title: 2013/550/ES: 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas#2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

text:
16.11.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/136

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2013 m. balandžio 17 d.
   dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas
   (2013/550/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų konsoliduotąsias metines ataskaitas (COM(2012) 436 – C7–0232/2012) (2),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais (3),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2011 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 10 dalį ir 317, 318 ir 319 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (6), ypač į jo 164, 165 ir 166 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A7–0095/2013),

               1.

               patvirtina Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui, kad Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2011 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ombudsmenui ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL L 68, 2011 3 15.

      (2)  OL C 348, 2012 11 14, p. 1.

      (3)  OL C 344, 2012 11 12, p. 1.

      (4)  OL C 348, 2012 11 14, p. 130.

      (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (6)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
      2013 m. balandžio 17 d.
      su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas
      EUROPOS PARLAMENTAS,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų konsoliduotąsias metines ataskaitas (COM(2012) 436 – C7–0232/2012) (2),

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais (3),

                  —

                  atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2011 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4),

                  —

                  atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 10 dalį ir į 317, 318 ir 319 straipsnius,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5), ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (6), ypač į jo 164, 165 ir 166 straipsnius,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A7–0095/2013),

                  1.

                  palankiai vertina Audito Rūmų išvadą, kad Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (toliau – Priežiūros pareigūnas) visos administracinės ir kitos išlaidos už metus, kurie baigėsi 2011 m. gruodžio 31 d., padengtos be esminių klaidų ir kad tikrintos administracinių ir kitų išlaidų priežiūros ir kontrolės sistemos buvo veiksmingos;

                  2.

                  džiaugdamasis pažymi, kad savo 2011 m. metinėje ataskaitoje Audito Rūmai konstatavo, jog tikrintose srityse, susijusiose su Priežiūros pareigūno žmoniškaisiais ištekliais ir viešaisiais pirkimais, nenustatyta didelių trūkumų;

                  3.

                  pritaria Audito Rūmų rekomendacijoms ir patarimams, kad Priežiūros pareigūnas reikalautų, jog visi jo institucijos darbuotojai reguliariai, geriausia – kartą per metus, pateiktų savo civilinę būklę patvirtinančius dokumentus, ir įdiegtų sistemą laiku vykdomai šių dokumentų stebėsenai užtikrinti;

                  4.

                  palankiai vertina tai, kad Audito Rūmai pažymėjo pažangą geresnio išmokų valdymo srityje, ir išvadą, kad taikytos priemonės buvo veiksmingos; taip pat palankiai vertina tai, kad Priežiūros pareigūnas ketina toliau tobulinti savo sistemą, kuria užtikrinama laiku vykdoma stebėsena ir kontrolė;

                  5.

                  pripažįsta, kad iš Audito Rūmų atlikto audito matyti, jog priemonės, kurių Priežiūros pareigūnas ėmėsi 2010 m. siekdamas patobulinti išmokų valdymą, buvo veiksmingos; prašo Priežiūros pareigūno toliau stebėti ir gerinti veiklos rezultatus;

                  6.

                  pažymi, kad 2011 m. Priežiūros pareigūnui iš viso buvo skirta 7 564 137 EUR įsipareigojimų asignavimų suma (2010 m. skirta 7 104 351 EUR) ir kad šių asignavimų panaudojimo lygis siekė 89,31 % (2010 m. jis buvo 82,73 %); mano, kad tai yra teigiamas pokytis, tačiau ragina toliau dėti pastangas siekiant pagerinti panaudojimo lygį ir stebėti padarytus pakeitimus; tikisi, kad kitais metais asignavimų panaudojimo lygis viršys 90 %;

                  7.

                  pabrėžia, kad Priežiūros pareigūno biudžetas yra tik administracinis; pažymi, kad lėšų, susijusių su institucijoje dirbančiais asmenimis (I antraštinė dalis), panaudojimo lygis yra 75,63 %, o lėšų, susijusių su pastatais, kilnojamuoju turtu ir įranga, bei įvairių veiklos išlaidų (II antraštinė dalis) – 73,38 %; atkreipia dėmesį į tai, kad, atlikus visus mokėjimus pagal abi antraštines dalis, 2011 m. lėšų panaudojimo lygis buvo 85,03 %;

                  8.

                  ragina Priežiūros pareigūną parengti geriau jo poreikius atitinkantį metinį biudžetą; ragina Priežiūros pareigūną stengtis geriau įvykdyti metinį biudžetą;

                  9.

                  dar kartą prašo jį informuoti apie 2010 m. personalo plano rezultatus ir į kitą metinės veiklos ataskaitą įtraukti informaciją apie veiksmus, kurių imtasi Parlamentui pateikus rekomendacijas;

                  10.

                  palankiai vertina Priežiūros pareigūno parengtą 13-os Briuselyje veikiančių Sąjungos institucijų ir įstaigų tikrinimo ataskaitą, kurioje patvirtinama, kad Sąjungos institucijos ir įstaigos veiksmingai ir visapusiškai informuoja visuomenę apie stebėjimą vaizdo kameromis; siūlo keistis šia informacija ir geriausios patirties pavyzdžiais su nacionalinėmis duomenų apsaugos institucijomis;

                  11.

                  ragina Priežiūros pareigūną į kitą metinės veiklos ataskaitą įtraukti duomenis apie tuos metus užsakytų, tačiau nepanaudotų vertimo žodžiu paslaugų apimtį;

                  12.

                  tikisi, kad jau visapusiškai veikia 2012 m. įdiegta sistema, skirta pagrindiniams veiklos rodikliams ir lyginamosios analizės sistemos planui nustatyti; taip pat tikisi, kad kitų metų metinėje veiklos ataskaitoje bus išsamiai įvertinti naudojantis šia sistema padaryti patobulinimai;

                  13.

                  prašo pateikti informaciją apie tai, kaip reaguojama į Parlamento rezoliucijose dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo išdėstytas rekomendacijas;

                  14.

                  ragina Priežiūros pareigūną į kitą metinę veiklos ataskaitą įtraukti lentelę, kurioje būtų pateikti išsamūs duomenys apie visus jo turimus žmogiškuosius išteklius, suskirstyti pagal kategorijas, pareigų lygius, lytį, dalyvavimą kvalifikacijos kėlimo kursuose ir pilietybę; palankiai vertina metinėje ataskaitoje pateiktą informaciją apie mokymus;

                  15.

                  apskritai ragina, kad Audito Rūmai dėmesį toliau telktų į Priežiūros pareigūno institucijos patikimo finansų valdymo auditą, ypač atsižvelgiant į ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principus, kuriais vadovaudamasi Priežiūros pareigūno institucija naudojo asignavimus vykdydama savo įsipareigojimus.

         (1)  OL L 68, 2011 3 15.

         (2)  OL C 348, 2012 11 14, p. 1.

         (3)  OL C 344, 2012 11 12, p. 1.

         (4)  OL C 348, 2012 11 14, p. 130.

         (5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

         (6)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.


title: 2008 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimas 2008/298/BUSP, iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 2001/80/BUSP dėl Europos Sąjungos karinio štabo įsteigimo

text:
12.4.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 102/25

      TARYBOS SPRENDIMAS 2008/298/BUSP
   2008 m. balandžio 7 d.
   iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 2001/80/BUSP dėl Europos Sąjungos karinio štabo įsteigimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2001 m. sausio 22 d. Taryba priėmė sprendimą 2001/80/BUSP dėl Europos Sąjungos karinio štabo įsteigimo (1) (ESKŠ), kurio įgaliojimai išdėstyti to sprendimo priede.

               (2)

               2007 m. lapkričio 19 d. Taryba patvirtino keturių priemonių, skirtų pagerinti ESKŠ gebėjimą strateginiu lygiu vykdyti ES vadovaujamų operacijų išankstinį karinį planavimą, paketą.

               (3)

               Turėtų būti iš dalies pakeisti ESKŠ įgaliojimai siekiant įgyvendinti šias priemones, kol įvertinus šių priemonių įgyvendinimą bus atlikta išsami įgaliojimų peržiūra.

               (4)

               Be to, ESKŠ įgaliojimai turėtų atspindėti pakeitimus Tarybos krizių valdymo struktūrose ir procedūrų pakeitimus nuo to laiko, kai paskutinį kartą buvo pakeisti įgaliojimai.

               (5)

               Taip pat turėtų būti iš dalies pakeistas Sprendimas 2001/80/BUSP siekiant atsižvelgti į tai, kad buvo priimtas 2007 m. gruodžio 5 d. Tarybos sprendimas 2007/829/EB dėl nacionaliniams ekspertams ir kariniam personalui, komandiruotiems į Tarybos generalinį sekretoriatą, taikomų taisyklių (2),

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Sprendimas 2001/80/BUSP iš dalies keičiamas taip:

               1.

               4 straipsnis pakeičiamas taip:
               „4 straipsnis
               Europos Sąjungos kariniam personalui taikomos taisyklės, nustatytos 2007 m. gruodžio 5 d. Tarybos sprendimu 2007/829/EB dėl nacionaliniams ekspertams ir kariniam personalui, komandiruojamiems į Tarybos Generalinį sekretoriatą, taikomų taisyklių (3);

               2.

               Priedas pakeičiamas šio sprendimo priedu.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge, 2008 m. balandžio 7 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         R. ŽERJAV

      (1)  OL L 27, 2001 1 30, p. 7. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2005/395/BUSP (OL L 132, 2005 5 26, p. 17).

      (2)  OL L 327, 2007 12 13, p. 10.

      (3)  OL L 327, 2007 12 13, p. 10.“

      PRIEDAS
      EUROPOS SĄJUNGOS KARINIO ŠTABO (ESKŠ) ĮGALIOJIMAI IR VEIKLOS ORGANIZAVIMAS (1)

      1.   Įvadas
      Helsinkyje ES valstybės narės nusprendė Taryboje įkurti naujus nuolatinius politinius ir karinius organus, kad ES galėtų imtis atsakomybės vykdydama visas konfliktų prevencijos ir krizių valdymo užduotis, apibrėžtas ESS. Kaip numatyta Helsinkio ataskaitoje, ESKŠ Tarybos struktūrose savo karine kompetencija ir parama prisideda prie bendros BESGP įgyvendinimo, įskaitant ES vadovaujamų karinių krizių valdymo operacijų vykdymą.
      Europos Vadovų Taryba 2003 m. gruodžio 12–13 d. susitikime palankiai įvertino dokumentą „Europos gynyba, NATO ir ES konsultacijos, planavimas ir operacijos“. 2004 m. gruodžio 16–17 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino išsamius pasiūlymus, kaip įgyvendinti šį dokumentą.
      2007 m. lapkričio 19 d. Taryba palankiai įvertino, 2007 m. gegužės mėn. Tarybai paprašius, generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio pateiktą pranešimą apie ESKŠ gebėjimą vykdyti ES vadovaujamų operacijų išankstinį planavimą strateginiu lygiu ir patvirtino rekomendacijas dėl keturių priemonių bei veiksmų, nurodytų kariniuose patarimuose, kaip vieno paketo įgyvendinimo.
      Nustatomi tokie ESKŠ įgaliojimai:
      2.   Misija
      Karinis štabas atlieka išankstinį perspėjimą, situacijos vertinimą ir strateginį planavimą ESS 17 straipsnio 2 dalyje numatytoms misijoms ir užduotims, įskaitant Europos saugumo strategijoje nustatytas misijas ir užduotis.
      Jis taip pat nustato Europos nacionalines ir daugiašales pajėgas bei įgyvendina politiką ir sprendimus, kaip nurodo ESKK.
      3.   Vaidmuo

                  —

                  Štabas yra ES karinės kompetencijos šaltinis.

                  —

                  Štabas užtikrina ryšį tarp ESKK ir ES prieinamų karinių išteklių, teikia karinę kompetenciją ES organams, kaip nurodo ESKK.

