title: 2018 m. balandžio 16 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/599, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2003/76/EB, numatantis būtinas prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo įgyvendinimo priemones

text:
20.4.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 101/1

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/599
   2018 m. balandžio 16 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2003/76/EB, numatantis būtinas prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo įgyvendinimo priemones
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą Protokolą Nr. 37 dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo, ypač į jo 2 straipsnio pirmą pastraipą,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą, (1)

   laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,
   kadangi:

               (1)

               pagal Europos anglių ir plieno bendrijos (EAPB) steigimo sutarties 97 straipsnį ši sutartis nustojo galioti 2002 m. liepos 23 d.2002 m. liepos 24 d. visas EAPB turtas ir įsipareigojimai buvo perduoti Europos Sąjungai;

               (2)

               Protokole Nr. 37 atkreipiamas dėmesys į norą EAPB lėšas naudoti su anglių ir plieno pramone susijusiems moksliniams tyrimams ir dėl to – į būtinumą šiuo atžvilgiu nustatyti tam tikras specialias taisykles. Protokolo Nr. 37 1 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad grynoji turto ir įsipareigojimų vertė, nurodyta EAPB balanse 2002 m. liepos 23 d., laikoma turtu, skirtu su anglių ir plieno pramone susijusiems moksliniams tyrimams (vadinamas likviduojamos EAPB turtas). Likvidavimui pasibaigus, jis bus vadinamas „Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turtu“;

               (3)

               Protokole Nr. 37 taip pat numatyta, kad iš to turto gaunamos pajamos, vadinamos „Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondu“, turi būti naudojamos tik moksliniams tyrimams, išskyrus mokslinių tyrimų pamatinę programą, su anglių ir plieno pramone susijusiuose sektoriuose pagal šio Protokolo Nr. 37 ir juo remiantis priimtų aktų nuostatas;

               (4)

               2003 m. vasario 1 d. Taryba priėmė Sprendimą 2003/76/EB (2), kuriame numatė Protokolo Nr. 37 įgyvendinimo taisykles;

               (5)

               iš likviduojamos EAPB turto gaunamos pajamos, skiriamos moksliniams tyrimams su anglių ir plieno pramone susijusiuose sektoriuose, smarkiai sumažėjo dėl mažų palūkanų kapitalo rinkose pastaraisiais metais, todėl būtina peržiūrėti įsipareigojimų pagal Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programą (toliau – Programa) panaikinimo taisykles, siekiant leisti tokius panaikintus įsipareigojimus atitinkančias sumas panaudoti mokslinių tyrimų programoje. Be to, Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondui taip pat turėtų būti leista panaudoti nuo 2002 m. liepos 24 d. panaikintus įsipareigojimus atitinkančias sumas;

               (6)

               dėl tos pačios priežasties būtina peržiūrėti ir taisykles dėl sumų, susigrąžintų pagal Programą, siekiant jas perkelti mokslinių tyrimų programoje pagal atitinkamas F Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3) nuostatas dėl asignuotųjų pajamų;

               (7)

               todėl Sprendimas 2003/76/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimas 2003/76/EB iš dalies keičiamas taip:

               1.

               4 straipsnio 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:
               „4.   Bet kurių metų gruodžio 31 d. nepanaudotos pajamos ir vis dar turimi iš šių pajamų susidarę asignavimai, taip pat susigrąžintos sumos automatiškai perkeliami į kitus metus. Tie asignavimai negali būti perkelti į kitus biudžeto punktus.
               5.   Biudžeto asignavimai, susiję su įsipareigojimų panaikinimu, automatiškai netenka galios kiekvienų finansinių metų pabaigoje. Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondui leidžiama panaudoti atidėjinius įsipareigojimams, kurie atsilaisvino dėl įsipareigojimų panaikinimo.“;

               2.

               įterpiamas šis straipsnis:
               „4 straipsnis
               2018 m. gegužės 10 d. Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondui leidžiama panaudoti nuo 2002 m. liepos 24 d. pagal 4 straipsnio 5 dalį panaikintus įsipareigojimus atitinkančias sumas.“

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

      Priimta Liuksemburge 2018 m. balandžio 16 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         R. PORODZANOV

      (1)  2018 m. kovo 13 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  2003 m. vasario 1 d. Tarybos sprendimas 2003/76/EB, numatantis būtinas prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo įgyvendinimo priemones (OL L 29, 2003 2 5, p. 22).

      (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).


title: 2018 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/611, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/849 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai

text:
20.4.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 101/70

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2018/611
   2018 m. balandžio 19 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/849 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2016 m. gegužės 27 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/849 (1), kuriuo nustatomos ribojamosios priemonės Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai (KLDR);

               (2)

               KLDR tęsia savo branduolinę ir balistinių raketų programas pažeisdama savo įsipareigojimus, išdėstytus keliose Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose. Tos programos yra iš dalies finansuojamos neteisėtai pervedant lėšas ir ekonominius išteklius;

               (3)

               keturi asmenys, susiję su turto arba išteklių, kuriais galėtų būti finansiškai prisidedama prie KLDR vykdomų branduolinių, balistinių raketų ar kitų masinio naikinimo ginklų programų, pervedimu, turėtų būti įtraukti į asmenų ir subjektų sąrašus, pateiktus Sprendimo (BUSP) 2016/849 II priede;

               (4)

               todėl Sprendimo (BUSP) 2016/849 II priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo (BUSP) 2016/849 II priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 19 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ZAHARIEVA

      (1)  2016 m. gegužės 27 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/849 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/183/BUSP (OL L 141, 2016 5 28, p. 79).

      PRIEDAS
      Sprendimo (BUSP) 2016/849 II priedas iš dalies keičiamas taip:

                  1.

                  II antraštė pakeičiama taip:„II.   Asmenys ir subjektai, teikiantys finansines paslaugas arba susiję su turto ar išteklių, kuriais galėtų būti prisidedama prie KLDR vykdomų branduolinių, balistinių raketų ar kitų masinio naikinimo ginklų programų, pervedimu“;

                  2.

                  po II antraštės paantrašte „A. Asmenys“ įrašomi šie įrašai:

                              Vardas, pavardė

                              Alias

                              Identifikavimo informacija

                              Įtraukimo į sąrašą data

                              Motyvų pareiškimas

                              „9.

                              KIM Yong Nam

                              KIM Yong-Nam, KIM Young-Nam, KIM Yong-Gon

                              Gimimo data: 1947 12 2
                              Gimimo vieta: Sinuju, KLDR

                              2018 4 20

                              Ekspertų grupė nustatė KIM Yong Nam esant Žvalgybos generalinio biuro (Jungtinių Tautų įtraukto į sąrašą subjekto) agentą. Ekspertų grupė nustatė, kad jis ir jo sūnus KIM Su Gwang vykdo apgaulingą finansinę veiklą, kuria galėtų būti prisidedama prie KLDR vykdomų branduolinių, balistinių raketų ar kitų masinio naikinimo ginklų programų. KIM Yong Nam atidarė kelias einamąsias ir taupomąsias sąskaitas Sąjungoje ir dalyvavo vykdant įvairius stambius banko pavedimus į banko sąskaitas Sąjungoje arba sąskaitas už Sąjungos ribų, kol ėjo diplomato pareigas, įskaitant savo sūnaus KIM Su Gwang ir marčios KIM Kyong Hui vardu atidarytas sąskaitas.

                              10.

                              DJANG Tcheul Hy

                              Gimimo data: 1950 5 11
                              Gimimo vieta: Kangwon

                              2018 4 20

                              DJANG Tcheul Hy kartu su savo vyru KIM Yong Nam, savo sūnumi KIM Su Gwan ir marčia KIM Kyong Hui dalyvavo vykdant apgaulingą finansinę veiklą, kuria galėtų būti prisidedama prie KLDR vykdomų branduolinių, balistinių raketų ar kitų masinio naikinimo ginklų programų. Ji turėjo keletą banko sąskaitų Sąjungoje, kurias jos vardu atidarė jos sūnus KIM Su Gwang. Ji taip pat dalyvavo vykdant keletą banko pavedimų iš savo marčios KIM Kyong Hui sąskaitų į banko sąskaitas už Sąjungos ribų.

                              11.

                              KIM Su Gwang

                              KIM Sou-Kwang, KIM Sou-Gwang, KIM Son-Kwang, KIM Su-Kwang, KIM Soukwang

                              Gimimo data: 1976 8 18
                              Gimimo vieta: Pyongyang (Pchenjanas), KLDR
                              diplomatas, KLDR ambasada Baltarusijoje

                              2018 4 20

                              Ekspertų grupė nustatė KIM Su Gwang esant Žvalgybos generalinio biuro (Jungtinių Tautų įtraukto į sąrašą subjekto) agentą. Ekspertų grupė nustatė, kad jis ir jo tėvas KIM Yong Nam vykdo apgaulingą finansinę veiklą, kuria galėtų būti prisidedama prie KLDR vykdomų branduolinių, balistinių raketų ar kitų masinio naikinimo ginklų programų. KIM Su Gwang atidarė daug banko sąskaitų keliose valstybėse narėse, be kita ko, šeimos narių vardu. Jis dalyvavo vykdant įvairius stambius bankų pavedimus į banko sąskaitas Sąjungoje arba į sąskaitas už Sąjungos ribų, kol ėjo diplomato pareigas, įskaitant sąskaitas savo sutuoktinės KIM Kyong Hui vardu.

                              12.

                              KIM Kyong Hui

                              Gimimo data: 1981 5 6
                              Gimimo vieta: Pyongyang (Pchenjanas), KLDR

                              2018 4 20

                              KIM Kyong Hui kartu su vyru KIM Su Gwang, šešuru KIM Yong Nam ir anyta DJANG Tcheul Hy dalyvavo vykdant apgaulingą finansinę veiklą, kuria galėtų būti prisidedama prie KLDR vykdomų branduolinių, balistinių raketų ar kitų masinio naikinimo ginklų programų. Ji gavo kelis banko pavedimus iš savo vyro KIM Su Gwang ir šešuro KIM Yong Nam ir pervedė pinigus į sąskaitas už Sąjungos ribų savo vardu arba savo anytos DJANG Tcheul Hy vardu.“


title: 2016 m. balandžio 7 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/612 dėl valstybės pagalbos SA 28876–2012/C (ex CP 202/2009), kurią Graikija suteikė Pirėjo konteinerių terminalui (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 1978) (Tekstas svarbus EEE. )

text:
20.4.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 101/73

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2018/612
   2016 m. balandžio 7 d.
   dėl valstybės pagalbos SA 28876–2012/C (ex CP 202/2009), kurią Graikija suteikė Pirėjo konteinerių terminalui

         (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 1978)

   (Tekstas autentiškas tik graikų kalba)
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               2015 m. kovo 23 d. Komisija priėmė galutinį sprendimą (1) (toliau – galutinis sprendimas), kuriuo ji padarė išvadą, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai taikė nesuderinamas pagalbos priemones AB Pirėjo konteinerių terminalo (toliau – PKT) ir jį patronuojančios įmonės ir kreditorės Cosco Pacific Limited (toliau – COSCO) naudai, ir nurodė panaikinti atitinkamas pagalbos priemones ir susigrąžinti išmokėtą pagalbą.

