strateginius kosminius
pajėgumus, valdymo ir naudojimo srityje. Jis taip pat galėtų būti pagrindas, kuriuo remdamiesi
viešieji ir privatūs subjektai efektyviai vartotų baigtinius gamtinius išteklius. Taigi, tai padės
pagerinti produktyvumą daugelyje sektorių, kuriuose reikia nuoseklios ir atnaujintos informacijos
apie turimus išteklius.

Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimas 1

Bendrai įgyvendinti skirtų nacionalinių mokslinių tyrimų programų iniciatyvų orientacinis sąrašas
pateikiamas toliau ir dėl jo galėtų būti priimtas atskiras sprendimas, grindžiamas Sutarties
169 straipsniu. Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą gali būti nustatomos ir siūlomos kitos
iniciatyvos.

Kiekvieno sprendimo atveju, jei ir kai jis bus priimtas, būtų sukurta speciali įgyvendinimo struktūra,
organizacinė struktūra ir atitinkamos šios veiklos įgyvendinimo valdymo įstaigos. Pagal II priedą
Bendrija iniciatyvoms galėtų skirti finansinę paramą ir galėtų aktyviai dalyvauti ją įgyvendinant,
pasitelkdama šiai veiklai vykdyti tinkamiausias priemones.

1
       Šis sąrašas yra grynai orientacinis; dėl pasiūlytų iniciatyvų bus priimti atskiri sprendimai
       laikantis 169 straipsnio (žr. I priedo skyrių „Moksliniai ir technologiniai tikslai, pagrindinės
       temų ir veiklos kryptys“).
 ---pagebreak--- L 400/242        LT                Europos Sąjungos oficialusis leidinys                      30.12.2006

• 169 straipsnio iniciatyva Baltijos jūros mokslinių tyrimų srityje

Bus siekiama pradėti ir įgyvendinti bendrą MTTP programą, sujungiančią kelias nacionalines
programas jūros mokslų ir tvaraus Baltijos jūros vystymo srityje. Laikydamasi tam tikrų
tarptautinių, Europos ir regioninių konvencijų, susijusių su Baltijos jūra, ši iniciatyva sudarys
galimybę sukurti platformą, kurios pagrindu bus sisteminami ir platinami šios srities rezultatai, ir
užtikrins būtiną MTTP tvariam Baltijos jūros vystymui remti.

• 169 straipsnio iniciatyva kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos srityje

Bendros MTTP programos kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos srityje tikslas bus sutelkti
nacionalines mokslinių tyrimų pastangas ir tirti, kaip IRT gali pagerinti senyvo amžiaus žmonių
gyvenimo kokybę ir pratęsti jų savarankiško gyvenimo savo namų aplinkoje ir apylinkėse
laikotarpį. Tai, pavyzdžiui, apima pagalbą atliekant kasdieninę veiklą, socialinių kontaktų
palengvinimą, sveikatos ir aktyvumo kontrolę ir saugos bei saugumo padidinimą. Pagrindinis
dėmesys bus sutelktas į tai, kaip pasitelkus įrenginius, sistemas ir paslaugas sukurti nebrangius,
patikimus ir pasitikėjimo vertus sprendimus. Šia iniciatyva bus siekiama plataus masto europinio
bendradarbiavimo, suburiant pakankamą dalyvių kiekį ir užtikrinant ilgalaikius įsipareigojimus.

• 169 straipsnio iniciatyva metrologijos srityje

Bus siekiama pradėti ir vykdyti darnią bendrą metrologijos MTTP programą, sujungiančią kelias
nacionalines programas, kurios sudarys Europai galimybę reaguoti į didėjančią naujausios
metrologijos, kaip mokslinius tyrimus ir politiką remiančių inovacijų priemonės, paklausą. Ši
iniciatyva visų pirma padės siekti Europos nacionalinių matavimo sistemų tikslų, su kuriais susijusį
darbą atlieka nacionalinių metrologijos laboratorijų tinklai.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      LT                   Europos Sąjungos oficialusis leidinys                    L 400/243

                                               V PRIEDAS

                  Informacija, kuria Komisija turi pateikti pagal 8 straipsnio 5 dalį

1.       Informacija apie atskirus projektus, sudarančius sąlygas vykdyti kiekvieno pasiūlymo
         stebėseną jų įgyvendinimo metu, pirmiausia:

         –     pateikti pasiūlymai;

         –     kiekvieno pasiūlymo įvertinimo rezultatai;

         –     susitarimai dėl subsidijų;

         –     užbaigti projektai.

2.       Informacija apie kiekvieno kvietimo teikti paraiškas ir projekto įgyvendinimo rezultatus,
         pirmiausia:

         –     kiekvieno kvietimo teikti paraiškas rezultatai;

         –     derybų dėl subsidijų susitarimų rezultatai;

         –     projekto įgyvendinimas, įskaitant mokėjimo duomenis ir projekto rezultatus.

3.       Informacija apie programos įgyvendinimą, įskaitant atitinkamą informaciją, susijusią su
         Bendrąja programa, Specialiąja programa ir kiekviena tema.

Ši informacija (pirmiausia informacija apie pasiūlymus, jų įvertinimą ir susitarimus dėl subsidijų)
turėtų būti pateikta vienodos struktūros elektronine ir apdorotina forma, kuria būti galima
pasinaudoti pasitelkus IT informacijos ir duomenų pateikimo sistemą, kuri sudaro sąlygas analizuoti
duomenis.