                  —

                  Štabas atlieka tris pagrindines funkcijas: išankstinio perspėjimo, situacijos vertinimo ir strateginio planavimo.

                  —

                  Štabas vykdo išankstinį planavimą pakankamai išsamiai, inter alia, kad valstybės narės turėtų galimybes įvertinti savo galimą pajėgų įnašą ir ES kariniam štabui pateikti tinkamas konsultacijas sprendimų priėmimo procese.

                  —

                  Štabas sudaro išankstinio perspėjimo galimybę. Jis planuoja, vertina ir teikia rekomendacijas dėl krizių valdymo koncepcijos ir bendros karinės strategijos bei įgyvendina ESKK sprendimus ir nurodymus.

                  —

                  Štabas remia ESKK vertinant situacijas ir analizuojant strateginio planavimo karinius aspektus (2), skirtus visoms ESS 17 straipsnio 2 dalyje numatytoms misijoms ir užduotims, įskaitant Europos saugumo strategijoje nustatytas misijas ir užduotis, vykdyti visose ES vadovaujamose operacijose, neatsižvelgiant į tai, ar ES pasitelkia NATO išteklius ir pajėgumus.

                  —

                  Štabas remia (generalinio sekretoriaus – vyriausiojo įgaliotinio ar PSK prašymu) laikinas misijas trečiosiose šalyse ar tarptautinėse organizacijose, kad būtų teikiamos reikiamos konsultacijos ir pagalba, susijusi su konfliktų prevencijos, krizių valdymo ir padėties stabilizavimo po konflikto kariniais aspektais.

                  —

                  Štabas dalyvauja tobulinant, vertinant ir peržiūrint pajėgumų tikslus, atsižvelgdamas į atitinkamų valstybių narių poreikį užtikrinti, kad jie atitiktų NATO GPP ir PTL PIPP laikantis sutartų procedūrų.

                  —

                  Štabas dirba glaudžiai bendradarbiaudamas su Europos gynybos agentūra.

                  —

                  Štabas privalo stebėti, vertinti ir teikti rekomendacijas dėl pajėgų ir pajėgumų, kuriuos ES suteikia valstybės narės, mokymo, pratybų ir tarpusavio sąveikos.

                  —

                  Štabas užtikrina gebėjimą sustiprinti nacionalinę vadavietę, paskirtą vykdyti autonomišką ES operaciją.

                  —

                  Štabas yra atsakingas, kad būtų formuojami pajėgumai planuoti ir vykdyti autonominę ES karinę operaciją, bei išlaiko pajėgumus ESKŠ įkurti konkrečios operacijos operacijų centrą, ypač kai reikalingas jungtinis civilinis-karinis atsakas ir kai nenurodoma jokia nacionalinė vadavietė, Tarybai pasikonsultavus su ESKK ir priėmus sprendimą dėl tokios operacijos.

            4.   Užduotys

                  —

                  Štabas, vadovaujant ESKK, teikia karinę ekspertizę generaliniam sekretoriui – vyriausiajam įgaliotiniui ir ES organams.

                  —

                  Štabas vykdo galimų krizių stebėseną, remdamasis atitinkamais nacionalinės ar daugiašalės žvalgybos pajėgumais.

                  —

                  Štabas bendradarbiauja su Jungtiniu situacijų centru keitimosi informacija srityje pagal susitarimą dėl žvalgybinės informacijos analizės pajėgumų.

                  —

                  Štabas vykdo išankstinį planavimą kariniais klausimais strateginiu lygiu.

                  —

                  Štabas vykdo išankstinį planavimą pakankamai išsamiai, inter alia, kad valstybės narės turėtų galimybes įvertinti savo galimą pajėgų įnašą ir ES kariniam štabui pateikti tinkamas konsultacijas sprendimų priėmimo procese.

                  —

                  Štabas nustato Europos nacionalines ir daugiašales pajėgas ES vadovaujamoms operacijoms ir sudaro jų sąrašą, derindamas su NATO.

                  —

                  Štabas prisideda prie nacionalinių ir daugiašalių pajėgų, kurias ES teikia valstybės narės, kūrimo ir rengimo (įskaitant mokymą ir pratybas). Santykių su NATO sąlygos apibrėžiamos atitinkamuose dokumentuose.

                  —

                  Štabas organizuoja ir koordinuoja procedūras su nacionalinėmis ir daugiašalėmis vadavietėmis, įskaitant ES prieinamas NATO vadavietes, kuo labiau užtikrindamas suderinamumą su NATO procedūromis.

                  —

                  Štabas prisideda nagrinėjant ESGP numatytos kovos su terorizmu karinius aspektus.

                  —

                  Štabas padeda kurti karinių išteklių ir pajėgumų panaudojimo, vykdant stichinių ar žmogaus sukeltų nelaimių padarinių likvidavimo operacijas, koncepcijas, doktrinas, planus ir procedūras.

                  —

                  Kariniu aspektu štabas programuoja, planuoja, vykdo ir vertina ES krizių valdymo procedūras, įskaitant ES ir NATO procedūrų vykdymą.

                  —

                  Štabas dalyvauja finansiškai vertinant operacijas ir pratybas.

                  —

                  Štabas palaiko ryšį su nacionalinėmis vadavietėmis ir daugiašalių pajėgų daugiašalėmis vadavietėmis.

                  —

                  Štabas užmezga nuolatinius ryšius su NATO pagal „ES ir NATO nuolatinius susitarimus“.

                  —

                  Štabas yra NATO ryšių palaikymo grupės būstinė ir išlaiko ES grupę SHAPE pagal 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos priimtą pirmininkaujančios valstybės narės pranešimą dėl ESGP.

                  —

                  Štabas užmezga atitinkamus ryšius su nustatytais korespondentais JT bei kitose tarptautinėse organizacijose, įskaitant ESBO ir Afrikos Sąjungą, šioms organizacijoms sutikus; Štabas padeda kaupti visapusišką patirtį.

                  —

                  Pasitelkus civilinę-karinę grupę atliekamos užduotys.

                  —

                  Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio ar PSK iniciatyva štabas vykdo strateginį nepaprastosios padėties planavimą.

                  —

                  Štabas padeda kurti doktrinų (koncepcijų) visumą, remdamasis civilinių-karinių operacijų ir pratybų patirtimi.

                  —

                  Štabas rengia koncepcijas ir procedūras ES operacijų centrui ir užtikrina, kad operacijų centro personalą, įrenginius ir įrangą būtų galima panaudoti operacijoms, pratyboms ir mokymui ir jie būtų tam parengti.

                  —

                  Štabas išlaiko, atnaujina ir pakeičia ES operacijų centro įrangą bei prižiūri patalpas.

            a)   Papildomos užduotys krizių valdymo situacijose

                  —

                  Štabas prašo iš žvalgybos organizacijų konkrečios informacijos ir ją apdoroja, prašo kitos reikiamos informacijos iš visų turimų šaltinių ir ją apdoroja.

                  —

                  Štabas remia ESKK, pastarajam prisidedant prie PSK Pradinio planavimo gairių ir Planavimo direktyvų.

                  —

                  Štabas kuria karinius strateginius pasiūlymus ir nustato jų prioriteto tvarką; remdamasis šiais pasiūlymais ESKK kariniais klausimais pataria PSK:

                              —

                              apibrėžia pirminius bendruosius pasiūlymus,

                              —

                              atitinkamai naudojasi planavimo parama iš išorinių šaltinių, kurie išanalizuos ir toliau detalizuos šiuos pasiūlymus,

                              —

                              įvertina šio detalesnio darbo rezultatus ir paveda atlikti tolesnį reikalingą darbą,

                              —

                              pateikia ESKK bendrą įvertinimą, kuriame nurodo atitinkamus prioritetus ir rekomendacijas.

                  —

                  Štabas, derindamas veiksmus su nacionaliniais planavimo štabais ir atitinkamai su NATO, nustato pajėgas, kurios galėtų dalyvauti galimose ES vadovaujamose operacijose.

                  —

                  Štabas padeda operacijos vadui atlikti techninius pasikeitimus su trečiosiomis šalimis, siūlančiomis karinį indėlį ES vadovaujamoje operacijoje, ir parengti pajėgų formavimo konferenciją.

                  —

                  Štabas toliau stebi krizines situacijas.

                  —

                  Išorės ir politinių-karinių reikalų generalinio direktorato (DG E) prašymu štabas ESKŠGD padeda vykdyti reagavimo į krizes politinį-karinį strateginį planavimą, už kurį atsako DG E (rengia KVK, bendruosius veiksmus ir t. t.).

                  —

                  DG E prašymu ESKŠGD, štabas padeda vykdyti reagavimo į krizes planavimą strateginiu lygiu (tiriamosios misijos, KVK); už tokią veiklą atsakingas DG E.

                  —

                  Štabas padeda vykdyti reagavimo į krizes strateginį jungtinių civilinių-karinių operacijų planavimą, rengdamas strateginius pasiūlymus, kaip numatyta krizių valdymo procedūrose. Už šį planavimą tiesiogiai atsako ESKŠGD ir CPVPD ir jis priklauso bendrai generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio kompetencijai.

                  —

                  CPVPD prašymu ESKŠGD, štabas padeda vykdyti reagavimo į krizes planavimą strateginiu ir operacijų lygiu vykdant civilines misijas, už kurias tiesiogiai atsakingas CPVPD.

            b)   Papildomos užduotys operacijų metu

                  —

                  ESKŠ, pasitelkdamas budėjimo pajėgumus, teikia 24 val./7 dienų per savaitę pajėgumus stebėti visas ESGP misijas ir operacijas siekiant užtikrinti, kad su konkrečiomis operacijomis susijusi informacija būtų perduodama sistemingai.

                  —

                  ESKŠ, vadovaujamas ESKK, nuolat stebi operacijas visais kariniais aspektais. Kartu su paskirtu operacijos vadu jis vykdo strateginę analizę, padėdamas ESKK patarti už strateginį vadovavimą atsakingam PSK.

                  —

                  Atsižvelgdamas į politinius ir veiklos pokyčius, štabas teikia ESKK naujus pasiūlymus, kuriais remiantis ESKK pataria PSK kariniais klausimais.

                  —

                  Štabas padeda stiprinti pagrindinį branduolį ir prireikus toliau plėsti ES operacijų centrą.

                  —

                  Štabas sudaro ES operacijų centro nuolatinį pagrindinį branduolį.

                  —

                  Štabas padeda koordinuoti civilines operacijas. Tokios operacijos planuojamos ir vykdomos vadovaujant CPVP. Štabas padeda planuoti, remti (įskaitant galimą karinių priemonių panaudojimą) ir vykdyti civilines operacijas (strateginis lygmuo lieka DGE IX kompetencijoje).

            5.   Veiklos organizavimas

                  —

                  ESKŠ savo darbe vadovaujasi ESKK kariniais nurodymais ir jam atsiskaito.

                  —

                  ESKŠ yra Tarybos sekretoriato departamentas, tiesiogiai priskirtas generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, glaudžiai bendradarbiaujantis su kitais Tarybos sekretoriato departamentais.

                  —

                  ES kariniam štabui vadovauja ESKŠGD, trijų žvaigždžių generolas.

                  —

                  Štabą sudaro iš valstybių narių komandiruotas personalas, veikiantis pagal tarptautinius įgaliojimus, remiantis į Tarybos generalinį sekretoriatą komandiruojamiems nacionaliniams ekspertams ir kariniam personalui, taip pat Tarybos generalinio sekretoriato pareigūnams ir iš Komisijos komandiruojamiems pareigūnams taikomomis taisyklėmis. Siekiant pagerinti ESKŠ atrankos procesą valstybės narės skatinamos pateikti daugiau negu vieną kandidatūrą kiekvienoms pareigoms, dėl kurių teikiamas prašymas tarnautojams taikomomis taisyklėmis. Siekiant pagerinti ESKŠ atrankos procesą valstybės narės skatinamos pateikti daugiau negu vieną kandidatūrą kiekvienoms pareigoms, dėl kurių teikiamas prašymas.