               (2)

               2015 m. birželio 2 d. Graikija apskundė galutinį sprendimą Europos Sąjungos Bendrajam Teismui.

         2.   IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

   2.1.   Galutinis sprendimas

               (3)

               2009 m. Komisija gavo skundų dėl kelių mokestinių priemonių, kurios Įstatymu Nr. 3755/2009 (toliau – Įstatymas) buvo suteiktos vienos Pirėjo uosto dalies koncesininkei COSCO ir jos patronuojamam PKT (2). Šios lengvatos yra susijusios su 2008 m. suteikta pradine koncesija. 2012 m. liepos 11 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą ir išreiškė abejonių dėl šių mokesčių lengvatų (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) (3). 2015 m. kovo 23 d. Komisija baigė oficialią bylos tyrimo procedūrą ir nusprendė, kad šios priemonės yra neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba (4):

                           —

                           atleidimas nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas iki III molo veikimo pradžios;

                           —

                           teisė į PVM likutį, neatsižvelgiant į sutarties įvykdymo mastą; sąvokos „investicinė prekė“ apibrėžimas atsižvelgiant į PVM taisykles; teisė imti delspinigius už paslaugas pirmą dieną po 60 dienos nuo prašymo grąžinti PVM pateikimo;

                           —

                           nuostolių perkėlimas be laiko apribojimo;

                           —

                           galimybė rinktis iš trijų skirtingų investicijų kainos nusidėvėjimo metodų, susijusių su II ir III molų rekonstrukcija;

                           —

                           atleidimas nuo paskolų sutarčių, kurios sudaromos siekiant finansuoti projektą, ir susijusių susitarimų žyminio mokesčio;

                           —

                           atleidimas nuo visų mokesčių, žyminio mokesčio, įmokų ir visų teisių, teikiančių naudą valstybei ar trečiosioms šalims, pasirašančioms paskolų kreditavimo sutartis, kuriomis jiems perleidžiamos jose numatytos teisės arba pareigos;

                           —

                           atleidimas nuo žyminio mokesčio, taikomo bet kokio tipo kompensacijoms, kurias Pirėjo uosto direkcija moka PKT pagal koncesijos sutartį ir kurios nepatenka į PVM kodekso taikymo sritį;

                           —

                           apsaugos teikimas pagal specialią užsienio investicijų apsaugos tvarką.

               (4)

               Tame pačiame sprendime Komisija padarė išvadą, kad Graikija nesuteikė valstybės pagalbos atleisdama PKT nuo bendrųjų prievartinio turto eksproprijavimo taisyklių (5).

         2.2.   Vertinama priemonė: atleidimas nuo žyminio mokesčio už kompensacijas, kurias Pirėjo uosto direkcija moka PKT
       (6)

               (5)

               Kalbant apie atleidimą nuo žyminio mokesčio už kompensacijas, kurias Pirėjo uosto direkcija moka PKT, galutiniame sprendime Komisija padarė išvadą, kad Pirėjo uosto direkcija suteikė atrankųjį pranašumą, kuris yra palankus PKT, nes pastarasis buvo atleistas nuo įsipareigojimo mokėti žyminį mokestį tuo atveju, jei: a) Pirėjo uosto direkcija mokėtų kompensaciją, jei būtų pradėta taikyti koncesijos sutarties nuostata dėl kompensacijos, ir b) Pirėjo uosto direkcija mokėtų kitokias kompensacijas, pvz., už žalą, susijusią su koncesijos sutartimi, arba tarptautinių koncesinių įsipareigojimų nevykdymą (7).

               (6)

               Konkrečiai dėl to atvejo, jei Pirėjo uosto direkcija mokėtų kompensaciją dėl to, kad būtų pradėta taikyti nuostata dėl kompensacijos (t. y. pagal ankstesnės konstatuojamosios dalies a punktą), Komisija padarė išvadą, kad Pirėjo konteinerių terminalui suteiktas pranašumas buvo tas, kad jis buvo atleistas nuo įsipareigojimo tokiais atvejais mokėti fiksuotą žyminį mokestį (8). Ši išvada buvo pagrįsta kriterijumi, kad vadovaujantis bendrai taikoma tvarka, t. y. žyminio mokesčio kodeksu (9), kaip jis yra išaiškintas cirkuliare Nr. 44/1987, pagalbinio susitarimo, susijusio su PVM apmokestinama sutartimi, pasirašymas yra apmokestinamas fiksuotu žyminiu mokesčiu (10).

               (7)

               Tačiau Bendrajam Teismui pateiktame prašyme panaikinti galutinį sprendimą Graikija nurodė, kad fiksuotas žyminis mokestis bendrai yra panaikintas nuo 2001 m. (11), t. y. jis buvo panaikintas prieš tai, kai Įstatymu Nr. 3755/2009 nustatytas atitinkamas atleidimas PKT naudai.

         3.   PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

               (8)

               Administracinės procedūros, po kurios buvo priimtas galutinis sprendimas, metu Graikijos valdžios institucijos nė karto neatkreipė Komisijos dėmesio į tai, kad pagal Įstatymo Nr. 2873/2000 25 straipsnį nuo 2001 m. fiksuotas žyminis mokestis yra panaikintas. Graikijos valdžios institucijos niekada neminėjo šio fakto, nors sprendimu pradėti procedūrą buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį dėl PKT atleidimo nuo žyminio mokesčio bendrai (įskaitant fiksuotą ir proporcingą žyminį mokestį), kuris buvo suteiktas PKT remiantis Įstatymo 2 straipsnio 10 dalimi (12). Todėl remiantis informacija, kurią Komisija turėjo tuo metu, kai buvo priimamas galutinis sprendimas, Komisija turėjo teisę padaryti išvadą, kad pagal Įstatymo 2 straipsnio 10 dalį PKT buvo suteikta nesuderinama valstybės pagalba atleidžiant jį ir nuo fiksuoto, ir nuo proporcingo žyminio mokesčio už kompensaciją, kurią Pirėjo uosto direkcija moka PKT pagal koncesijos sutartį (13).

               (9)

               Nors Graikijos valdžios institucijos pavėluotai (14) informavo Komisiją apie bendrą fiksuoto žyminio mokesčio panaikinimą ir nors Komisija neprivalo keisti galutinio sprendimo, ji, veikdama kaip tinkama administravimo institucija, vis dėlto pageidauja galutinį sprendimą pakeisti, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į esamą padėtį. Konkrečiai, atsižvelgdama į Įstatymo Nr. 2873/2000 25 straipsnį, Komisija nebeturi pagrindo manyti, kad atleidimu pagal Įstatymo 2 straipsnio 10 dalį PKT suteikiamas pranašumas tuo atveju, jei, pradėjus taikyti koncesijos sutarties nuostatą dėl kompensacijos, Pirėjo uosto direkcija mokėtų kompensacijas PKT. Vadovaujantis tokių kompensacijų mokėjimui bendrai taikomomis taisyklėmis, tuo metu, kai buvo priimtas Įstatymas Nr. 3755/2009, žyminio mokesčio nereikėjo mokėti. Todėl atitinkamu atleidimu nuo žyminio mokesčio PKT nesuteikiamas atrankusis pranašumas, taigi, šis atleidimas atitinkamai nėra valstybės pagalba.

               (10)

               Kadangi ši informacija Komisijai buvo pranešta tik po to, kai ji priėmė galutinį sprendimą šioje byloje, vadovaudamasi gero viešojo administravimo principu ji nusprendžia iš dalies pakeisti savo 2015 m. kovo 23 d. sprendimą dėl konkretaus priemonės pranašumo. Galutinis sprendimas niekaip nėra keičiamas dėl PKT atleidimo nuo (proporcingo) žyminio mokesčio, kuris paprastai turi būti mokamas už kitokias Pirėjo uosto direkcijos mokamas kompensacijas (t. y. pagal šio sprendimo 5 konstatuojamosios dalies b punktą).

         4.   IŠVADA

               (11)

               Todėl Komisija nusprendė, kad Graikija nesuteikė valstybės pagalbos PKT atleisdama jį nuo žyminio mokesčio tuo atveju, jei, pradėjus taikyti koncesijos sutarties nuostatą dėl kompensacijos, Pirėjo uosto direkcija mokėtų kompensaciją PKT. Todėl ji iš dalies keičia savo 2015 m. kovo 23 d. sprendimą dėl šio priemonės aspekto. Visos kitos minėtojo sprendimo išvados lieka tos pačios.

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo byloje SA.28876 dėl Pirėjo konteinerių terminalo ir Cosco Pacific Limited (OL L 269, 2015 10 15, p. 93) 1 straipsnio septintame punkte įrašomas antras sakinys:

      „Ši priemonė neapima kompensacijos, mokamos PKT tuo atveju, jei būtų pradėta taikyti koncesijos sutarties nuostata dėl kompensacijos, jei žyminis mokestis ir taip nėra mokėtinas.“

   2 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

      Priimta Briuselyje 2016 m. balandžio 7 d.

            Komisijos vardu

         Margrethe VESTAGER

            Komisijos narė

      (1)  OL L 269, 2015 10 15, p. 93.

      (2)  Žr. galutinio sprendimo 10–19 konstatuojamąsias dalis.

      (3)  OL C 301, 2012 10 5, p. 55.

      (4)  Žr. galutinio sprendimo 1 straipsnį.

      (5)  Žr. galutinio sprendimo 2 straipsnį.

      (6)  Įstatymo Nr. 3755/2009 2 straipsnio 10 dalis.

      (7)  Žr. galutinio sprendimo 195–209 konstatuojamąsias dalis.

      (8)  Žr. galutinio sprendimo 201–203 konstatuojamąsias dalis.

      (9)  1931 m. liepos 28 d. Prezidento dekretas, OL A239 1931.

      (10)  Žr. galutinio sprendimo 197 punktą.