                  —

                  Kad atliktų visas misijas ir užduotis, ESKŠ organizuojamas, kaip nurodyta A priedėlyje.

                  —

                  Krizių valdymo situacijose ar pratybose ESKŠ gali sukurti planavimo ir valdymo grupes, remdamasis savo patirtimi, personalu ir infrastruktūra. Be to, prireikus, kreipdamasis į ESKK, štabas galėtų prašyti darbuotojų laikinam papildymui iš ES valstybių narių.

                  —

                  ESKK, pasitelkęs ESKŠGD, teiks nurodymus dėl ESKŠ karinės veiklos vykdant civilinio krizių valdymo veiksmus. Funkcinę atsakomybę už ESKŠ įnašus krizių valdymo civiliniams aspektams išlaiko DGE IX, kuris yra atsakingas už visą veiklą (planavimą, tiriamąsias misijas ir t. t.) iki krizių valdymo koncepcijos sukūrimo ir plėtojant ją ir, prireikus, civilinio strateginio pasiūlymo ir (arba) policijos strateginio pasiūlymo rengimą. Priėmus sprendimą pradėti misiją šie įnašai tampa CPVPD funkcine atsakomybe. Apie šią veiklą CIVCOM pranešama laikantis nustatytų krizių valdymo civilinių aspektų procedūrų.

            6.   Santykiai su trečiosiomis šalimis
      ESKŠ ir ES nepriklausančių Europos valstybių – NATO narių, kitų trečiųjų valstybių ir ES šalių kandidačių santykiai apibrėžiami atitinkamuose dokumentuose dėl ES santykių su trečiosiomis šalimis.

         (1)  Šiame priede vartojamos santrumpos pateikiamos B priedėlyje.

         (2)  Sąvokų apibrėžtys:

                  strateginis planavimas – planavimo veikla, kuri prasideda iš karto nustačius galimą krizę arba iškilus krizei ir baigiasi, kai ES politinės valdžios institucijos patvirtina karinį strateginį pasiūlymą arba jų komplektą. Strateginis procesas apima karinį situacijos vertinimą, PKS apibrėžimą ir karinių strateginių pasiūlymų kūrimą;

                  karinis strateginis pasiūlymas – galimas karinis veiksmas PKS apibrėžtiems politiniams-kariniams tikslams pasiekti. Kariniame strateginiame pasiūlyme aprašomi karinio sprendimo principai, reikiami ištekliai ir apribojimai bei rekomendacijos dėl operacijos vado ir OV pasirinkimo.

         A priedėlis
         ESKŠ ORGANIZACINĖ SCHEMA

         B priedėlis
         SANTRUMPOS
         A
         ADMIN – Administracijos skyrius
         C
         CESDP (BESGP) – bendra Europos saugumo ir gynybos politika
         CEUMC – Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininkas
         CPCC (CPVP) – civiliniai planavimo ir vykdymo pajėgumai
         CIS – Ryšių ir informacinių sistemų valdyba
         CIS POL/REQ – ryšių ir informacinių sistemų politika ir reikalavimai
         CIV/MIL CELL – civilinė-karinė grupė
         CIV/MIL STRAT PLAN – Civilinės-karinės grupės strateginio planavimo skyrius
         CIVCOM – Krizių valdymo civilinių aspektų komitetas
         CMC (KVK) – krizių valdymo koncepcija
         CMC SPT – parama Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininkui
         COMMS & IS – Ryšių ir informacinių sistemų direktoratas
         CONOPS – operacijų koncepcija
         CRISIS RESP/CURRENT OPS – Reagavimo į krizes ir vykdomų operacijų skyrius
         CSO – civiliniai strateginiai sprendimai
         D
         DDG – Generalinio direktoriaus pavaduotojas
         DGEUMS (ESKŠGD) – Europos Sąjungos karinio štabo generalinis direktorius
         DCPCC (CPVPD) – civilinio planavimo ir vykdymo pajėgumų direktorius
         DPP (GPP) – gynybos planavimo procesas
         E
         ESGP – Europos saugumo ir gynybos politika
         EUMC (ESKK) – Europos Sąjungos karinis komitetas
         EUMS (ESKŠ) – Europos Sąjungos karinis štabas
         EU CELL (SHAPE) – Europos Sąjungos grupė SHAPE
         EX/TRN/ANL – Pratybų, mokymo ir analizės skyrius
         I
         INT POLICY – Žvalgybos politikos skyrius
         INT PRODUCTION – Žvalgybos informacijos skyrius
         INT REQ – žvalgybos informacijos pateikimo reikalavimai
         IT SUPPORT – Informacinių technologijų paramos skyrius
         L
         LEGAL – patarėjas teisės klausimais
         LOG POLICY – Logistikos politikos skyrius
         M
         MAP – Karinio įvertinimo ir planavimo skyrius
         O
         OCPS – Operacijų centro nuolatinis personalas
         OHQ – operacijų vadavietė
         OP CENTRE PERM STAFF – Operacijų centro nuolatinis personalas
         OPLAN – operacijų planas
         OPSCEN – Operacijų centras
         OSCE (ESBO) – Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija
         P
         PARP – planavimo ir peržiūros procesas
         PfP – partnerystė taikos labui
         POL – Politikos skyrius
         PSC – Politinis ir saugumo komitetas
         PSO – policijos strateginis pasiūlymas
         T
         TEU (ESS) – Europos Sąjungos sutartis


title: 2007/820/EB: 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Bosnijos ir Hercegovinos susitarimo dėl neteisėtai gyvenančių asmenų readmisijos sudarymo

text:
19.12.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 334/65

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2007 m. lapkričio 8 d.
    dėl Europos bendrijos ir Bosnijos ir Hercegovinos susitarimo dėl neteisėtai gyvenančių asmenų
   readmisijos sudarymo
   (2007/820/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio 3 dalies b punktą kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               Komisija Europos bendrijos vardu vedė derybas su Bosnija ir Hercegovina dėl susitarimo dėl neteisėtai gyvenančių asmenų readmisijos.

               (2)

               Šis susitarimas Europos bendrijos vardu pasirašytas 2007 m. rugsėjo 18 d. pagal 2007 m. rugsėjo 18 d. priimtą Tarybos sprendimą, atsižvelgiant į tai, kad jis gali būti sudarytas vėliau.

               (3)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas.

               (4)

               Susitarimu įsteigiamas Jungtinis readmisijos komitetas, kuris gali priimti savo darbo tvarkos taisykles. Šiuo atveju tikslinga numatyti supaprastintą Bendrijos pozicijos priėmimo procedūrą.

               (5)

               Pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 3 straipsnį Jungtinė Karalystė pranešė apie savo norą dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą.

               (6)

               Pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius ir darant poveikio minėto protokolo 4 straipsnio taikymui, Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis jai neprivalomas ir netaikomas.

               (7)

               Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis jai neprivalomas ir netaikomas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Bosnijos ir Hercegovinos susitarimas dėl neteisėtai gyvenančių asmenų readmisijos.
   Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas turi pateikti susitarimo 22 straipsnio 2 dalyje numatytą pranešimą (2).
   3 straipsnis
   Komisija atstovauja Bendrijai pagal susitarimo 18 straipsnį įsteigtame Jungtiniame readmisijos komitete.
   4 straipsnis
   Bendrijos poziciją Jungtiniame readmisijos komitete dėl jo darbo tvarkos taisyklių priėmimo pagal susitarimo 18 straipsnio 5 dalį nustato Komisija, pasikonsultavusi su Tarybos paskirtu specialiu komitetu.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2007 m. lapkričio 8 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         R. PEREIRA

      (1)  2007 m. spalio 4 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.
   Europos bendrijos ir Bosnijos ir Hercegovinos
   SUSITARIMAS
   dėl neteisėtai gyvenančių asmenų readmisijos
   AUKŠTOSIOS SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS,
   EUROPOS BENDRIJA (toliau – Bendrija)
   ir
   Bosnija ir Hercegovina,
   NUSPRENDUSIOS stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą, kuriuo siekiama veiksmingiau kovoti su nelegalia imigracija;
   SIEKDAMOS šiuo susitarimu ir savitarpiškumo pagrindu nustatyti greitą ir veiksmingą asmenų, kurie neatitinka arba nebeatitinka atvykimo, buvimo ar gyvenimo Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje arba kurioje nors Europos Sąjungos valstybėje narėje sąlygų, tapatybės nustatymo ir saugaus bei tvarkingo jų grąžinimo tvarką, taip pat bendradarbiaujant palengvinti tokių asmenų tranzitą;
   PABRĖŽDAMOS, kad šiuo susitarimu neribojamos Bendrijos, Europos Sąjungos valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos teisės, įsipareigojimai ir atsakomybė, atsirandantys iš tarptautinės teisės, ypač 1950 m. lapkričio 4 d. Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos ir 1951 m. liepos 28 d. Konvencijos dėl pabėgėlių statuso;
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad šio susitarimo, kuriam taikoma Europos bendrijos steigimo sutarties IV antraštinė dalis, nuostatos nėra taikomos Danijos karalystei pagal protokolą dėl Danijos pozicijos, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties,
   SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame susitarime:

               a)

               Susitariančiosios Šalys – Bosnija ir Hercegovina ir Bendrija;

               b)

               Bosnijos ir Hercegovinos pilietis – Bosnijos ir Hercegovinos pilietybę turintis asmuo, kaip nustatyta jos nacionalinės teisės aktuose;

               c)

               valstybės narės pilietis – bet kuris asmuo, turintis valstybės narės pilietybę, kaip nustatyta Bendrijos;

               d)

               valstybė narė – bet kuri Europos Sąjungos valstybė narė, išskyrus Danijos Karalystę;

               e)

               trečiosios šalies pilietis – bet kuris asmuo, turintis kitą nei Bosnijos ir Hercegovinos ar vienos iš valstybių narių pilietybę;

               f)

               asmuo be pilietybės – bet kuris pilietybės neturintis asmuo;

               g)

               leidimas gyventi – Bosnijos ir Hercegovinos arba vienos iš valstybių narių išduotas bet kokios rūšies leidimas, kuris suteikia asmeniui teisę gyventi jos teritorijoje. Tokiu leidimu nelaikomas laikinas leidimas likti jos teritorijoje, kol nagrinėjami prašymai suteikti prieglobstį arba leidimą gyventi;

               h)

               viza – Bosnijos ir Hercegovinos arba vienos iš valstybių narių išduotas leidimas arba priimtas sprendimas, reikalingas norint atvykti į jos teritoriją arba vykti per ją tranzitu. Ji neapima oro uosto tranzitinės vizos;

               i)

               prašančioji valstybė – valstybė (Bosnija ir Hercegovina arba viena iš valstybių narių), kuri pateikia readmisijos paraišką pagal šio susitarimo 7 straipsnį arba tranzito paraišką pagal 14 straipsnį;

               j)

               prašomoji valstybė – valstybė (Bosnija ir Hercegovina arba viena iš valstybių narių), kuriai pateikiama readmisijos paraiška pagal šio susitarimo 7 straipsnį arba tranzito paraiška pagal 14 straipsnį;

               k)

               kompetentinga institucija – bet kuri Bosnijos ir Hercegovinos arba vienos iš valstybių narių nacionalinės valdžios institucija, kuriai patikėta įgyvendinti šį susitarimą pagal šio susitarimo 19 straipsnio 1 dalies a punktą;

               l)

               tranzitas – trečiosios šalies piliečių arba asmenų be pilietybės kelionė per prašomosios valstybės teritoriją, keliaujant iš prašančiosios valstybės į paskirties valstybę.

         I SKIRSNIS
   BOSNIJOS IR HERCEGOVINOS READMISIJOS ĮSIPAREIGOJIMAI
   2 straipsnis
   Savo piliečių readmisija
   1.   Bosnija ir Hercegovina valstybės narės prašymu ir be jokių papildomų formalumų, išskyrus numatytus šiame susitarime, priima atgal į savo teritoriją visus asmenis, kurie netenkina arba jau nebetenkina galiojančių atvykimo, buvimo arba gyvenimo prašančiosios valstybės narės teritorijoje sąlygų, jei įrodoma arba remiantis pateiktais prima facie įrodymais pagrįstai manoma, kad tokie asmenys yra Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai.
   2.   Bosnija ir Hercegovina taip pat priima atgal:

               —

               šio straipsnio 1 dalyje minėtų asmenų nepilnamečius nesusituokusius vaikus, nepriklausomai nuo jų gimimo vietos ar pilietybės, išskyrus atvejus, kai jie turi savarankišką teisę apsigyventi prašančiojoje valstybėje narėje,

               —

               šio straipsnio 1 dalyje minėtų asmenų sutuoktinius, turinčius kitą pilietybę, jei jie turi teisę atvykti ir būti arba įgyja teisę atvykti ir būti Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje, išskyrus atvejus, kai jie turi savarankišką teisę apsigyventi prašančiojoje valstybėje narėje.

         3.   Bosnija ir Hercegovina taip pat priima atgal asmenis, kurie, atvykę į valstybės narės teritoriją, atsisakė Bosnijos ir Hercegovinos pilietybės arba iš kurių buvo atimta pilietybė, išskyrus atvejus, kai ta valstybė narė tokiems asmenims pažadėjo suteikti savo pilietybę.
   4.   Bosnijai ir Hercegovinai patenkinus readmisijos paraišką, kompetentinga Bosnijos ir Hercegovinos diplomatinė atstovybė arba konsulinė įstaiga nedelsdama ir ne vėliau kaip per 3 darbo dienas išduoda grąžintinam asmeniui grąžinti reikalingą kelionės dokumentą, galiojantį ne mažiau kaip 20 dienų. Jei dėl teisinių ar faktinių priežasčių atitinkamas asmuo iš pradžių išduoto kelionės dokumento galiojimo laikotarpiu negali būti perduotas, kompetentinga Bosnijos ir Hercegovinos diplomatinė atstovybė arba konsulinė įstaiga per 14 kalendorinių dienų išduoda naują kelionės dokumentą, kurio galiojimo trukmė tokia pati. Jei Bosnija ir Hercegovina per 14 kalendorinių dienų neišdavė naujo kelionės dokumento, laikoma, kad ji pripažįsta išsiuntimui naudojamą tipinį ES kelionės dokumentą (1).
   5.   Jei grąžintinas asmuo be Bosnijos ir Hercegovinos pilietybės turi ir trečiosios šalies pilietybę, prašančioji valstybė narė atsižvelgia į grąžintino asmens valią būti grąžintam į savo pasirinktą valstybę.
   3 straipsnis
   Trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės readmisija
   1.   Bosnija ir Hercegovina valstybės narės prašymu ir be jokių papildomų formalumų, išskyrus numatytus šiame susitarime, priima atgal į savo teritoriją visus trečiosios šalies piliečius arba asmenis be pilietybės, kurie netenkina arba jau nebetenkina galiojančių atvykimo, buvimo arba gyvenimo prašančiosios valstybės narės teritorijoje sąlygų, jei įrodoma arba remiantis pateiktais prima facie įrodymais pagrįstai manoma, kad tokie asmenys:

               a)

               turi arba atvykimo metu turėjo Bosnijos ir Hercegovinos išduotą galiojančią vizą arba galiojantį leidimą gyventi; arba

               b)

               nelegaliai ir tiesiogiai atvyko į valstybių narių teritoriją po to, kai buvo pasilikę Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje arba vyko per ją tranzitu.

         2.   Šio straipsnio 1 dalyje minimas readmisijos įsipareigojimas negalioja, jei:

               a)

               trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės vyksta tik tranzitu per Bosnijos ir Hercegovinos tarptautinį oro uostą, neišeidamas iš jo tranzitinės salės; arba

               b)

               prašančioji valstybė išdavė vizą arba leidimą gyventi trečiosios šalies piliečiui arba asmeniui be pilietybės prieš atvykstant į jos teritoriją arba į ją atvykus, išskyrus atvejus, kai:

                           —

                           tas asmuo turi Bosnijos ir Hercegovinos išduotą vizą arba leidimą gyventi, kurio galiojimo laikas ilgesnis, arba

                           —

                           prašančiosios valstybės narės išduota viza arba leidimas gyventi buvo gauti naudojant padirbtus ar suklastotus dokumentus arba pateikus klaidingą informaciją, arba

                           —

                           tas asmuo nesilaiko jokių su vizos išdavimu susijusių sąlygų.

         3.   Bosnija ir Hercegovina valstybės narės prašymu taip pat priima atgal buvusius Jugoslavijos Socialistinės Federacinės Respublikos piliečius, kurie neįgijo jokios kitos pilietybės, ir kurių gimimo vieta bei nuolatinė gyvenamoji vieta 1992 m. balandžio 6 d. buvo Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje.
   4.   Bosnijai ir Hercegovinai patenkinus readmisijos paraišką, prašančioji valstybė narė asmeniui, dėl kurio readmisijos susitarta, išduoda išsiuntimui naudojamą tipinį ES kelionės dokumentą (1).
   II SKIRSNIS
   BENDRIJOS READMISIJOS ĮSIPAREIGOJIMAI
   4 straipsnis
   Savo piliečių readmisija
   1.   Valstybė narė Bosnijos ir Hercegovinos prašymu ir be jokių papildomų formalumų, išskyrus numatytus šiame susitarime, priima atgal į savo teritoriją visus asmenis, kurie netenkina arba jau nebetenkina galiojančių atvykimo, buvimo arba gyvenimo Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje sąlygų, jei įrodoma arba remiantis pateiktais prima facie įrodymais pagrįstai manoma, kad tokie asmenys yra tos valstybės narės piliečiai.
   2.   Valstybė narė taip pat priima atgal:

               —

               šio straipsnio 1 dalyje minėtų asmenų nepilnamečius nesusituokusius vaikus, nepriklausomai nuo jų gimimo vietos ar pilietybės, išskyrus atvejus, kai jie turi savarankišką teisę apsigyventi Bosnijoje ir Hercegovinoje,

               —

               šio straipsnio 1 dalyje minėtų asmenų sutuoktinius, turinčius kitą pilietybę, jei jie turi teisę atvykti ir būti arba įgyja teisę atvykti ir būti prašomosios valstybės narės teritorijoje, išskyrus atvejus, kai jie turi savarankišką teisę apsigyventi Bosnijoje ir Hercegovinoje.

         3.   Valstybė narė taip pat priima atgal asmenis, kurie, atvykę į Bosnijos ir Hercegovinos teritoriją, atsisakė valstybės narės pilietybės arba iš kurių buvo atimta pilietybė, išskyrus atvejus, kai Bosnija ir Hercegovina tokiems asmenims pažadėjo suteikti savo pilietybę.
   4.   Prašomajai valstybei narei patenkinus readmisijos paraišką, kompetentinga tos valstybės narės diplomatinė atstovybė arba konsulinė įstaiga nedelsdama ir ne vėliau kaip per 3 darbo dienas išduoda grąžintinam asmeniui grąžinti reikalingą kelionės dokumentą, galiojantį ne mažiau kaip 3 mėnesius. Jei dėl teisinių ar faktinių priežasčių atitinkamas asmuo iš pradžių išduoto kelionės dokumento galiojimo laikotarpiu negali būti perduotas, kompetentinga tos valstybės narės diplomatinė atstovybė arba konsulinė įstaiga per 14 kalendorinių dienų išduoda naują kelionės dokumentą, kurio galiojimo trukmė tokia pati.
   5.   Jei grąžintinas asmuo be prašomosios valstybės narės pilietybės turi ir trečiosios šalies pilietybę, Bosnija ir Hercegovina atsižvelgia į grąžintino asmens valią būti grąžintam į savo pasirinktą valstybę.
   5 straipsnis
   Trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės readmisija
   1.   Valstybė narė Bosnijos ir Hercegovinos prašymu ir be jokių papildomų formalumų, išskyrus numatytus šiame susitarime, priima atgal į savo teritoriją visus trečiosios šalies piliečius arba asmenis be pilietybės, kurie netenkina arba jau nebetenkina galiojančių atvykimo, buvimo arba gyvenimo Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje sąlygų, jei įrodoma arba remiantis pateiktais prima facie įrodymais pagrįstai manoma, kad tokie asmenys:

               a)

               turi arba atvykimo metu turėjo prašomosios valstybės narės išduotą galiojančią vizą arba galiojantį leidimą gyventi; arba

               b)

               nelegaliai ir tiesiogiai atvyko į Bosnijos ir Hercegovinos teritoriją po to, kai buvo pasilikę prašomosios valstybės narės teritorijoje arba vyko per ją tranzitu.

         2.   Šio straipsnio 1 dalyje minimas readmisijos įsipareigojimas negalioja, jei:

               a)

               trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės vyksta tik tranzitu per prašomosios valstybės narės tarptautinį oro uostą, neišeidamas iš jo tranzitinės salės; arba

               b)

               Bosnija ir Hercegovina išdavė vizą arba leidimą gyventi trečiosios šalies piliečiui arba asmeniui be pilietybės prieš atvykstant į jos teritoriją arba į ją atvykus, išskyrus atvejus, kai:

                           —

                           tas asmuo turi prašomosios valstybės narės išduotą vizą arba leidimą gyventi, kurio galiojimo laikas ilgesnis, arba

                           —

                           Bosnijos ir Hercegovinos išduota viza arba leidimas gyventi buvo gauti naudojant padirbtus ar suklastotus dokumentus arba pateikus klaidingą informaciją, arba

                           —

                           tas asmuo nesilaiko jokių su vizos išdavimu susijusių sąlygų.

         3.   Šio straipsnio 1 dalyje minimas įsipareigojimas dėl readmisijos taikomas valstybei narei, išdavusiai vizą arba leidimą gyventi. Jeigu vizą arba leidimą gyventi išdavė dvi ar daugiau valstybių narių, šio straipsnio 1 dalyje minimas readmisijos įsipareigojimas skiriamas ilgesnį laiką galiojantį dokumentą išdavusiai valstybei narei arba, jeigu vieno ar kelių dokumentų galiojimo laikas jau pasibaigęs – tai, kurios dokumentas dar galioja. Jeigu visų dokumentų galiojimo laikas jau yra pasibaigęs, šio straipsnio 1 dalyje nurodytas readmisijos įsipareigojimas yra skirtas valstybei narei, išdavusiai dokumentą, kurio galiojimo pasibaigimo data yra vėliausia. Jei tokių dokumentų pateikti neįmanoma, šio straipsnio 1 dalyje nurodytas readmisijos įsipareigojimas tenka valstybei narei, iš kurios teritorijos asmuo paskutinį kartą išvyko.
   4.   Valstybei narei patenkinus readmisijos paraišką, Bosnija ir Hercegovina asmeniui, dėl kurio readmisijos susitarta, išduoda grąžinimui būtiną kelionės dokumentą.
   III SKIRSNIS
   READMISIJOS PROCEDŪRA
   6 straipsnis
   Principai
   1.   Pagal šio straipsnio 2 dalį prašomosios valstybės kompetentingai institucijai turi būti pateikiama readmisijos paraiška perduodant grąžintiną asmenį remiantis vienu iš 2–5 straipsniuose nurodytų įsipareigojimų.
   2.   Readmisijos paraiškos nereikės tais atvejais, kai grąžintinas asmuo turi galiojantį kelionės dokumentą arba galiojančią asmens tapatybės kortelę ir, jei reikia, prašomosios valstybės išduotą galiojančią vizą arba galiojantį leidimą gyventi.
   7 straipsnis
   Readmisijos paraiška
   1.   Kiek įmanoma, readmisijos paraiškoje turėtų būti ši informacija:

               a)

               išsami informacija apie grąžintiną asmenį (pvz., vardai, pavardės, gimimo data, ir – jei įmanoma – gimimo vieta, paskutinė gyvenamoji vieta) ir, tam tikrais atvejais, išsami informacija apie nepilnamečius nesusituokusius vaikus ir (arba) sutuoktinį;

               b)

               nurodytos priemonės, kuriomis bus pateikti įrodymai arba pateikti prima facie įrodymai dėl pilietybės, tranzito, trečiosios šalies piliečių ir asmenų be pilietybės readmisijos sąlygų, neteisėto atvykimo ir gyvenimo;

               c)

               grąžintino asmens nuotrauka.