      (11)  Pagal Įstatymo Nr. 2873/2000 25 straipsnį.

      (12)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 4.2.3.8 skirsnį (194–203 konstatuojamąsias dalis).

      (13)  Taip pat žr. Sprendimo Nuova Agricast, C-390/06, EU:C:2008:224, 54 punktą.

      (14)  Pirmą kartą – teikdama prašymą panaikinti galutinį sprendimą Bendrajam Teismui.


title: 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/702 dėl nacionalinių nuostatų dėl nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2721)

text:
14.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 118/7

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2018/702
   2018 m. gegužės 8 d.
   dėl nacionalinių nuostatų dėl nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija

         (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2721)

   (Tekstas autentiškas tik danų kalba)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnio 6 dalį,
   kadangi:
   I.   FAKTAI IR PROCEDŪRA

               (1)

               Komisijos sprendimu (ES) 2015/826 (1) patvirtintos Danijos nacionalinės nuostatos dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) (toliau – nitritų) dėjimo į mėsos produktus, įtrauktos į 2013 m. gegužės 27 d. Įsakymą Nr. 542 dėl priedų maisto produktuose (BEK nr 542 af 27.5.2013 (tilsætningbekendtgørelsen), offentliggørelsesdato:31.5.2013, Fødevareministeriet), apie kurias Danijos Karalystė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 114 straipsnio 4 dalį pranešė Komisijai 2014 m. lapkričio 25 d. raštu. Tos nacionalinės nuostatos patvirtintos iki 2018 m. gegužės 22 d.

               (2)

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1333/2008 (2) nustatyti nitritų mėsos produktuose kiekiai ir kitos naudojimo sąlygos.

               (3)

               Vadovaujantis Sprendimu (ES) 2015/826, Danijai reikėtų stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai.

               (4)

               2017 m. lapkričio 10 d. raštu Danija pranešė Komisijai ketinanti toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų priedų naudojimo mėsos produktuose, kurios skiriasi nuo nustatytųjų Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Su pranešimu Danija pateikė informacijos ir duomenų apie mėsos produktų suvartojimą ir importą, nitritų poveikį, nitritų mėsos produktuose analizę ir botulizmo paplitimą, be to, ji pateikė naujausią Danijos technikos universiteto (DTU) nacionalinio maisto instituto rizikos vertinimą.

         1.   SĄJUNGOS TEISĖS AKTAI

   1.1.   SESV 114 STRAIPSNIO 4 IR 6 DALYS

               (5)

               SESV 114 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad „jei Europos Parlamentui ir Tarybai, Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors suderinimo priemonę valstybė narė mano, kad 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.“

               (6)

               Vadovaudamasi SESV 114 straipsnio 6 dalimi, Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

         1.2.   REGLAMENTAS (EB) Nr. 1333/2008

               (7)

               Remiantis bendraisiais Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 principais, maisto priedai tvirtinami atsižvelgiant į pagrįstą technologinį poreikį, priedo priimtinumą sveikatos požiūriu ir į tai, ar priedo naudojimas neklaidintų vartotojo.

               (8)

               Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytas Sąjungos maisto priedų, leistinų naudoti maisto produktuose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos. Tik Sąjungos sąraše nurodyti maisto priedai gali būti atskirai pateikiami rinkai ir naudojami maisto produktuose laikantis jame nurodytų naudojimo sąlygų.

               (9)

               Nitritai mėsos produktuose jau daug dešimtmečių naudoti tam, kad, inter alia, kartu su kitais veiksniais būtų užtikrintas mėsos produktų, visų pirma sūdytų, konservavimas bei mikrobiologinė sauga ir slopinamas, be kita ko, gyvybei pavojingą botulizmą sukeliančių Clostridium botulinum bakterijų dauginimasis. Kartu pripažįstama, kad dėl nitritų mėsos produktuose gali susidaryti daugiau nitrozaminų, o kai kurie iš jų, kaip nustatyta, yra kancerogeniški. Todėl šios srities teisės aktuose turi būti tinkamai atsižvelgiama tiek į nitrozaminų susidarymo riziką, kylančią dėl mėsos produktuose esančių nitritų, tiek į nitritų apsaugos nuo bakterijų (visų pirma sukeliančių botulizmą) dauginimosi poveikį.

               (10)

               Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje 8.3 punkto kategorijoje „Mėsos produktai“ nustatyti didžiausi kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) kiekiai, kurie gali būti pridedami gamybos metu. Didžiausias kiekis, kurį bendrai galima pridėti į daugumą mėsos produktų, yra 150 mg/kg, o į sterilizuotus mėsos produktus – 100 mg/kg. Kai kuriems konkrečiose valstybėse narėse tradiciniu būdu gaminamiems sūdytiems mėsos produktams nustatytas didžiausias pridedamas kiekis yra 180 mg/kg.

               (11)

               Nukrypstant nuo bendros taisyklės, Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje 8.3.4 punkto kategorijoje „Tradiciniu būdu sūdomi mėsos gaminiai, kuriems taikomos specifinės nuostatos dėl nitritų ir nitratų“ nustatyta didžiausia liekamoji koncentracija gamybos proceso pabaigoje kai kuriuose tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, gaminamuose tradiciniais būdais. Nustatyta 50 mg/kg, 100 mg/kg ir 175 mg/kg didžiausia liekamoji koncentracija, taikoma įvairioms produktų grupėms: pvz., Wiltshire bacon, dry cured bacon ir panašių produktų – 175 mg/kg, Wiltshire ham ir panašių produktų – 100 mg/kg.

               (12)

               Didžiausia liekamoji koncentracija yra didžiausio pridedamo kiekio taisyklės išimtis. Tokie kiekiai taikomi konkretiems produktams, kurie gaminami tradiciniu būdu kai kuriose valstybėse narėse ir dėl kurių gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamo sūrymo druskų kiekio. Šių konkrečių produktų gamybos procesas aprašytas reglamente, kad būtų įmanoma nustatyti „panašius produktus“ ir aiškiai nurodyti, kokiems produktams taikomi atitinkami didžiausi kiekiai.

               (13)

               Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nurodyti didžiausi kiekiai buvo nustatyti remiantis Maisto mokslinio komiteto (toliau – MMK) 1990 m. (3) ir 1995 m. (4) nuomonėmis, taip pat Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2003 m. lapkričio 26 d. nuomone (5). Didžiausi kiekiai, kurie gali būti pridedami, atitinka tose mokslinėse nuomonėse nurodytas ribas: į sterilizuotus mėsos produktus leidžiama pridėti iki 100 mg/kg nitritų, o į kitus produktus – 150 mg/kg. (Sūdytų) mėsos produktų ir gamybos būdų Europos Sąjungoje yra labai daug, todėl Sąjungos teisės aktų leidėjas laikėsi nuomonės, kad neįmanoma nustatyti konkrečių tinkamų nitritų kiekių kiekviename produkte.

         2.   NACIONALINĖS NUOSTATOS, APIE KURIAS PRANEŠTA

               (14)

               Nacionalinės nuostatos, apie kurias 2017 m. lapkričio 10 d. pranešė Danija, tai – 2015 m. rugsėjo 4 d. Įsakymas Nr. 1044 dėl priedų maisto produktuose (BEK nr 1044 af 4.9.2015, Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevareministeriet). Tuo įsakymu iš dalies keičiamas 2013 m. gegužės 27 d. Įsakymas Nr. 542, apie kurį anksčiau buvo pranešta Komisijai ir kuris buvo įvertintas atsižvelgiant į Sprendimą (ES) 2015/826.

               (15)

               Įsakyme Nr. 1044 nustatyta, kad nitritus (E 249 ir E 250) mėsos produktuose galima naudoti tik laikantis to įsakymo 3 priede nustatytų sąlygų. Minėtame priede nurodytos maisto produktų grupės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų II priede išvardytas kategorijas ir yra viršesnės už jame nurodytus naudojimo būdus:

                           Maisto produktas

                           Pridedamų nitritų kiekis (mg/kg)

                           8.3.1
                           Termiškai neapdoroti mėsos gaminiai

                           Iš viso 60 mg/kg,
                           tačiau fermentuotame saliamyje iš viso 100 mg/kg.

                           8.3.2
                           Termiškai apdoroti mėsos gaminiai

                           Iš viso 60 mg/kg.
                           Visiškai arba pusiau konservuotuose gaminiuose – iš viso 150 mg/kg.

                              Rullepølse (susuktoje ritinėliais mėsos dešroje) – iš viso 100 mg/kg.
                           Tradiciniuose daniškuose mėsos kukuliuose ir kepenų paštete – 0 mg/kg.

                           8.3.4
                           Tradiciniai sūdyti mėsos gaminiai, kuriems taikomos specifinės nuostatos dėl nitritų ir nitratų

                           Iš viso 60 mg/kg.

                              Wiltshire bacon ir susijusiuose gaminiuose – iš viso 150 mg/kg.
                           Tradiciniame sūdytame kumpyje (spegeskinke) ir susijusiuose gaminiuose – 150 mg/kg.

               (16)

               Taigi mažesnis leidžiamas nitritų (E 249 ir E 250) kiekis, t. y. 60 mg/kg, taikomas daugelio rūšių mėsos produktams, o atitinkami Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatyti didžiausi kiekiai yra 100 mg/kg arba 150 mg/kg.

         3.   PROCEDŪRA

               (17)

               2017 m. lapkričio 10 d. raštu Danija pranešė Komisijai ketinanti toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų priedų naudojimo mėsos produktuose, kurios skiriasi nuo nustatytųjų Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Su pranešimu Danija pateikė informacijos ir duomenų apie mėsos produktų suvartojimą ir importą, nitritų poveikį, nitritų mėsos produktuose analizę ir botulizmo paplitimą, be to, ji pateikė naujausią DTU nacionalinio maisto instituto rizikos vertinimą.

               (18)

               Apie šį pranešimą Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (6), kad apie Danijos nacionalines nuostatas ir prašymą pagrindžiančias priežastis būtų informuotos kitos suinteresuotosios šalys. 2018 m. kovo 28 d. raštu Komisija apie pranešimą taip pat informavo kitas valstybes nares ir suteikė joms galimybę per 30 dienų pateikti pastabų. Komisija iki minėto termino gavo pastabų iš Kipro.
               Kipras neprieštarauja Danijos prašymui palikti galioti griežtesnes nacionalines nitritų naudojimo mėsos produktuose taisykles ir pripažįsta Danijos poziciją, kad prašomos taisyklės būtinos visuomenės sveikatai apsaugoti. Kipras gali pritarti prašymui su sąlyga, kad šios taisyklės nebūtų kliūtis prekybai arba neproporcinga kliūtis vidaus rinkos veikimui ir galima produktų, kurie pagaminti kitoje valstybėje narėje ir kuriais prekiaujama Danijoje, diskriminacija.