         2.   Kiek įmanoma, readmisijos paraiškoje taip pat turėtų būti ši informacija:

               a)

               patvirtinimas, nurodantis, kad perduotinam asmeniui gali prireikti pagalbos ar priežiūros su sąlyga, kad atitinkamas asmuo aiškiai pritarė tokiam tvirtinimui;

               b)

               bet kokia kita apsaugos, saugumo priemonė arba informacija apie asmens sveikatą, kuri gali būti būtina individualaus perdavimo atveju.

         3.   Naudotina tipinė readmisijos paraiškos forma pridedama šio susitarimo 6 priede.
   8 straipsnis
   Su pilietybe susiję įrodymai
   1.   Kaip su pilietybe susijusius įrodymus pagal 2 straipsnio 1 dalį ir 4 straipsnio 1 dalį galima visų pirma pateikti šio susitarimo 1 priede išvardytus dokumentus, net jei jų galiojimo laikotarpis pasibaigęs. Jeigu tokie dokumentai pateikiami, valstybės narės ir Bosnija ir Hercegovina abipusiškai pripažįsta pilietybę nereikalaudamos tolesnio tyrimo. Pilietybė negali būti įrodoma pateikiant suklastotus dokumentus.
   2.   Kaip prima facie įrodymus dėl pilietybės pagal 2 straipsnio 1 dalį ir 4 straipsnio 1 dalį galima visų pirma pateikti šio susitarimo 2 priede išvardytus dokumentus, net jei jų galiojimo laikotarpis pasibaigęs. Jeigu tokie dokumentai pateikiami, valstybės narės ir Bosnija ir Hercegovina laiko, kad pilietybė nustatyta, išskyrus atvejus, kai jos gali įrodyti priešingai. Pilietybės prima facie įrodymais negali būti suklastoti dokumentai.
   3.   Jei nei vieno iš 1 arba 2 priede išvardytų dokumentų pateikti neįmanoma, atitinkamos prašomosios valstybės kompetentinga diplomatinė arba konsulinė atstovybė paprašius nedelsdama ir ne vėliau kaip per 3 darbo dienas nuo prašymo dienos apklausia grąžintiną asmenį siekdama nustatyti jo (jos) pilietybę.
   9 straipsnis
   Su trečiųjų šalių piliečiais ir asmenimis be pilietybės susiję įrodymai
   1.   Įrodymas, kad yra 3 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje nustatytos trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės readmisijos sąlygos, gali būti visų pirma pateikiamas bent viena šio susitarimo 3 priede išvardyta įrodymo priemone; negali būti įrodoma pateikiant suklastotus dokumentus. Valstybės narės ir Bosnija ir Hercegovina abipusiškai pripažįsta kiekvieną tokį įrodymą nereikalaudamos tolesnio tyrimo.
   2.   Prima facie įrodymai, kad yra 3 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje nustatytos trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės readmisijos sąlygos, gali būti visų pirma pateikiami šio susitarimo 4 priede išvardytomis įrodymo priemonėmis; negali būti įrodoma pateikiant suklastotus dokumentus. Jeigu tokie prima facie įrodymai pateikiami, valstybės narės ir Bosnija ir Hercegovina laiko sąlygas nustatytomis, jei jos negali įrodyti priešingai.
   3.   Atvykimo, buvimo arba gyvenimo neteisėtumas nustatomi remiantis atitinkamo asmens kelionės dokumentais, kuriuose trūksta prašančiosios valstybės teritorijoje reikalingos vizos ar kitokio leidimo gyventi. Prašančiosios valstybės pareiškimas, kad atitinkamas asmuo neturi reikiamų kelionės dokumentų, vizos ar leidimo gyventi, taip pat yra neteisėto atvykimo, buvimo ar gyvenimo prima facie įrodymas.
   4.   Įrodymai, kad yra 3 straipsnio 3 dalyje nustatytos buvusių Jugoslavijos Socialistinės Federacinės Respublikos piliečių readmisijos sąlygos, gali būti visų pirma pateikiami šio susitarimo 5a priede išvardytomis įrodymo priemonėmis; negali būti įrodoma pateikiant suklastotus dokumentus. Bosnija ir Hercegovina abipusiškai pripažįsta kiekvieną tokį įrodymą nereikalaudama tolesnio tyrimo.
   5.   Prima
      facie įrodymai, kad yra 3 straipsnio 3 dalyje nustatytos buvusių Jugoslavijos Socialistinės Federacinės Respublikos piliečių readmisijos sąlygos, gali būti visų pirma pateikiami šio susitarimo 5b priede išvardytomis įrodymo priemonėmis; negali būti įrodoma pateikiant suklastotus dokumentus. Jeigu tokie prima facie įrodymai pateikiami, Bosnija ir Hercegovina laiko sąlygas nustatytomis, jei ji negali įrodyti priešingai.
   6.   Jei nei vieno iš 5a ir 5b prieduose išvardytų dokumentų pateikti neįmanoma, Bosnijos ir Hercegovinos kompetentinga diplomatinė arba konsulinė atstovybė paprašius nedelsdama ir ne vėliau kaip per 3 darbo dienas nuo prašymo dienos apklausia grąžintiną asmenį siekdama nustatyti jo (jos) pilietybę.
   10 straipsnis
   Terminai
   1.   Prašomosios valstybės kompetentingai institucijai readmisijos paraiška turi būti pateikta ne vėliau kaip per metus nuo tada, kai prašančiosios valstybės kompetentinga institucija gavo informaciją, kad trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės netenkina arba jau nebetenkina galiojančių atvykimo, buvimo arba gyvenimo sąlygų. Jeigu yra teisinių arba faktinių kliūčių laiku pateikti paraišką, prašančiosios valstybės prašymu terminas pratęsiamas, tačiau tik iki tol, kol tų kliūčių nebelieka.
   2.   Į readmisijos paraišką turi būti atsakyta raštu per 10 kalendorinių dienų visais atvejais. Šis terminas prasideda readmisijos paraiškos gavimo dieną. Jei per šį terminą atsakymo nesulaukiama, laikoma, kad perdavimui pritarta.
   3.   Jeigu yra teisinių arba faktinių kliūčių atsakyti į paraišką per 10 kalendorinių dienų, pateikus tinkamai motyvuotą prašymą šis terminas gali būti pratęsiamas ne daugiau kaip iki 6 kalendorinių dienų. Jei per pratęstą terminą atsakymo nesulaukiama, laikoma, kad perdavimas patvirtintas.
   4.   Atsisakius patenkinti readmisijos prašymą, pateikiamos priežastys.
   5.   Pritarus perdavimui arba, tam tikrais atvejais, pasibaigus šio straipsnio 2 dalyje nustatytam terminui, atitinkamas asmuo perduodamas per tris mėnesius. Prašančiosios valstybės prašymu šis terminas gali būti pratęstas tiek, kiek reikia laiko teisinėms ar praktinėms kliūtims pašalinti.
   11 straipsnis
   Perdavimo tvarka ir vežimo būdai
   1.   Prieš perduodamos asmenį, Bosnijos ir Hercegovinos ir atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos iš anksto sudaro susitarimus raštu dėl perdavimo datos, atvykimo vietos, galimos palydos ir kitos su perdavimu susijusios informacijos.
   2.   Gali būti naudojamasi oro, jūrų arba sausumos transportu. Perduodant oro transportu, galima naudotis ne tik Bosnijos ir Hercegovinos arba valstybių narių nacionalinių vežėjų paslaugomis; perdavimas gali vykti naudojant tiek reguliariuosius, tiek užsakomuosius skrydžius. Jeigu perduodama su palyda, lydėti gali ne tik prašančiosios valstybės įgalioti asmenys, jei jie yra Bosnijos ir Hercegovinos arba bet kurios kitos valstybės narės įgalioti asmenys.
   12 straipsnis
   Klaidinga readmisija
   1. Prašančioji valstybė priima atgal bet kokį prašomosios valstybės grąžinamą asmenį, jei per 3 mėnesius nuo atitinkamo asmens perdavimo nustatoma, kad netenkinami šio susitarimo 2–5 straipsniuose nurodyti reikalavimai.
   2. Tokiais atvejais procesinės šio susitarimo nuostatos taikomos mutatis mutandis, o prašomoji valstybė taip pat perduoda visą turimą informaciją apie tikrąją priimtino atgal asmens tapatybę ir tautybę.
   IV SKIRSNIS
   TRANZITO OPERACIJOS
   13 straipsnis
   Principai
   1.   Valstybės narės ir Bosnija ir Hercegovina turėtų leisti trečiųjų šalių piliečiams arba asmenims be pilietybės vykti tranzitu tik tais atvejais, kai tokių asmenų negalima tiesiogiai grąžinti į paskirties valstybę.
   2.   Bosnija ir Hercegovina leidžia trečiųjų šalių piliečių arba asmenų be pilietybės tranzitą, jeigu to prašo valstybė narė, o valstybė narė suteikia leidimą trečiųjų šalių piliečių arba asmenų be pilietybės tranzitui, jeigu to prašo Bosnija ir Hercegovina, jei užtikrinama tolesnė kelionė per galimas kitas tranzito valstybes bei paskirties valstybės readmisija.
   3.   Bosnija ir Hercegovina arba valstybė narė gali neleisti vykti tranzitu:

               a)

               jei rizikuojama, kad paskirties valstybėje arba kitoje tranzito valstybėje trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės gali būti kankinamas, su juo gali būti elgiamasi arba jis gali būti baudžiamas nežmoniškai ar žeminančiai, jam gali būti įvykdyta mirties bausmė arba jis gali būti persekiojamas dėl savo rasės, religijos, tautybės, priklausymo kokiai nors socialinei grupei arba dėl politinių įsitikinimų; arba

               b)

               jei prašomojoje valstybėje arba kitoje tranzito valstybėje trečiosios šalies piliečiui arba asmeniui be pilietybės bus taikomos baudžiamosios sankcijos; arba

               c)

               dėl visuomenės sveikatos, nacionalinio saugumo, viešosios tvarkos arba kitų prašomosios valstybės nacionalinių interesų.