         4.   NITRITŲ PAKARTOTINIS VERTINIMAS

               (19)

               Komisijos reglamente (ES) Nr. 257/2010 (7) nustatytas reikalavimas, kad EFSA iš naujo įvertintų kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) kaip maisto priedų saugą. Atlikdama šį pakartotinį vertinimą EFSA išnagrinėjo ankstesnes MMK ir EFSA nuomones (jei jų buvo), pirminį dokumentų rinkinį, suinteresuotojo (-ųjų) ūkio subjekto (-ų) ir (arba) visų kitų suinteresuotųjų šalių pateiktus duomenis, taip pat Komisijos bei valstybių narių pateiktus duomenis, ir surinko visą susijusią literatūrą, paskelbtą nuo paskutinio kiekvieno maisto priedo įvertinimo.

               (20)

               EFSA buvo perduoti su ankstesniu Danijos pranešimu (8) pateikti duomenys apie mėsos produktų suvartojimą, nitritų poveikį, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose ir paprašyta atsižvelgti į tuos duomenis atliekant pakartotinį saugos vertinimą.

               (21)

               2017 m. birželio 15 d. EFSA pateikė mokslinę nuomonę dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) pakartotinio vertinimo (9). EFSA nustatė nitrito jonų leidžiamą paros dozę (LPD) – 0,07 mg/kg kūno masės per dieną, ir įvertino, kad nitrito kaip maisto priedo suvartojamas kiekis neviršijo bendrai visuomenei nustatytos LPD, nors didžiausio procentilio lygiu buvo nežymiai viršyta vaikų LPD. Jeigu būtų vertinami visi su maistu gaunamų nitritų poveikio šaltiniai kartu (maisto priedai, natūrali sudėtis ir tarša), būtų viršyta kūdikių, mažų vaikų ir vidutinė vaikų LPD ir didžiausią poveikį patiriančių visų amžiaus grupių LPD. Nitritų, naudojamų kaip maisto priedų, poveikis sudarė apie 17 % (1,5–36,0 %) bendro poveikio.

               (22)

               Be to, EFSA padarė išvadą, kad endogeninių nitrozaminų poveikis nekėlė didelių rūpesčių. Dėl eksogeninių nitrozoaminų poveikio EFSA, remdamasi sisteminės peržiūros, atliekamos siekiant įvertinti ryšį tarp į mėsos produktus dedamų nitritų ir kai kurių lakiųjų nitrozaminų, kurių toksiškumas kelia didelį susirūpinimą, rezultatais, padarė išvadą, kad neįmanoma aiškiai atskirti N-nitrozo junginių, gautų iš nitritų, kurių pridėta tiek, kiek leidžiama, nuo gaunamųjų maisto produktų matricoje, kai nitritų papildomai nepridedama. Todėl buvo apskaičiuotas bendras poveikis, nors jis nėra susijęs vien tik su nitrito naudojimu kaip maisto priedu. Buvo šiek tiek nuogąstauta dėl didelio eksogeninių nitrozaminų kiekio poveikio visų amžiaus grupių asmenims, išskyrus vyresnio amžiaus žmones.

               (23)

               Galiausiai EFSA patvirtino įrodymą, kad yra ryšys tarp iš anksto susidariusio N-nitrozodimetilamino ir storosios žarnos vėžio, taip pat kai kuriuos įrodymus, kad yra ryšys tarp i) su maistu suvartojamų nitritų ir skrandžio vėžio ir ii) nitritų bei nitratų perdirbtoje mėsoje derinio ir storosios žarnos vėžio.

         5.   KOMISIJOS VYKDOMA STEBĖSENA

               (24)

               2014 m. Komisija užbaigė dokumentų tyrimą, siekdama stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina ES taisykles dėl nitritų. Tyrimas buvo pagrįstas atsakymais į visoms valstybėms narėms pateiktą klausimyną. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, nepaisant keleto išimčių, paprastai į nesterilizuotus mėsos produktus pridedamas nitritų kiekis yra mažesnis nei didžiausias ES leidžiamas kiekis, tačiau didesnis nei Danijoje. Ataskaitoje prieita prie išvados, kad reikėtų išsamiau išnagrinėti galimybę peržiūrėti šiuo metu taikomus didžiausius nitritų kiekius.

               (25)

               Todėl Komisija pradėjo ad hoc tyrimą, siekdama nustatyti, kaip gamintojai nitritus naudoja įvairių kategorijų maisto produktuose. Per tyrimą, kuris buvo baigtas 2016 m., padaryta išvada, kad galima būtų peržiūrėti šiuo metu taikomus didžiausius nitritų kiekius.

               (26)

               Komisija, atlikdama galimą didžiausių leidžiamų nitritų kiekių peržiūrą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008, turės atsižvelgti į dokumentų tyrimo su valstybėmis narėmis išvadas, ad hoc tyrimą dėl pramonėje naudojamų nitritų, pakartotinį EFSA vertinimą ir Danijos pateiktus duomenis.

         II.   VERTINIMAS

   1.   PRIIMTINUMAS

               (27)

               Pagal SESV 114 straipsnio 4 ir 6 dalis valstybė narė gali, priėmus suderinimo priemonę, palikti galioti griežtesnes nacionalines nuostatas, pagrįsdama tai SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba priežastimis, susijusiomis su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga, jeigu ji praneša apie tokias nacionalines nuostatas Komisijai, o Komisija tokias priemones patvirtina.

               (28)

               Danijos pranešimas susijęs su nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis nukrypstama nuo nustatytųjų Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250). Dabartinės Danijos nuostatos iš esmės jau galiojo tuo metu, kai minėti didžiausi kiekiai buvo nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/52/EB (10).

               (29)

               Danijos Įsakymu Nr. 1044 nitritų į mėsos produktus leidžiama pridėti tik jeigu neviršijami nustatyti konkretūs pridedami kiekiai. Priklausomai nuo aptariamų produktų šie didžiausi leidžiami kiekiai yra 0 mg/kg, 60 mg/kg, 100 mg/kg arba 150 mg/kg ir tam tikruose produktuose yra mažesni nei nustatytieji Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Be to, kitaip nei Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, Danijos nuostatose nenumatyta jokių didžiausio pridedamo nitritų kiekio nustatymo principo išimčių, todėl neleidžiama pateikti rinkai tam tikrų tradiciniu būdu pagamintų mėsos produktų iš kitų valstybių narių.

               (30)

               Vadinasi, Danijos nuostatos yra griežtesnės nei Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 nuostatos, nes jomis nustatytas mažesnis kelių tipų produktams taikomas didžiausias pridedamas kiekis (dažnai – 60 mg/kg) ir jomis neleidžiama pateikti rinkai tam tikrų tradicinių mėsos produktų dėl didžiausios liekamosios koncentracijos.

               (31)

               Vadovaujantis SESV 114 straipsnio 4 dalimi pranešimas papildytas nurodant priežastis, susijusias su SESV 36 straipsnyje nurodytu vienu ar daugiau pagrindinių poreikių, šiuo atveju su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga. Danijos aplinkos ir maisto ministerijos memorandume ir naujausiame DTU nacionalinio maisto instituto rizikos vertinime pateikta papildoma informacija apie mėsos produktų suvartojimą, nitritų poveikį, nitritų Danijos rinkoje esančiuose mėsos produktuose analizę, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose.

               (32)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad Danijos pateiktas prašymas dėl leidimo toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose pagal SESV veikimo 114 straipsnio 4 dalį yra priimtinas.

         2.   PRAŠYMO PAGRĮSTUMO VERTINIMAS

               (33)

               Pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį ir 6 dalies pirmąją pastraipą Komisija turi įsitikinti, kad laikomasi visų šiame straipsnyje nustatytų sąlygų, kuriomis valstybei narei suteikiama galimybė išlaikyti savo nacionalines nuostatas, nukrypstančias nuo Sąjungos suderinimo priemonių.

               (34)

               Komisija visų pirma turi įvertinti, ar nacionalinės nuostatos yra pagrįstos SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiomis priežastimis ir neviršija teisėtam tikslui pasiekti būtinų priemonių. Be to, jeigu Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos atitinka minėtas sąlygas, ji turi pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį patikrinti, ar nacionalinės priemonės nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

               (35)

               Reikia pažymėti, kad, atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalyje nustatytus terminus, Komisija, nagrinėdama, ar nacionalinės priemonės, apie kurias pranešta pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, yra pagrįstos, turi visų pirma remtis priežastimis, apie kurias pranešė valstybė narė. Prievolė įrodyti nacionalinių priemonių pagrįstumą tenka prašymą pateikusiai ir jas toliau taikyti norinčiai valstybei narei.

               (36)

               Tačiau jeigu Komisija turi informacijos, dėl kurios turėtų būti peržiūrėta Sąjungos suderinimo priemonė, nuo kurios nukrypstama nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias pranešta, ji gali atsižvelgti į tokią informaciją vertindama tokias nacionalines nuostatas.

         2.1.   DANIJOS POZICIJA

               (37)

               Danija teigia, kad jos teisės aktais užtikrinamas aukštesnis žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygis, nes juose nustatytas mažesnis didžiausias leidžiamas pridedamas nitritų kiekis nei nustatytasis Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, be to, neleidžiama pateikti rinkai tradicinių mėsos produktų, į kuriuos pridedamo kiekio neįmanoma nustatyti. Danija pažymi, kad jos nuostatos buvo nustatytos visapusiškai laikantis MMK 1990 m. ir 1995 m. nuomonių, ir mano, kad nuostatos yra pagrįstos pagal 2003 m. lapkričio 26 d. EFSA nuomonę bei Danijos atliktą naujausios 2017 m. birželio 15 d. EFSA nuomonės vertinimą.

               (38)

               Danijos nuomone, atlikus bendrą mokslinį vertinimą įrodyta, kad: a) nitritų ir nitratų naudojimas turėtų būti kuo labiau sumažintas naudojant skirtingą kiekį pagal su įvairiais maisto produktais susijusius techninius poreikius, b) nitritų ir nitratų naudojimas turėtų būti reglamentuojamas pagal pridedamus, o ne pagal liekamuosius kiekius, ir c) būtinas konservavimas atliekamas naudojant EFSA (2003 m.) rekomenduojamus kiekius. Todėl Danija mano, kad jos nacionalinės nuostatos sisteminiu požiūriu atitinka šias rekomendacijas, o Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 nuostatos dėl nitritų jų neatitinka.

               (39)

               Danija mano, kad susirūpinimas dėl nitritų kiekių, kuriuos leidžiama naudoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008, visų pirma susijęs su didesne nitrozaminų susidarymo rizika. Danija mano, kad priešingai, nei nurodyta naujausioje EFSA nuomonėje, tiek lakių, tiek ir nelakių nitrozoaminų susidarymas priklauso nuo pridedamo nitritų kiekio, tačiau EFSA pripažįsta tik pastarojo ryšį. Moksliniais tyrimais įrodyta, kad daug lakiųjų nitrozaminų yra kancerogeniniai ir genotoksiniai, o naujausiuose epidemiologiniuose tyrimuose nurodomas ryšys tarp mėsos produktų vartojimo ir įvairių rūšių vėžio vystymosi. Tai veikiau skatina riboti nitritų kaip priedų naudojimą. Danija taip pat pažymi, kad skirtumas, likęs iki mažų vaikų, kurie pagal dabartinius Danijos gyventojų dozės skaičiavimus patiria didžiausią nitritų poveikį, LPD, nėra labai didelis.

               (40)

               Danija taip pat pabrėžia, kad jos nacionalinės nuostatos galioja daug metų ir niekada nekėlė su atitinkamų produktų konservavimu susijusių problemų. Be to, palyginti su kitomis ES valstybėmis narėmis sergamumas botulizmu nedidelis ir nuo 1980 m. nepasitaikė nė vieno atvejo, kuris būtų susijęs su mėsos produktų vartojimu. Danija pažymi, kad nuo 2006 m. botulizmo atvejų Danijoje nėra užregistruota. Taigi Danijos nuostatos dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose vis dar laikomos pakankamomis visapusiškai apsaugai nuo apsinuodijimų maistu užtikrinti.

               (41)

               Danijos aplinkos ir maisto ministerijos memorandume pateikiami papildomi mėsos produktų vartojimo, importo, nitritų poveikio bei nitritų Danijos rinkoje esančiuose mėsos produktuose analizės duomenys.

               (42)

               Danijos valdžios institucijų teigimu, palyginus naujausius 2012–2014 m. duomenis matyti, kad mėsos produktų, įskaitant šaltos mėsos su pridėtais nitritais išpjovas, suvartojimas išaugo. Tai atitinka nuo 2000 m. stebimą tendenciją, kad nitritų mėsos produktuose, kurių daugumai taikoma maža 60 mg/kg nitritų riba, poveikis danams vis didėja.

               (43)

               Dėl prekybos Danija daro išvadą, kad per peržiūros laikotarpį konkrečios Danijos taisyklės neturėjo neigiamo poveikio į Daniją importuojamiems atrinktiems produktams: 2013–2016 m. importas padidėjo apie 5 % (Vokietijos duomenys neįtraukti) (11). Remdamasi nitritų mėsos produktuose analize, Danija teigia, kad į Daniją importuojamuose produktuose nitritų kiekis nėra didesnis už Danijos produktuose esantį kiekį.

               (44)

               Todėl, Danijos nuomone, yra teisėta toliau taikyti nacionalines taisykles dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose, kurios yra griežtesnės už Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 reikalavimus. Danijos nuomone, stebėsena, kurios imtasi pagal Sprendimą (ES) 2015/826, rodo, kad su sveikata susijusios priežastys, į kurias atsižvelgta anksčiau, tebėra aktualios. Galiausiai Danijos teigimu, turimi duomenys rodo, kad Danijos nuostatos nesudaro kliūčių prekybai atitinkamais produktais.

         2.2.   DANIJOS POZICIJOS VERTINIMAS
   2.2.1.
         Pagrindimas remiantis SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais

               (45)

               Danijos teisės aktais siekiama užtikrinti kuo aukštesnį žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos nuo nitritų ir galimo nitrozaminų susidarymo mėsos produktuose poveikio lygį, nustatant mažesnius, palyginti su nustatytaisiais Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, didžiausius pridedamus nitritų kiekius tam tikruose mėsos produktuose ir neleidžiant pateikti rinkai produktų, jeigu galima nustatyti tik jų liekamąją didžiausią koncentraciją.

               (46)

               Vertinant, ar dabartiniai Danijos teisės aktai iš tiesų yra tinkami ir būtini siekiant minėto tikslo, reikia atsižvelgti į daug veiksnių. Visų pirma reikia įvertinti dvejopo pobūdžio riziką sveikatai – riziką dėl nitrozaminų mėsos produktuose ir dėl mikrobiologinės mėsos produktų saugos. Pastarasis aspektas – tai ne vien tik technologinis poreikis, bet ir sveikatai labai svarbus dalykas. Nors ir pripažįstama, kad nitritų kiekis mėsos produktuose turėtų būti ribojamas, mažesnis nitritų kiekis mėsos produktuose savaime nereikš geresnės žmonių sveikatos apsaugos. Atitinkamose MMK ir EFSA nuomonėse tvirtinama, kad tinkamiausias nitritų kiekis priklauso nuo daugelio veiksnių, pvz., druskos kiekio, drėgmės, pH vertės, produkto laikymo termino, higienos, temperatūros kontrolės ir kt.

               (47)

               Komisija turi įvertinti specifinį Danijos teisės aktų leidėjo pasirinkimą ir su jau seniai galiojančių taisyklių taikymu susijusią patirtį. Danija, pateikusi apsinuodijimų mėsos produktais, ypač botulizmo, atvejų statistiką, įrodė, kad ji savo nacionaliniais teisės aktais iki šiol pasiekė teigiamų rezultatų. Šie duomenys bendrai rodo, kad Danijos teisės aktais nustatytų didžiausių kiekių pakanka dabar Danijoje gaminamų mėsos produktų ir Danijoje naudojamų gamybos būdų mikrobiologinei saugai užtikrinti.

               (48)

               Priešingai nei Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, kuriame nustatyta didžiausia liekamoji koncentracija gamybos proceso pabaigoje kai kuriuose tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, Danijos nuostatose nenumatyta jokių didžiausio pridedamo nitritų kiekio nustatymo principo išimčių. Tai taip pat taikoma sūryme sūdytiems mėsos produktams, į kuriuos įdedamų sūrymo druskų kiekio paprastai neįmanoma kontroliuoti. Atsižvelgiant į pateiktus duomenis, Danija stebi į sūryme sūdytus mėsos produktus dedamus nitritus imdama mėginius kuo anksčiau po produktų pagaminimo, kad susidarytų kuo tikroviškesnį įspūdį apie pridedamą nitritų kiekį. Tačiau per du mažmeninės prekybos mėsininkų patikrinimus nustatyta, kad Danijos ribos sūryme sūdytų mėsos produktų mėginiuose viršytos beveik 35 % (2014 m.) ir 19 % (2016 m.). Todėl Danijos valdžios institucijos mažmeninės prekybos mėsininkams pateikė papildomų rekomendacijų dėl taisyklių ir veiksnių, kurie yra svarbūs nitritų absorbcijai sūdant produktą sūryme. Šį aspektą reikėtų toliau stebėti, kad Danija galėtų patvirtinti minėtiems produktams taikomų nacionalinių nuostatų atitiktį ir tinkamumą.

               (49)

               Komisija pažymi, kad Danijos teisės aktai, atitinkantys susijusias Sąjungos mokslinių įstaigų mokslines nuomones, yra grindžiami didžiausių leidžiamų pridėti kiekių reglamentavimu ir juose laikomasi tose nuomonėse nurodytų pridedamų nitrito kiekių, t. y. 50–150 mg/kg. Tuo pačiu Danija nustatė konkretesnius, palyginti su reglamentu, didžiausius leidžiamus pridėti į tam tikrų grupių mėsos produktus nitritų kiekius, atsižvelgdama į Danijoje paplitusias mėsos produktų rūšis ir gamybos metodus.

               (50)

               Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad pagal Danijos pateiktą informaciją dauguma Danijos gyventojų vartojamų mėsos produktų yra tokie mėsos produktai, kuriems taikoma 60 mg/kg ribinė vertė, ir ji turėtų būti padidinta iki 100 mg/kg arba 150 mg/kg. Nors Danijos gamintojai, kaip ir kitų valstybių narių gamintojai, neprivalėtų didinti į produktus pridedamo nitritų kiekio iki didžiausio leidžiamo kiekio, nurodyto Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, negalima atmesti galimybės, kad faktinis nitritų poveikis Danijos gyventojams padidėtų.

               (51)

               Remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija mano, kad prašymas palikti galioti priemones, apie kurias pranešta, laikinai gali būti patenkintas dėl Danijos visuomenės sveikatos apsaugos motyvų.

         2.2.2.
         Savavališkų diskriminacijos priemonių, užslėpto valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimo ar kliūčių vidaus rinkos veikimui nebuvimas

   2.2.2.1.   Savavališkų diskriminacijos priemonių nebuvimas

               (52)

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalimi Komisija įpareigota patikrinti, ar numatytos priemonės nėra savavališka diskriminacija. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kad nebūtų diskriminacijos, analogiškos situacijos negali būti vertinamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti vertinamos vienodai.

               (53)

               Danijos nacionalinės taisyklės taikomos tiek šalyje, tiek kitose valstybėse narėse pagamintiems produktams. Jeigu nėra įrodymų, kad yra kitaip, galima daryti išvadą, kad nacionalinės nuostatos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė.

         2.2.2.2.   Užslėpto prekybos apribojimo nebuvimas

               (54)

               Nacionalinės nuostatos, kuriomis labiau nei Sąjungos reglamentu ribojamas produktų naudojimas, paprastai yra prekybos kliūtis, kadangi teisėtai likusioje Sąjungos dalyje rinkai tiekiami ir naudojami produktai dėl naudojimo apribojimų negali būti tiekiami atitinkamos valstybės narės rinkai. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalyje nustatytos išankstinės sąlygos yra skirtos neleisti dėl netinkamų priežasčių taikyti šio straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatytais kriterijais pagrįstų apribojimų, kurie būtų ekonominės priemonės, trukdančios iš kitų valstybių narių importuoti produktus, t. y. tai būtų netiesioginė nacionalinės pramonės apsaugos priemonė.