         4.   Bosnija ir Hercegovina arba valstybė narė gali atšaukti bet kurį išduotą leidimą, jeigu vėliau susidaro arba išaiškėja šio straipsnio 3 dalyje minimos aplinkybės, kurios trukdo vykdyti tranzito operaciją, arba jeigu nebegali būti užtikrinta tolesnė kelionė galimose tranzito valstybėse arba paskirties valstybės readmisija. Tokiu atveju prašančioji valstybė prireikus ir nedelsdama susigrąžina trečiosios šalies pilietį arba asmenį be pilietybės.
   14 straipsnis
   Tranzito tvarka
   1.   Tranzito operacijų paraiška turi būti pateikta raštu prašomosios valstybės kompetentingai institucijai ir joje turi būti ši informacija:

               a)

               tranzito rūšis (oro, jūrų ar sausumos transportu), kitos galimos tranzito valstybės ir numatoma galutinė paskirties vieta;

               b)

               išsami informacija apie atitinkamą asmenį (pvz., vardas, pavardė, mergautinė pavardė, kiti asmens naudojami vardai (kiti vardai, kuriais asmuo žinomas) arba slapyvardžiai, gimimo data, lytis ir, jei įmanoma, gimimo vieta, pilietybė, kalba, kelionės dokumento rūšis ir numeris);

               c)

               numatoma atvykimo vieta, perdavimo laikas ir galimas palydos naudojimas;

               d)

               pareiškimas, kad prašančiosios valstybės nuomone yra laikomasi 13 straipsnio 2 dalies sąlygų ir kad nėra žinoma priežasčių, dėl kurių prašymas pagal 13 straipsnio 3 dalį galėtų būti atmestas.

         Tranzito operacijų paraiškoms naudojama bendra forma pateikta šio susitarimo 7 priede.
   2.   Prašomoji valstybė per 5 kalendorines dienas raštu informuoja prašančiąją valstybę apie leidimą vykdyti tranzito operaciją ir patvirtina atvykimo vietą bei numatomą priėmimo laiką, arba informuoja ją apie sprendimą neleisti vykti tranzitu bei nurodo tokio atsisakymo priežastis.
   3.   Jeigu tranzito operacija vyksta oro transportu, grąžintinas asmuo ir galima palyda atleidžiami nuo prievolės gauti oro uosto tranzitinę vizą.
   4.   Prašomosios valstybės kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į abipuses konsultacijas, dalyvauja tranzito operacijose, visų pirma prižiūrėdamos atitinkamus asmenis bei sudarydamos tam tinkamas sąlygas.
   V SKIRSNIS
   IŠLAIDOS
   15 straipsnis
   Pervežimo ir vykimo tranzitu išlaidos
   Nepažeisdama kompetentingų institucijų teisės susigrąžinti su readmisija susijusias išlaidas iš priimtino atgal asmens arba trečiųjų šalių, prašančioji valstybė apmoka visas su readmisija ir tranzito operacijomis pagal šį susitarimą susijusias transporto išlaidas iki galutinės paskirties valstybės sienos.
   VI SKIRSNIS
   DUOMENŲ APSAUGA IR ĮTAKOS NEDARYMO SĄLYGA
   16 straipsnis
   Duomenų apsauga
   Asmens duomenys pranešami tik tada, kai toks pranešimas yra būtinas tam, kad konkrečiu atveju Bosnijos ir Hercegovinos arba valstybės narės kompetentingos institucijos įgyvendintų šį susitarimą. Asmens duomenų apdorojimą ir tvarkymą konkrečiu atveju reglamentuoja Bosnijos ir Hercegovinos nacionalinės teisės aktai, o kai duomenų valdytojas yra valstybės narės kompetentinga institucija – Direktyvos 95/46/EB (2) ir šia direktyva vadovaujantis tos valstybės narės priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatos. Papildomai taikomi tokie principai:

               a)

               asmens duomenys turi būti tvarkomi sąžiningai ir teisėtai;

               b)

               įgyvendinant šį susitarimą, asmens duomenys turi būti renkami tiksliai nusakytu, aiškiu ir teisėtu tikslu ir nei pranešančioji, nei gaunančioji institucija negali jų tvarkyti tokiu būdu, kuris būtų nesuderinamas su tuo tikslu;

               c)

               asmens duomenys turi būti pakankami, tinkami ir jų neturi būti pernelyg daug tam tikslui, dėl kurio jie renkami ir (arba) toliau tvarkomi; visų pirma apie asmenį teikiama informacija yra tik tokia, kuri susijusi su:

                           —

                           išsamia informacija apie perduotiną asmenį (pvz., vardai, pavardės, bet kurios buvusios pavardės ir vardai, kiti asmens naudojami vardai (kiti vardai, kuriais asmuo žinomas) arba slapyvardžiai, lytis, civilinis statusas, gimimo data ir vieta, dabartinė ir ankstesnė pilietybė),

                           —

                           asmens pasu, tapatybės kortele arba vairuotojo pažymėjimu (numeris, galiojimo laikas, išdavimo data, išduodanti institucija, išdavimo vieta),

                           —

                           sustojimo vietomis ir kelionės maršrutais,

                           —

                           kita informacija, kurios reikia perduotino asmens tapatybei nustatyti arba readmisijos reikalavimams išnagrinėti pagal šį susitarimą;

               d)

               asmens duomenys turi būti tikslūs ir, kai būtina, atnaujinami;

               e)

               asmens duomenys turi būti laikomi tokia forma, kuri leistų nustatyti duomenų subjektus per ne ilgesnį nei būtina laiką, numatytą tam tikslui, dėl kurio duomenys buvo renkami arba dėl kurio jie yra toliau tvarkomi;

               f)

               pranešančioji institucija ir gaunančioji institucija imasi visų įmanomų priemonių, kad būtų atitinkamai užtikrinamas asmens duomenų taisymas, ištrynimas ar blokavimas tada, jei tvarkymas neatitiktų šio straipsnio nuostatų, o visų pirma – jei tie duomenys būtų nepakankami, netinkami, netikslūs arba tvarkymo tikslu jų būtų pernelyg daug. Tai apima pranešimą kitai šaliai apie bet kokį taisymą, trynimą ar blokavimą;

               g)

               paprašius, gaunančioji institucija praneša pranešančiajai institucijai apie perduotų duomenų panaudojimą ir apie iš jų gautus rezultatus;

               h)

               asmens duomenys gali būti perduodami tik kompetentingoms institucijoms. Perduodant toliau kitoms įstaigoms, reikia pranešančiosios institucijos išankstinio sutikimo;

               i)

               pranešančioji ir gaunančioji institucija yra įpareigotos pasirašyti raštišką protokolą apie asmens duomenų perdavimą ir gavimą.

         17 straipsnis
   Įtakos nedarymo sąlyga
   1.   Šis susitarimas neriboja Bendrijos, valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos teisių, įsipareigojimų ir atsakomybės, numatytų tarptautinėje teisėje, visų pirma:

               —

               1951 m. liepos 28 d. Konvencijoje dėl pabėgėlių statuso su pakeitimais, padarytais 1967 m. sausio 31 d. Protokolu dėl pabėgėlių statuso,

               —

               tarptautinėse konvencijose, nustatančiose valstybę, atsakingą už pateiktų paraiškų dėl prieglobsčio suteikimo svarstymą,

               —

               1950 m. lapkričio 4 d. Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje,

               —

               1984 m. gruodžio 10 d. Konvencijoje prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą,

               —

               tarptautinėse konvencijose dėl ekstradicijos ir tranzito,

               —

               daugiašalėse tarptautinėse konvencijose ir susitarimuose dėl užsienio piliečių readmisijos.

         2.   Jokia šio susitarimo nuostata negali užkirsti kelio asmens grįžimui, laikantis kitų formalių ar neformalių susitarimų nuostatų.
   VII SKIRSNIS
   ĮGYVENDINIMAS IR TAIKYMAS
   18 straipsnis
   Jungtinis readmisijos komitetas
   1.   Susitariančiosios Šalys teikia viena kitai abipusę pagalbą dėl šio susitarimo taikymo ir aiškinimo. Šiuo tikslu jos įsteigia Jungtinį readmisijos komitetą (toliau – komitetas), kurio užduotis pirmiausia bus:

               a)

               kontroliuoti, kaip taikomas šis susitarimas;

               b)

               nuspręsti dėl įgyvendinimo susitarimų, būtinų tam, kad šis susitarimas būtų taikomas vienodai;

               c)

               reguliariai keistis informacija apie įgyvendinimo protokolus, sudarytus tarp atskirų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos pagal 19 straipsnį;

               d)

               rekomenduoti šio susitarimo ir jo priedų pakeitimus.

         2.   Komiteto sprendimai Susitariančiosioms Šalims yra privalomi.
   3.   Komitetą sudaro Bendrijos ir Bosnijos ir Hercegovinos atstovai; Bendrijai atstovauja Komisija.
   4.   Komitetas posėdžiauja prireikus vienos iš Susitariančiųjų Šalių prašymu.
   5.   Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles.
   19 straipsnis
   Įgyvendinimo protokolai
   1.   Valstybės narės arba Bosnijos ir Hercegovinos prašymu Bosnija ir Hercegovina ir valstybė narė sudaro įgyvendinimo protokolą, kuriame nustatomos taisyklės dėl:

               a)

               kompetentingų institucijų paskyrimo, sienos perėjimo punktų ir pasikeitimo informacija apie ryšių palaikymo centrus;

               b)

               asmenų grąžinimo su palyda, įskaitant trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės tranzito su palyda, sąlygų;

               c)

               priemonių ir dokumentų, kurie papildo išvardytuosius šio susitarimo 1–5 prieduose.

         2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti įgyvendinimo protokolai įsigalioja tik po to, kai apie juos pranešama 18 straipsnyje nurodytam readmisijos komitetui.
   3.   Bet kurią su viena iš valstybių narių parengto įgyvendinimo protokolo nuostatą Bosnija ir Hercegovina sutinka taikyti ir santykiuose su bet kuria kita valstybe nare pastarajai paprašius.
   20 straipsnis
   Ryšys su valstybių narių dvišalėmis readmisijos sutartimis arba susitarimais
   Šio susitarimo nuostatos yra viršesnės už bet kurios dvišalės sutarties arba susitarimo dėl neteisėtai gyvenančių asmenų readmisijos, kuri(s) buvo sudaryta(s) arba gali būti sudaryta(s) pagal 19 straipsnį tarp atskirų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos, nuostatas, jei tokios sutarties ar susitarimo nuostatos nesuderinamos su šio susitarimo nuostatomis.
   VIII SKIRSNIS
   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
   21 straipsnis
   Teritorinis taikymas
   1.   Atsižvelgiant į šio straipsnio 2 dalį, šis susitarimas taikomas teritorijoje, kurioje taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis, ir Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje.
   2.   Šis susitarimas netaikomas Danijos Karalystės teritorijoje.
   22 straipsnis
   Įsigaliojimas, trukmė ir nutraukimas
   1.   Susitariančiosios Šalys ratifikuoja arba patvirtina šį susitarimą, laikydamosi savo atitinkamų procedūrų.
   2.   Šis susitarimas įsigalioja pirmą antrojo mėnesio dieną nuo tos dienos, kurią Susitariančiosios Šalys viena kitai praneša apie šio straipsnio 1 dalyje minėtų procedūrų užbaigimą.
   3.   Šis susitarimas sudaromas neribotam laikotarpiui.
   4.   Kiekviena Susitariančioji Šalis gali visiškai arba iš dalies laikinai sustabdyti šio susitarimo įgyvendinimą trečiosios šalies piliečių ir asmenų be pilietybės atžvilgiu saugumo, viešosios tvarkos užtikrinimo arba visuomenės sveikatos apsaugos sumetimais, apie tai oficialiai pranešusi kitai Susitariančiajai Šaliai ir iš anksto pasikonsultavusi su 18 straipsnyje minimu komitetu. Sustabdymas įsigalioja antrą dieną nuo tokio pranešimo dienos.
   5.   Kiekviena Susitariančioji Šalis gali denonsuoti šį susitarimą apie tai oficialiai pranešusi kitai Susitariančiajai Šaliai. Šis susitarimas baigiamas taikyti po šešių mėnesių nuo tokio pranešimo datos.
   23 straipsnis
   Priedai
   1–7 priedai yra sudėtinė šio susitarimo dalis.

      Priimta du tūkstančiai septintų metų rugsėjo aštuonioliktą dieną Briuselyje dviem egzemplioriais visomis oficialiosiomis šalių kalbomis; visi tekstai yra autentiški.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunitá Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         Za Evropsku zajednicu
         За Европску зајелницу
         Za Europsku zajednicu

         За Босна и Херцеговина
         Por Bosnia y Herzegovina
         Za Bosnu a Hercegovinu
         For Bosnien-Hercegovina
         Für Bosnien und Herzegowina
         Bosnia ja Hertsegoviina nimel
         Γiα τη Βοσνία-Ερζεγοβίνη
         For Bosnia and Herzegovina
         Pour la Bosnie-et-Herzégovine
         Per la Bosnia-Erzegovina
         Bosnijos ir Hercegovinos vardu
         Bosnijas un Hercegovinas vārdā
         Bosznia és Hercegovina részéről
         Għall-Bożnja u Ħerzegovina
         Voor Bosnië en Herzegovina
         W imieniu Bośni i Hercegowiny
         Pela Bósnia e Herzegovina
         Pentru Bosnia și Herţegovina
         Za Bosnu a Hercegovinu
         Za Bosno in Hercegovino
         Bosnia ja Hertsegovinan puolesta
         För Bosnien och Hercegovina
         Za Bosnu i Hercegovinu
         За Босну и Херцеговину
         Za Bosnu i Hercegovinu

      (1)  Atitinkantis 1994 m. lapkričio 30 d. ES Tarybos rekomendacijoje nurodytą formą.

      (2)  1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, 1995 11 23, p. 31).
   1 PRIEDAS
   BENDRAS DOKUMENTŲ, KURIŲ PATEIKIMAS LAIKOMAS PILIETYBĖS ĮRODYMU, SĄRAŠAS
   (2 STRAIPSNIO 1 DALIS, 4 STRAIPSNIO 1 DALIS IR 8 STRAIPSNIO 1 DALIS)

               —

               bet kokios rūšies pasai arba kelionės dokumentai (nacionaliniai pasai, diplomatiniai pasai, tarnybiniai pasai, kolektyviniai pasai ir pakaitiniai pasai, įskaitant vaikų pasus),

               —

               bet kokios rūšies asmens tapatybės kortelės (įskaitant laikinąsias ir karines tapatybės korteles),

               —

               jūrininko registracijos knygelės ir kapitono darbo kortelės,

               —

               pilietybės pažymėjimai ir kiti oficialūs dokumentai, patvirtinti kitu oficialiu dokumentu su nuotrauka, kuriuose minima ar aiškiai nurodyta pilietybė.

         2 PRIEDAS
   BENDRAS DOKUMENTŲ, KURIŲ PATEIKIMAS LAIKOMAS PILIETYBĖS PRIMA FACIE ĮRODYMU, SĄRAŠAS
   (2 STRAIPSNIO 1 DALIS, 4 STRAIPSNIO 1 DALIS IR 8 STRAIPSNIO 2 DALIS)

               —

               bet kurių dokumentų, išvardytų šio susitarimo 1 priede, kopijos,

               —

               vairuotojo pažymėjimai arba jų kopijos,

               —

               gimimo liudijimai arba jų kopijos,

               —

               įmonės darbuotojų tapatybės kortelės arba jų kopijos,

               —

               liudytojų parodymai,

               —

               atitinkamo asmens parodymai ir kalba, kuria jis (ji) kalba, įskaitant oficialaus testo rezultatus,

               —

               bet koks kitas dokumentas, kuris gali padėti nustatyti atitinkamo asmens pilietybę.

         3 PRIEDAS
   BENDRAS DOKUMENTŲ, KURIE LAIKOMI TREČIŲJŲ ŠALIŲ PILIEČIŲ IR ASMENŲ BE PILIETYBĖS READMISIJOS SĄLYGŲ ĮRODYMU, SĄRAŠAS
   (3 STRAIPSNIO 1 DALIS, 5 STRAIPSNIO 1 DALIS IR 9 STRAIPSNIO 1 DALIS)

               —

               atvykimo (išvykimo) spaudai ar panaši žyma atitinkamo asmens kelionės dokumente arba kitas atvykimo (išvykimo) įrodymas (pvz., fotografinis),

               —

               bet kokios rūšies dokumentai, pažymėjimai ir sąskaitos (pvz., viešbučių sąskaitos, paskyrimo pas gydytoją (stomatologą) talonėliai, įėjimo į viešąsias (privačias) institucijas leidimai, automobilio nuomos sutartys, kreditinės kortelės kvitai ir kt.), aiškiai rodantys, kad atitinkamas asmuo buvo apsistojęs prašomosios valstybės teritorijoje,

               —

               asmens vardu išduoti kelionių lėktuvu, traukiniu, autobusu ar laivu bilietai ir (arba) keleivių sąrašai, kurie įrodo atitinkamo asmens buvimą ir jo kelionės maršrutą prašomosios valstybės teritorijoje,

               —

               informacija, rodanti, kad atitinkamas asmuo naudojosi pasiuntinių ar kelionių agentūros paslaugomis,

               —

               oficialūs parodymai, kuriuos visų pirma davė pasienio įstaigos personalas ar kiti liudininkai, galintys paliudyti, kad atitinkamas asmuo kirto sieną,

               —

               oficialūs atitinkamo asmens parodymai teisminio ar administracinio nagrinėjimo metu.

         4 PRIEDAS
   BENDRAS DOKUMENTŲ, KURIE LAIKOMI TREČIŲJŲ ŠALIŲ PILIEČIŲ IR ASMENŲ BE PILIETYBĖS READMISIJOS SĄLYGŲ PRIMA FACIE ĮRODYMU, SĄRAŠAS
   (3 STRAIPSNIO 1 DALIS, 5 STRAIPSNIO 1 DALIS IR 9 STRAIPSNIO 2 DALIS)

               —

               prašančiosios valstybės atitinkamų institucijų pateikta informacija apie vietą ir aplinkybes, kurioms esant atitinkamas asmuo buvo sulaikytas po to, kai atvyko į tos valstybės teritoriją,

               —

               informacija, susijusi su asmens tapatybe ir (arba) jo buvimu, kurią pateikė tarptautinė organizacija (pvz., JTPRVK),

               —

               šeimos narių, bendrakeleivių ir t. t. pateikta (patvirtinta) informacija,

               —

               atitinkamo asmens parodymai.

         5 PRIEDAS
   DOKUMENTŲ, KURIE LAIKOMI BUVUSIŲ JUGOSLAVIJOS SOCIALISTINĖS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS PILIEČIŲ READMISIJOS SĄLYGŲ ĮRODYMUARBA PRIMA FACIE ĮRODYMU, SĄRAŠAS
   (3 STRAIPSNIO 3 DALIS, 9 STRAIPSNIO 4 DALIS IR 9 STRAIPSNIO 5 DALIS)
   5a priedas (įrodymais laikomi dokumentai)

               —

               Buvusiosios Jugoslavijos Socialistinės Federacinės Respublikos išduoti gimimo liudijimai arba jų kopijos,

               —

               Bosnijos ir Hercegovinos arba Buvusiosios Jugoslavijos Socialistinės Federacinės Respublikos išduoti viešieji dokumentai arba jų kopijos, kuriuose nurodyta gimimo vieta ir (arba) nuolatinė gyvenamoji vieta, kaip reikalaujama 3 straipsnio 3 dalyje.

         5b priedas (prima facie įrodymais laikomi dokumentai)

               —

               kiti dokumentai arba pažymėjimai arba jų kopijos, kuriuose nurodyta gimimo vieta Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje,

               —

               oficialūs atitinkamo asmens parodymai teisminio ar administracinio nagrinėjimo metu.

         6 PRIEDAS

   7 PRIEDAS

   BENDRA DEKLARACIJA DĖL 3 IR 5 STRAIPSNIŲ
   Šalys stengsis grąžinti bet kokį trečiosios šalies pilietį, kuris netenkina arba jau nebetenkina galiojančių atvykimo, buvimo arba gyvenimo jų atitinkamoje teritorijoje teisinių sąlygų, į jo kilmės šalį.
   BENDRA DEKLARACIJA DĖL DANIJOS
   Susitariančiosios Šalys pažymi, kad šis susitarimas negalioja Danijos Karalystės teritorijoje ir netaikomas Danijos Karalystės piliečiams. Tokiomis aplinkybėmis tikslinga, kad Bosnija ir Hercegovina ir Danija sudarytų readmisijos susitarimą, kurio sąlygos būtų tokios pat kaip šio susitarimo.
   BENDRA DEKLARACIJA DĖL ISLANDIJOS IR NORVEGIJOS
   Susitariančiosios Šalys atkreipia dėmesį į glaudžius Europos bendrijos ir Islandijos bei Norvegijos santykius, visų pirma pagal 1999 m. gegužės 18 d. Susitarimą dėl šių šalių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis. Tokiomis aplinkybėmis tikslinga, kad Bosnija ir Hercegovina su Islandija ir Norvegija sudarytų readmisijos susitarimą, kurio sąlygos būtų tokios pat kaip šio susitarimo.
   BENDRA DEKLARACIJA DĖL ŠVEICARIJOS
   Susitariančiosios Šalys pažymi, kad Europos Sąjunga, Europos bendrija ir Šveicarija pasirašė susitarimą dėl Šveicarijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis. Todėl tikslinga, kai tik įsigalios šis asociacijos susitarimas, kad Bosnija ir Hercegovina sudarytų readmisijos susitarimą su Šveicarija tokiomis pat kaip ir šio susitarimo sąlygomis.


title: 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2015/738 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Prancūzijos paraiška „EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros“)

text:
8.5.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 117/47

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/738
   2015 m. balandžio 29 d.
   dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Prancūzijos paraiška „EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros“)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1), ypač į jo 15 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 13 punktą,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti paramą atleistiems darbuotojams ir darbo veiklą nutraukusiems savarankiškai dirbantiems asmenims dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, dėl besitęsiančios pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 546/2009 (3), arba dėl naujos pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

               (2)

               Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (4) 12 straipsnyje numatyta galimybė mobilizuoti EGF lėšas neviršijant didžiausios metinės 150 mln. EUR sumos (2011 m. kainomis);

               (3)

               2014 m. spalio 6 d. Prancūzija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo Prancūzijoje iš įmonės „Mory-Ducros SAS“ ir papildė ją papildoma informacija, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 8 straipsnio 3 dalyje. Ši paraiška atitinka EGF finansinės paramos sumai nustatyti taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 13 straipsnyje;

               (4)

               todėl iš EGF turėtų būti mobilizuota 6 052 200 EUR suma finansinei paramai pagal Prancūzijos pateiktą paraišką suteikti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   2015 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 6 052 200 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre 2015 m. balandžio 29 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         M. SCHULZ

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

      (2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

      (3)  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (OL L 167, 2009 6 29, p. 26).

      (4)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).


title: 2016 m. spalio 12 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ESRV/2011/1 kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (ESRV/2016/13)

text:
25.11.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 437/8

         EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS SPRENDIMAS
   2016 m. spalio 12 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ESRV/2011/1 kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės
   (ESRV/2016/13)
   (2016/C 437/05)
   EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,
   atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 6 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1096/2010, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami konkretūs uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla (2),
   kadangi:

               (1)

               Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) išleisti įspėjimai ir rekomendacijos yra teisinės priemonės, apie kurias reikia tinkamai pranešti jų adresatams. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimo ESRB/2011/1 (3) 19 straipsnio 2 dalis reikalauja, kad ESRV pirmininkas pasirašytų ESRV įspėjimus ir rekomendacijas;

               (2)

               todėl kiekvieną ESRV įspėjimą ir rekomendaciją turėtų pasirašyti ESRV sekretoriato vadovas, kad būtų patvirtintas jo sutikimas su Bendrosios valdybos sprendimu;

               (3)

               todėl Sprendimas ESRV/2011/1 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   Vienintelis straipsnis
   Daliniai pakeitimai
   Sprendimas ESRV/2011/1 iš dalies pakeičiamas taip:

               1)

               5 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
               „4.   Ne vėliau kaip praėjus dviem savaitėms po posėdžio arba, jei tai neįmanoma, kitame posėdyje, ESRV pirmininkas pateikia protokolo projektą Bendrosios valdybos nariams, kad šie rašytinės procedūros būdu pateiktų jam pastabas ir jį patvirtintų. Kai protokolas patvirtinamas, jį pasirašo ESRV sekretoriato vadovas.“;

               2)

               10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
               „3.   ESRV sekretoriato vadovas parengia Valdymo komiteto posėdžių santraukos projektą ir pateikia jį Valdymo komiteto nariams, kurie rašytinės procedūros būdu teikia jam pastabas ir jį patvirtina, paprastai iki kito Bendrosios valdybos posėdžio. Posėdžių santraukas pasirašo ESRV pirmininkas.“;

               3)

               19 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   ESRV įspėjimus ir rekomendacijas priima Bendroji valdyba ir juos pasirašo ESRV sekretoriato vadovas, kad būtų patvirtintas jų atitikimas Bendrosios valdybos sprendimui.“

      Priimta Frankfurte prie Maino 2016 m. spalio 12 d.

            ESRV Pirmininkas

         Mario DRAGHI

      (1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

      (2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 162.

      (3)  2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos ESRV/2011/1 sprendimas, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (OL C 58, 2011 2 24, p. 4).


title: 2013/474/ES: 2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Regionų komiteto Čekijai atstovaujantys trys nariai ir Čekijai atstovaujantys du pakaitiniai nariai

text:
27.9.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 255/18

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2013 m. rugsėjo 23 d.
   kuriuo skiriami Regionų komiteto Čekijai atstovaujantys trys nariai ir Čekijai atstovaujantys du pakaitiniai nariai
   (2013/474/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Čekijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2), kuriais skiriami Regionų komiteto nariai ir pakaitiniai nariai laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

               (2)

               pasibaigus Stanislav EICHLER, Jaroslav PALAS ir Jana VAŇHOVÁ kadencijai tapo laisvos trys Regionų komiteto narių vietos. Pasibaigus Radko MARTÍNEK ir Martin TESAŘÍK kadencijai tapo laisvos dvi Regionų komiteto pakaitinių narių vietos,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. į Regionų komitetą skiriami:

               a)

               nariais:

                           —

                           Jana VAŇHOVÁ, Náměstkyně hejtmana Ústeckého kraje,

                           —

                           Martin PŮTA, Hejtman Libereckého kraje,

                           —

                           Miroslav NOVÁK, Hejtman Moravskoslezského kraje,

                     ir

               b)

               pakaitiniais nariais:

                           —

                           Dr. Martin NETOLICKÝ, Ph. D., Hejtman Pardubického kraje,

                           —

                           Jiří ROZBOŘIL, Hejtman Olomouckého kraje.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 23 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. JUKNA

      (1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

      (2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.


title: 2008/195/EB: 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Kirgizijos Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų sudarymo

text:
5.3.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 60/29

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2008 m. vasario 18 d.
   dėl Europos bendrijos ir Kirgizijos Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų sudarymo
   (2008/195/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį, kartu su jos 300 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. birželio 5 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl kai kurių galiojančių dvišalių susitarimų nuostatų pakeitimo susitarimu su Bendrija.

               (2)

               Komisija Bendrijos vardu vedė derybas su Kirgizijos Respublika dėl Susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų (toliau – Susitarimas) pagal Tarybos sprendimo priede nustatytą tvarką ir nurodymus, leidžiančius Komisijai pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl tam tikrų galiojančių dvišalių susitarimų nuostatų pakeitimo susitarimu su Bendrija.

               (3)

               Susitarimas Europos Bendrijos vardu buvo pasirašytas, su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau, pagal Tarybos sprendimą 2007/470/EB (1).

               (4)

               Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrijos vardu tvirtinamas Europos bendrijos ir Kirgizijos Respublikos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, įgaliotą pateikti Susitarimo 9 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. vasario 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. RUPEL

      (1)  OL L 179, 2007 7 7, p. 38.


title: 2017 m. balandžio 3 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/632, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/129/BUSP dėl Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą veiklos skatinimo

text:
4.4.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 90/10

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2017/632
   2017 m. balandžio 3 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/129/BUSP dėl Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą veiklos skatinimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2014 m. kovo 10 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/129/BUSP (1);

               (2)

               Sprendime 2014/129/BUSP numatytas 36 mėnesių laikotarpis projektams dėl tam tikros veiklos įgyvendinti nuo Komisijos ir įgyvendinančiojo subjekto (toliau – ES konsorciumas masinio naikinimo ginklų neplatinimo klausimais) sudaryto finansavimo susitarimo sudarymo datos;

               (3)

               2016 m. gruodžio 9 d. ES konsorciumas masinio naikinimo ginklų neplatinimo klausimais paprašė Sąjungos leidimo pratęsti tą įgyvendinimo laikotarpį iki 2017 m. liepos 2 d., kad būtų galima tęsti veiklos įgyvendinimą pasibaigus 36 mėnesių įgyvendinimo laikotarpiui;

               (4)

               konkrečios veiklos tolesnis įgyvendinimas ES konsorciumo masinio naikinimo ginklų neplatinimo klausimais prašymu gali būti vykdomas neskiriant papildomų išteklių;

               (5)

               todėl Sprendimas 2014/129/BUSP turėtų būti iš dalies pakeistas atitinkamai pratęsiant jo galiojimo trukmę, kad būtų galima visiškai įgyvendinti jame nurodytą veiklą,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimas 2014/129/BUSP iš dalies keičiamas taip:

               1)

               1 straipsnio 3 dalies a punktas pakeičiamas taip:

                           „a)

                           užtikrinama galimybė surengti keturis kasmetinius konsultacinius susitikimus ir iki aštuonių ad hoc ekspertų ir specialistų seminarų įvairiais ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, tiek neįprastinės, tiek įprastinės ginkluotės srityse, siekiant pateikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams;“.

               2)

               5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   Jis nustoja galioti 2017 m. liepos 2 d.“.

               3)

               Priedas iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           3.1 skirsnis pakeičiamas taip:„3.1.
                              1 projektas. Keturių kasmetinių konsultacinių susitikimų ir iki aštuonių diplomatų ir akademinės bendruomenės ekspertų ad hoc seminarų, kuriuose parengiama ataskaita ir (arba) rekomendacijos, rengimas“.

                           b)

                           3.1.3 skirsnio pirmas sakinys pakeičiamas taip:
                           „Projektu numatoma suorganizuoti keturis kasmetinius konsultacinius susitikimus bei iki aštuonių ad hoc ekspertų seminarų ir parengti atitinkamas ataskaitas ir (arba) rekomendacijas.“.

                           c)

                           3.2.3 skirsnis papildomas šia įtrauka:

                                       „—

                                       Parengiamieji veiksmai siekiant užtikrinti kitos metinės konferencijos logistiką“.

                           d)

                           4 skirsnis pakeičiamas taip:
                           „4.   Trukmė

                           Šis sprendimas nustoja galioti 2017 m. liepos 2 d.“.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2017 m. balandžio 3 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         F. MOGHERINI

      (1)  2014 m. kovo 10 d. Tarybos sprendimas 2014/129/BUSP dėl Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą, veiklos skatinimo (OL L 71, 2014 3 12, p. 3).


title: 2003 m. gruodžio 29 d. Komisijos sprendimas, nustatantis iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus preliminariai skirstomas lėšas Čekijos Respublikai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Slovėnijai ir Slovakijai, skirtas kaimo plėtros priemonėms 2004–2006 m. laikotarpiu

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32004D0021

Oficialusis leidinys L 005 , 09/01/2004 p. 0087 - 0088

		Komisijos sprendimas2003 m. gruodžio 29 d.nustatantis iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus preliminariai skirstomas lėšas Čekijos Respublikai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Slovėnijai ir Slovakijai, skirtas kaimo plėtros priemonėms 2004–2006 m. laikotarpiu(2004/21/EB)EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai [1], ypač į jo 46 straipsnio 2 dalį,kadangi:(1) įsipareigotų asignavimų paskirstymą kaimo plėtros priemonėms, įtrauktoms į 1 tikslo programas, bendrai finansuoja EŽŪOGF Orientavimo skyrius Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 35 straipsnio 2 dalies pirmoje įtraukoje nustatyta tvarka,(2) Bendrijos paramą kitoms kaimo plėtros priemonėms bendrai finansuoja EŽŪOGF Garantijų skyrius Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 47a straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka.(3) Europos Vadovų Taryba, posėdžiavusi 2002 m. gruodį Kopenhagoje, nustatė finansinę perspektyvą, susijusią su EŽŪOGF Garantijų skyriaus finansuojamomis kaimo plėtros ir lydimosiomis priemonėmis, skirtomis Čekijos Respublikai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Slovėnijai ir Slovakijai 2004–2006 m. laikotarpiu (Pirmininkaujančiosios šalies išvadų I priedas).(4) pagal Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 46 straipsnio 2 dalį Komisija pradines paskirstytas lėšas valstybių narių kaimo plėtros priemonėms, kurios bendrai finansuojamos iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus, suskirsto pagal metus, taikydama objektyvius kriterijus, kurie parengiami atsižvelgiant į konkrečią padėtį ir poreikius, bei deda pastangas, ypač dėl aplinkos apsaugos, darbo vietų kūrimo ir kraštovaizdžio išsaugojimo.(5) preliminariai paskirstytos lėšos, kurios nurodytos 1999 m. kainomis ir pateiktos deklaracijoje, pridėtoje prie Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo akto [2], buvo perskaičiuotos į esamas kainas,NUSPRENDĖ:1 straipsnisPradinės paskirstytos lėšos Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos kaimo plėtros paramai, bendrai finansuojamai iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus 2004–2006 m. laikotarpiu, yra nurodytos priede.2 straipsnisTuo atveju, jei įsigalioja Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sutartis, šis sprendimas įsigalioja jos įsigaliojimo dieną.Priimta Briuselyje, 2003 m. gruodžio 29 d.Komisijos varduFranz FischlerKomisijos narys[1] OL L 160, 1999 6 26, p. 80. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1783/2003 (OL L 270, 2003 10 21, p. 70).[2] OL L 236, 2003 9 23, p. 974.--------------------------------------------------PRIEDASParama kaimo plėtrai (2004–2006 m. laikotarpiu)Metinis paskirstymas(EUR mln.) |Pradinis paskirstymas esamomis kainomis || 2004 | 2005 | 2006 | 2004 2006 m. |Čekijos Respublika | 163,3 | 182,0 | 197,5 | 542,8 |Estija | 45,3 | 50,4 | 54,8 | 150,5 |Kipras | 22,5 | 25,1 | 27,2 | 74,8 |Latvija | 98,7 | 110,0 | 119,4 | 328,1 |Lietuva | 147,3 | 164,1 | 178,1 | 489,5 |Vengrija | 181,2 | 201,9 | 219,2 | 602,3 |Malta | 8,1 | 9,0 | 9,8 | 26,9 |Lenkija | 862,4 | 961,0 | 1043,0 | 2866,4 |Slovėnija | 84,7 | 94,4 | 102,5 | 281,6 |Slovakija | 119,5 | 133,1 | 144,5 | 397,1 |--------------------------------------------------