               (55)

               Danijos taisyklėmis taip pat nustatomos griežtesnės nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus normos, taikomos ūkio subjektams kitose valstybėse narėse ar teritorijose, kuriose galioja kitos suderintos taisyklės, todėl Danijos taisyklės gali būti užslėptas prekybos apribojimas arba kliūtis vidaus rinkos veikimui. Tačiau pripažįstama, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalis turi būti aiškinama taip: nepritarti galima tik nacionalinėms priemonėms, kurios yra neproporcinga kliūtis vidaus rinkai. Danija pateikė skaičių, kurie rodo, kad 1994–2016 m. laikotarpiu atrinktų mėsos produktų importas iš kitų valstybių narių išaugo ir nuo 2013–2016 m. nekito.

               (56)

               Kadangi nėra įrodymų, kad nacionalinės nuostatos iš esmės yra priemonė, skirta apsaugoti nacionalinę pramonę, galima daryti išvadą, kad jos nėra užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas.

         2.2.2.3.   Kliūčių vidaus rinkos veikimui nebuvimas

               (57)

               Ši sąlyga negali būti aiškinama kaip trukdanti patvirtinti nacionalines priemones, kurios gali turėti poveikio vidaus rinkos veikimui. Iš esmės bet kuri nuo derinimo priemonės nukrypstanti nacionalinė priemonė, kuria siekiama sukurti veikiančią vidaus rinką, yra priemonė, galinti turėti poveikio vidaus rinkai. Todėl siekiant, kad ir toliau būtų naudinga taikyti SESV 114 straipsnyje numatytą procedūrą, atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalį, kliūties vidaus rinkos veikimui sąvoka turi būti suprantama kaip neproporcingas poveikis siekiamam tikslui.

               (58)

               Atsižvelgdama į Danijos Vyriausybės pabrėžtą naudą sveikatai sumažinus nitritų mėsos produktuose poveikį, į tai, kad, remiantis dabar turima informacija, poveikio prekybai nėra arba jis yra labai mažas, ir į tai, kad taisyklės nėra neproporcingos ir nėra kliūtis vidaus rinkos veikimui pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį, Komisija mano, kad taisyklės, apie kurias pranešė Danija, gali būti laikinai ir toliau taikomos dėl su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga susijusių priežasčių.

               (59)

               Atsižvelgdama į šią analizę Komisija mano, kad sąlyga dėl kliūties vidaus rinkos veikimui nebuvimo yra įgyvendinta.

         2.2.3.
         Laiko apribojimai

               (60)

               Pirmiau išdėstytos išvados pagrįstos dabar turima informacija, visų pirma informacija, kuri rodo, kad Danija sugebėjo valdyti botulizmą nepaisant mažesnių į tam tikrų rūšių mėsos produktus pridedamų nitritų kiekių, o prekyba nebuvo neproporcingai trikdoma.

               (61)

               Kitas svarbus veiksnys yra Danijoje suvartojamų mėsos produktų, kuriems taikant Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 nitritų, o galbūt ir nitrozaminų poveikis Danijos gyventojams galėtų išaugti, dalis.

               (62)

               Danija turėtų toliau stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai. Visų pirma turėtų būti renkami duomenys apie botulizmo kontrolę ir apie tai, ar laikomasi Danijos nacionalinių nuostatų dėl nitritų, visų pirma sūryme sūdytuose mėsos produktuose. Danija taip pat turėtų toliau rinkti duomenis apie mėsos produktų iš kitų valstybių narių importą. Danija per dvejus metus nuo šio sprendimo priėmimo minėtus duomenis turi pateikti Komisijai.
               Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pirmiau nurodytos nacionalinės nuostatos gali būti patvirtintos trejų metų laikotarpiui.

         III.   IŠVADA

               (63)

               Atsižvelgdama į pirmiau minėtus motyvus ir Kipro pateiktas pastabas dėl Danijos institucijų pranešimo, Komisija laikosi nuomonės, kad Komisijos 2017 m. lapkričio 14 d. gautas Danijos prašymas palikti galioti nacionalines nuostatas dėl nitritų dėjimo, kurios yra griežtesnės nei nustatytosios Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, gali būti patvirtintas trejų metų laikotarpiui nuo šio sprendimo priėmimo datos. Danija turėtų toliau stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Nacionalinės nuostatos dėl nitritų dėjimo į mėsos produktus, įtrauktos į 2015 m. rugsėjo 4 d. Įsakymą Nr. 1044 dėl maisto priedų (ir kt.) maisto produktuose (BEK nr. 1044 af 4.9.2015, Udskriftsdato:25.9.2017, Fødevareministeriet), apie kurias Danijos Karalystė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalį pranešė Komisijai 2017 m. lapkričio 10 d. raštu, patvirtinamos.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas nustoja galioti 2021 m. gegužės 8 d.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

      Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 8 d.

            Komisijos vardu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Komisijos narys

      (1)  2015 m. gegužės 22 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/826 dėl nacionalinių nuostatų, susijusių su nitritų dėjimu į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija (OL L 130, 2015 5 28, p. 10).

      (2)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 354, 2008 12 31, p. 16).

      (3)  1990 m. spalio 19 d. nuomonė dėl nitratų ir nitritų, Europos Komisija, Maisto mokslinio komiteto ataskaitos (dvidešimt šešta serija), p. 21.

      (4)  1995 m. rugsėjo 22 d. nuomonė dėl nitratų ir nitritų, Europos Komisija, Maisto mokslinio komiteto ataskaitos (trisdešimt aštunta serija), p. 1.

      (5)  Komisijai paprašius pateikta Mokslinės biologinių pavojų grupės nuomonė dėl nitritų ir (arba) nitratų poveikio mikrobiologinei mėsos produktų saugai, EFSA Journal (2003 m.) 14, p. 1.

      (6)  OL C 114, 2018 3 28, p. 11.

      (7)  2010 m. kovo 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 257/2010, kuriuo nustatoma patvirtintų maisto priedų pakartotinio vertinimo programa pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 80, 2010 3 26, p. 19).

      (8)  Danijos pranešimas Komisijai, pateiktas 2014 m. lapkričio 25 d. raštu.

      (9)  EFSA Journal 2017;15(6):4786

      (10)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/52/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, ir Direktyvą 94/35/EB dėl maisto produktuose naudojamų saldiklių (OL L 204, 2006 7 26, p. 10).

      (11)  Danija pranešė Komisijai, kad memorandume padaryta klaida kalbant apie iš Vokietijos importuojamą sūdytą kiaulieną (šoninę) ir kad šoninės importas iš Vokietijos į Daniją iš esmės nepakito.


title: 2018 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/706, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi

text:
14.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               LI 118/3

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2018/706
   2018 m. gegužės 14 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
   atsižvelgdama į 2014 m. kovo 17 d. Tarybos sprendimą 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (1), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2014 m. kovo 17 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/145/BUSP;

               (2)

               po to, kai Rusijos Federacija surengė Rusijos prezidento rinkimus neteisėtai aneksuotame Kryme ir Sevastopolyje, Taryba mano, kad penki asmenys turėtų būti įtraukti į asmenų, subjektų ir organizacijų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą, pateikiamą Sprendimo 2014/145/BUSP priede;

               (3)

               todėl Sprendimo 2014/145/BUSP priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Šio sprendimo priede nurodyti asmenys įtraukiami į Sprendimo 2014/145/BUSP priede pateiktą sąrašą.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ZAHARIEVA

      (1)  OL L 78, 2014 3 17, p. 16.

      PRIEDAS
      Sprendimo 2014/145/BUSP priede pateiktas asmenų sąrašas papildomas šiais asmenimis:

                     Vardas, pavardė

                     Identifikuojamoji informacija

                     Motyvai

                     Įtraukimo į sąrašą data

                     „162.

                     Inna Nikolayevna GUZEYEVA
                     (Инна Николаевна ГУЗЕЕВА)
                     Inna Nikolayevna GUZEEVA
                     (Инна Николаевна ГУЗЕЕВА)
                     Inna Mykolayivna HUZIEIEVA
                     (Iнна Миколаївна ГУЗЄЄВА)

                     Gimimo data: 1971 5 20
                     Gimimo vieta: Krymas
                     Adresas: Simferopol, 83, Lisnevka, Kievskaya str, apt. 67

                     Krymo rinkimų komisijos pirmininko pavaduotoja. Eidama šias pareigas ji dalyvavo rengiant 2018 m. kovo 18 d. įvykusius Rusijos prezidento rinkimus neteisėtai aneksuotame Kryme ir Sevastopolyje ir tokiu būdu aktyviai rėmė ir įgyvendino politiką, kuria pažeidžiamas Ukrainos teritorinis vientisumas, suverenitetas ir nepriklausomybė.

                     2018 5 14

                     163.

                     Natalya Ivanovna BEZRUCHENKO /
                     Natalia Ivanovna BEZRUCHENKO
                     (Наталья Ивановна БЕЗРУЧЕНКО)
                     Nataliya Ivanivna BEZRUCHENKO
                     (Наталія Iванівна БЕЗРУЧЕНКО)

                     Gimimo data: 1979 8 22
                     Gimimo vieta: Simferopolis, Krymas
                     Adresas: Autonomous Republic of Crimea, Gresovskoe, 5-A Kryzhizhanovskogo str, apt 64,

                     Krymo rinkimų komisijos sekretorė. Eidama šias pareigas ji dalyvavo rengiant 2018 m. kovo 18 d. įvykusius Rusijos prezidento rinkimus neteisėtai aneksuotame Kryme ir Sevastopolyje ir tokiu būdu aktyviai rėmė ir įgyvendino politiką, kuria pažeidžiamas Ukrainos teritorinis vientisumas, suverenitetas ir nepriklausomybė.

                     2018 5 14

                     164.

                     Aleksandr Yurevich PETUKHOV /
                     Aleksandr Yurievich PETUKHOV
                     (Александр Юрьевич ПЕТУХОВ)
                     Oleksandr Yuriyovych PIETUKHOV
                     (Олександр Юрійович ПЄТУХОВ)

                     Gimimo data: 1970 7 17

                     Sevastopolio rinkimų komisijos pirmininkas. Eidamas šias pareigas jis dalyvavo rengiant 2018 m. kovo 18 d. įvykusius Rusijos prezidento rinkimus neteisėtai aneksuotame Kryme ir Sevastopolyje ir tokiu būdu aktyviai rėmė ir įgyvendino politiką, kuria pažeidžiamas Ukrainos teritorinis vientisumas, suverenitetas ir nepriklausomybė.

                     2018 5 14

                     165.

                     Miroslav Aleksandrovich POGORELOV
                     (Мирослав Александрович ПОГОРЕЛОВ)
                     Myroslav Oleksandrovych POHORIELOV
                     (Мирослав Олександрович ПОГОРЄЛОВ)

                     Gimimo data: 1968 6 7

                     Sevastopolio rinkimų komisijos pirmininko pavaduotojas. Eidamas šias pareigas jis dalyvavo rengiant 2018 m. kovo 18 d. įvykusius Rusijos prezidento rinkimus neteisėtai aneksuotame Kryme ir Sevastopolyje ir tokiu būdu aktyviai rėmė ir įgyvendino politiką, kuria pažeidžiamas Ukrainos teritorinis vientisumas, suverenitetas ir nepriklausomybė.

                     2018 5 14

                     166.

                     Anastasiya Nikolayevna KAPRANOVA
                     (Анастасия Николаевна КАПРАНОВА)
                     Anastasiya Mykolayivna KAPRANOVA
                     (Анастасія Миколаївна КАПРАНОВА)

                     Gimimo data: 1964 m. (galbūt balandžio 21 d.)

                     Sevastopolio rinkimų komisijos sekretorė. Eidama šias pareigas ji dalyvavo rengiant 2018 m. kovo 18 d. įvykusius Rusijos prezidento rinkimus neteisėtai aneksuotame Kryme ir Sevastopolyje ir tokiu būdu aktyviai rėmė ir įgyvendino politiką, kuria pažeidžiamas Ukrainos teritorinis vientisumas, suverenitetas ir nepriklausomybė.

                     2018 5 14“


title: 2018 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/712, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/2382, kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK)

text:
15.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 119/37

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2018/712
   2018 m. gegužės 14 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/2382, kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį, 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2016 m. gruodžio 21 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/2382 (1), kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK);

               (2)

               2017 m. lapkričio 13 d. Taryba priėmė išvadas dėl saugumo ir gynybos įgyvendinant Visuotinę ES strategiją;

               (3)

               2017 m. lapkričio 20 d. Taryba priėmė išvadas dėl bendro komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Atsparumas, atgrasymas ir gynyba: ES kibernetinio saugumo didinimas“;

               (4)

               2018 m. vasario 6 d. ESGK valdymo komitetas susitarė, kad ESGK turėtų imtis atsakomybės sukurti Švietimo, mokymo, vertinimo ir pratybų (ŠMVP) kibernetinėje srityje platformą, pažymėdamas, kad reikia užtikrinti papildomumą su kitomis Sąjungos pastangomis ir iniciatyvomis;

               (5)

               nors ESGK personalą daugiausia sudaro deleguoti darbuotojai, gali prireikti į kai kurias kibernetinio saugumo mokymų vadovų pareigybes paskirti sutartininkus, siekiant sudaryti sąlygas greitai sukurti ŠMVP kibernetinėje srityje platformą, kai nėra paskirtas nacionalinis ekspertas;

               (6)

               todėl turėtų būti nustatyta nauja orientacinė finansavimo suma laikotarpiui nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

               (7)

               todėl Sprendimas (BUSP) 2016/2382 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimas (BUSP) 2016/2382 iš dalies keičiamas taip:

               1)

               3 straipsnis papildomas šiuo punktu:

                           „k)

                           valstybių narių ir Sąjungos administracijas aprūpinti kompetentingais darbuotojais, turinčiais žinių apie Sąjungos politikos kryptis, institucijas, procedūras ir geriausią praktiką kibernetinio saugumo ir gynybos srityje;“;

               2)

               4 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:

                           „h)

                           kibernetinio sąmoningumo ugdymo ir aukštesnio lygio kursų rengimą, be kita ko, remiant BSGP misijas ir operacijas.“;

               3)

               13 straipsnio 1 dalies c punktas pakeičiamas taip:

                           „c)

                           sutartininkai, kai į administracinio ir finansų eksperto pareigybę arba kibernetinio saugumo mokymų vadovų pareigybes nebuvo paskirtas nacionalinis ekspertas, patvirtinus Iniciatyviniam komitetui.“;

               4)

               16 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   Orientacinė finansavimo suma, skirta ESGK išlaidoms padengti laikotarpiu nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d., yra 1 308 164,00 EUR.
               Sprendimus dėl orientacinės finansavimo sumos, skirtos ESGK išlaidoms padengti vėlesniais laikotarpiais, priima Taryba.“

         2 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ZAHARIEVA

      (1)  2016 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2382, kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK) ir panaikinamas Sprendimas 2013/189/BUSP (OL L 352, 2016 12 23, p. 60).


title: 2018 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas, kuriuo priimama Tarybos pozicija dėl 2018 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 1 projekto

text:
15.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 167/2

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2018 m. gegužės 14 d.
   kuriuo priimama Tarybos pozicija dėl 2018 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 1 projekto
   (2018/C 167/02)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, kartu su Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi, ypač jos 106a straipsniu,
   atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį,
   kadangi:

               —

               2017 m. lapkričio 30 d. buvo galutinai priimtas 2018 finansinių metų Sąjungos biudžetas (2),

               —

               2018 m. vasario 22 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 1 projekto,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   Tarybos pozicija dėl 2018 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 1 projekto buvo priimta 2018 m. gegužės 14 d.
   Visą tekstą galima rasti Tarybos interneto svetainėje (http://www.consilium.europa.eu/) arba iš jos atsisiųsti.

      Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ZAHARIEVA

      (1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (2)  OL L 57, 2018 2 28, p. 1.


title: 2018 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/717, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2015/778 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA)

text:
16.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 120/10

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2018/717
   2018 m. gegužės 14 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2015/778 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. gegužės 18 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2015/778 (1) dėl ES karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA), kuria padedama suardyti neteisėto žmonių gabenimo ir prekybos žmonėmis tinklų Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje verslo modelį;

               (2)

               2016 m. birželio 20 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/993 (2), kuriuo buvo iš dalies pakeistas Sprendimas (BUSP) 2015/778 išplečiant operacijos įgaliojimus, visų pirma kad būtų prisidedama prie dalijimosi informacija ir JT ginklų embargo atviroje jūroje prie Libijos krantų įgyvendinimo;

               (3)

               2016 m. gruodžio 19 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/2314 (3), o 2017 m. liepos 25 d. – Sprendimą (BUSP) 2017/1385 (4), kuriais sustiprinti EUNAVFOR MED operacijai SOPHIA suteikti įgaliojimai keistis informacija su atitinkamais subjektais;

               (4)

               2018 m. kovo 20 d. Politinis ir saugumo komitetas susitarė, kad, siekiant gerinti dalijimąsi informacija su atitinkamomis valstybių narių teisėsaugos institucijomis ir Sąjungos agentūromis, EUNAVFOR MED operacijoje SOPHIA gali būti įsteigtas informacijos nusikalstamumo srityje padalinys;

               (5)

               reikalinga, kad vykdydami asmens duomenų tvarkymą informacijos nusikalstamumo srityje padalinio nariai laikytųsi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnio;

               (6)

               Sprendimas (BUSP) 2015/778 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (7)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Todėl Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą, jis nėra jai privalomas ar taikomas ir ji nedalyvauja finansuojant šią operaciją,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo (BUSP) 2015/778 8 straipsnis papildomas šia dalimi:

      „4.   EUNAVFOR MED operacijoje SOPHIA gali būti įsteigtas informacijos nusikalstamumo srityje padalinys, sudarytas iš šio straipsnio 3 dalyje išvardytų atitinkamų valstybių narių teisėsaugos institucijų ir Sąjungos agentūrų darbuotojų, siekiant sudaryti sąlygas gauti, rinkti ir perduoti informaciją, įskaitant asmens duomenis, apie neteisėtą žmonių gabenimą ir prekybą žmonėmis, Libijai nustatytą ginklų embargą, neteisėtą prekybą, kaip nurodyta 2b straipsnyje, ir nusikaltimus, susijusius su operacijos saugumu.
      Asmens duomenų tvarkymas šiame kontekste atliekamas laikantis laivo, kuriame yra informacijos nusikalstamumo srityje padalinys, vėliavos valstybės teisės, o Sąjungos agentūrų darbuotojų atžvilgiu – laikantis atitinkamoms agentūroms taikytinos teisinės sistemos.“

   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ZAHARIEVA

      (1)  2015 m. gegužės 18 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/778 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA) (OL L 122, 2015 5 19, p. 31).

      (2)  2016 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/993, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2015/778 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA) (OL L 162, 2016 6 21, p. 18).

      (3)  2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2314, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2015/778 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA) (OL L 345, 2016 12 20, p. 62).

      (4)  2017 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/1385, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2015/778 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA) (OL L 194, 2017 7 26, p. 61).


title: 2018 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/715, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/849 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai

text:
16.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 120/4

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2018/715
   2018 m. gegužės 14 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/849 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2013 m. balandžio 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/183/BUSP (1) dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai (KLDR);

               (2)

               2015 m. liepos 2 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2015/1066 (2), kuriuo „Korean National Insurance Company GmbH“ (KNIC) ir šeši asmenys, veikiantys jos vardu ar jos nurodymu, buvo įtraukti į Sprendimo 2013/183/BUSP II priedą. 2016 m. kovo 31 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/475 (3), kuriuo įtraukė KNIC į Sprendimo 2013/183/BUSP II priedą ir išbraukė su KNIC GmbH susijusį įrašą. Sprendimu (BUSP) 2016/475 taip pat iš dalies pakeisti įrašai, susiję su šešiais asmenimis, veikiančiais KNIC vardu ar jos nurodymu;

               (3)

               2016 m. gegužės 27 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/849 (4) dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/183/BUSP;

               (4)

               2017 m. rugpjūčio 5 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba priėmė Rezoliuciją 2371 (2017), kuria numatytos naujos priemonės Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai, įskaitant KNIC įtraukimą į sąrašą;

               (5)

               2017 m. rugpjūčio 10 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą (BUSP) 2017/1459 (5), kuriuo KNIC buvo įtraukta į Sprendimo (BUSP) 2016/849 I priedą, o 2017 m. rugpjūčio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/1504 (6), kuriuo KNIC buvo išbraukta iš Sprendimo (BUSP) 2016/849 II priedo;

               (6)

               todėl įrašai, susiję su asmenimis, veikiančiais KNIC vardu ar jos nurodymu, turėtų būti įrašyti į Sprendimo (BUSP) 2016/849 III priedą ir išbraukti iš jo II priedo;

               (7)

               todėl Sprendimo (BUSP) 2016/849 III ir II priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo (BUSP) 2016/849 III ir II priedai iš dalies keičiami taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ZAHARIEVA

      (1)  2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/183/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/800/BUSP (OL L 111, 2013 4 23, p. 52).

      (2)  2015 m. liepos 2 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/1066, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/183/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai (OL L 174, 2015 7 3, p. 25).

      (3)  2016 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/475, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/183/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai (OL L 85, 2016 4 1, p. 34).

      (4)  2016 m. gegužės 27 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/849 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/183/BUSP (OL L 141, 2016 5 28, p. 79).

      (5)  2017 m. rugpjūčio 10 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (BUSP) 2017/1459, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas (BUSP) 2016/849 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai (OL L 208, 2017 8 11, p. 38).

      (6)  2017 m. rugpjūčio 24 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/1504, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/849 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai (OL L 221, 2017 8 26, p. 22).

      PRIEDAS

                  A.

                  Sprendimo (BUSP) 2016/849 III priede, po antraštės „23 straipsnio 1 dalies c punkte ir 27 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų asmenų sąrašas“ paantrašte „A. Asmenys“, įrašomi šie įrašai:

                              Vardas, pavardė

                              Identifikuojamoji informacija

                              Įtraukimo į sąrašą data

                              Motyvų pareiškimas

                              „19.

                              KIM Il-Su

                                 alias KIM Il Su

                              Gim. data: 1965 9 2
                              Gim. vieta: Pyongyang, KLDR

                              2015 7 3

                              Valdytojas Korea National Insurance Corporation (KNIC) Perdraudimo departamente, pagrindinėje buveinėje Pchenjane, ir buvęs KNIC įgaliotasis vyriausiasis atstovas Hamburge, veikiantis KNIC vardu arba jos nurodymu.

                              20.

                              KANG Song-Sam

                                 alias KANG Song Sam

                              Gim. data: 1972 7 5
                              Gim. vieta: Pyongyang, KLDR

                              2015 7 3

                              Buvęs Korea National Insurance Corporation (KNIC) įgaliotasis atstovas Hamburge, toliau veikiantis KNIC naudai, jos vardu arba jos nurodymu.

                              21.

                              CHOE Chun-Sik

                                 alias CHOE Chun Sik

                              Gim. data: 1963 12 23
                              Gim. vieta: Pyongyang, KLDR
                              Paso Nr.: 745132109
                              Galioja iki 2020 2 12

                              2015 7 3

                              Direktorius Korea National Insurance Corporation (KNIC) Perdraudimo departamente, pagrindinėje buveinėje Pchenjane, veikiantis KNIC vardu arba jos nurodymu.

                              22.

                              SIN Kyu-Nam

                                 alias SIN Kyu Nam

                              Gim. data: 1972 9 12
                              Gim. vieta: Pyongyang, KLDR
                              Paso Nr.: PO472132950

                              2015 7 3

                              Direktorius Korea National Insurance Corporation (KNIC) Perdraudimo departamente, pagrindinėje buveinėje Pchenjane, ir buvęs KNIC įgaliotasis atstovas Hamburge, veikiantis KNIC vardu arba jos nurodymu.

                              23.

                              PAK Chun-San

                                 alias PAK Chun San

                              Gim. data: 1953 12 18
                              Gim. vieta: Pyongyang, KLDR
                              Paso Nr.: PS472220097

                              2015 7 3

                              Direktorius Korea National Insurance Corporation (KNIC) Perdraudimo departamente, pagrindinėje buveinėje Pchenjane, bent iki 2015 m. gruodžio mėn. ir buvęs KNIC įgaliotasis vyriausiasis atstovas Hamburge, toliau veikiantis KNIC naudai, jos vardu arba jos nurodymu.

                              24.

                              SO Tong Myong

                              Gim. data: 1956 9 10

                              2015 7 3

                                 Korea National Insurance Corporation (KNIC) prezidentas, KNIC valdybos komiteto pirmininkas (2012 m. birželio mėn.); Korean National Insurance Corporation generalinis valdytojas, 2013 m. rugsėjo mėn. duomenimis, veikiantis KNIC vardu ar jos nurodymu.“

                  B.

                  Sprendimo (BUSP) 2016/849 II priede, po antraštės „II. Asmenys ir subjektai, teikiantys finansines paslaugas, kuriomis galėtų būti prisidedama prie KLDR vykdomų branduolinės, balistinių raketų ar kitų masinio naikinimo ginklų programų“ paantrašte „A. Asmenys“, išbraukiami šie įrašai:

                              Vardas, pavardė

                              Alias

                              Identifikuojamoji informacija

                              Įtraukimo į sąrašą data

                              Motyvų pareiškimas

                              „3.

                              KIM Il-Su

                              KIM Il Su

                              Gim. data: 1965 9 2
                              Gim. vieta: Pyongyang, KLDR

                              2015 7 3

                              Valdytojas Korea National Insurance Corporation (KNIC) Perdraudimo departamente, pagrindinėje buveinėje Pchenjane, ir buvęs KNIC įgaliotasis vyriausiasis atstovas Hamburge, veikiantis KNIC vardu arba jos nurodymu.

                              4.

                              KANG Song-Sam

                              KANG Song Sam

                              Gim. data: 1972 7 5
                              Gim. vieta: Pyongyang, KLDR

                              2015 7 3

                              Buvęs Korea National Insurance Corporation (KNIC) įgaliotasis atstovas Hamburge, toliau veikiantis KNIC naudai, jos vardu arba jos nurodymu.

                              5.

                              CHOE Chun-Sik

                              CHOE Chun Sik

                              Gim. data: 1963 12 23
                              Gim. vieta: Pyongyang, KLDR
                              Paso Nr.: 745132109
                              Galioja iki 2020 2 12

                              2015 7 3

                              Direktorius Korea National Insurance Corporation (KNIC) Perdraudimo departamente, pagrindinėje buveinėje Pchenjane, veikiantis KNIC vardu arba jos nurodymu.

                              6.

                              SIN Kyu-Nam

                              SIN Kyu Nam

                              Gim. data: 1972 9 12
                              Gim. vieta: Pyongyang, KLDR
                              Paso Nr.: PO472132950

                              2015 7 3

                                 Direktorius Korea National Insurance Corporation (KNIC) Perdraudimo departamente, pagrindinėje buveinėje Pchenjane, ir buvęs KNIC įgaliotasis atstovas Hamburge, veikiantis KNIC vardu arba jos nurodymu.

                              7.

                              PAK Chun-San

                              PAK Chun San

                              Gim. data: 1953 12 18
                              Gim. vieta: Pyongyang, KLDR
                              Paso Nr.: PS472220097

                              2015 7 3

                              Direktorius Korea National Insurance Corporation (KNIC) Perdraudimo departamente, pagrindinėje buveinėje Pchenjane, bent iki 2015 m. gruodžio mėn. ir buvęs KNIC įgaliotasis vyriausiasis atstovas Hamburge, toliau veikiantis KNIC naudai, jos vardu arba jos nurodymu.

                              8.

                              SO Tong Myong

                              Gim. data: 1956 9 10

                              2015 7 3

                                 Korea National Insurance Corporation (KNIC) prezidentas, KNIC valdybos komiteto pirmininkas (2012 m. birželio mėn.); Korean National Insurance Corporation generalinis valdytojas, 2013 m. rugsėjo mėn. duomenimis, veikiantis KNIC vardu ar jos nurodymu.“


title: 2018 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas vienas Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos narys

text:
16.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 169/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2018 m. gegužės 14 d.
   kuriuo skiriamas vienas Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos narys
   (2018/C 169/01)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantį Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (1), ypač į jo 79 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 79 straipsnyje numatyta, kad Taryba Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos (toliau – Valdančioji taryba) nariais turi skirti po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės;

               (2)

               Taryba 2015 m. gegužės 11 d. sprendimu (2) paskyrė 15 Valdančiosios tarybos narių;

               (3)

               Estijos Vyriausybė informavo Tarybą ketinanti pakeisti Estijos atstovą Valdančiojoje taryboje ir pateikė naujo atstovo, kuris turėtų būti paskirtas laikotarpiui iki 2019 m. gegužės 31 d., kandidatūrą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Estijos pilietė Enda VESKIMÄE, gimusi 1956 m. gegužės 17 d., skiriama Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos nare vietoj Aive TELLING laikotarpiui nuo 2018 m. gegužės 14 d. iki 2019 m. gegužės 31 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ZAHARIEVA

      (1)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

      (2)  2015 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriama 15 Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos narių (OL C 161, 2015 5 14, p. 2).


title: 2018 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/727, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Rumunijos pasiūlytas pakaitinis narys

text:
17.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 122/34

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/727
   2018 m. gegužės 14 d.
   kuriuo skiriamas Regionų komiteto Rumunijos pasiūlytas pakaitinis narys
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Rumunijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. sausio 26 d., 2015 m. vasario 5 d. ir 2015 m. birželio 23 d. Taryba priėmė sprendimus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) ir (ES) 2015/994 (3), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d.2017 m. balandžio 3 d. Tarybos sprendimu (ES) 2017/665 (4) vietoj Florin Grigore TECĂU pakaitiniu nariu buvo paskirtas Marius Horia ȚUȚUIANU;

               (2)

               2017 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimu (ES) 2017/1762 (5) Marius Horia ȚUȚUIANU paskyrus Regionų komiteto nariu tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2020 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitine nare skiriama:

               —

               Daniela CÎMPEAN, President of Sibiu County Council.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ZAHARIEVA

      (1)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/116, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 20, 2015 1 27, p. 42).

      (2)  2015 m. vasario 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/190, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 31, 2015 2 7, p. 25).

      (3)  2015 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/994, kuriuo skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 26 d. iki 2020 m. sausio 25 d. (OL L 159, 2015 6 25, p. 70).

      (4)  2017 m. balandžio 3 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/665, kuriuo skiriami Regionų komiteto penki Rumunijos pasiūlyti nariai ir devyni Rumunijos pasiūlyti pakaitiniai nariai (OL L 94, 2017 4 7, p. 40).

      (5)  2017 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/1762, kuriuo skiriami Regionų komiteto du Rumunijos pasiūlyti nariai (OL L 250, 2017 9 28, p. 56).


13.6.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 204/216

         P8_TA(2016)0330
   Audito Rūmų nario skyrimas: Leo Brincat
   2016 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Leo Brincato skyrimo Audito Rūmų nariu (C8-0185/2016 – 2016/0806(NLE))
   (Konsultavimasis)
   (2018/C 204/31)

      Europos Parlamentas,

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0185/2016),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8–0257/2016),

               A.

               kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

               B.

               kadangi per 2016 m. rugsėjo 5 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

               1.

               teikia neigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Leo Brincatą Audito Rūmų nariu ir prašo Tarybos atsiimti savo pasiūlymą ir pateikti Parlamentui kitą;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms.