title: 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas įsteigiantis Europos policijos koledžą (CEPOL)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32000D0820

Oficialusis leidinys L 336 , 30/12/2000 p. 0001 - 0003

		Tarybos sprendimas2000 m. gruodžio 22 d.įsteigiantis Europos policijos koledžą (CEPOL)(2000/820/TVR)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30 straipsnio 1 dalies c punktą ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą,atsižvelgdama į Portugalijos Respublikos iniciatyvą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],kadangi:(1) 1999 m. spalio 15 ir 16 d. susitikime Tamperėje Europos Vadovų Taryba nutarė, kad turėtų būti įkurtas Europos policijos koledžas (toliau – "CEPOL"), kuris rengtų vyresniuosius policijos pajėgų pareigūnus, policijos pajėgas suvokiant kaip teisėsaugos pareigūnus, kaip nurodyta Pirmininkaujančios valstybės išvadų 47 punkte.(2) Tamperės susitikime Europos Vadovų Taryba nutarė, kad CEPOL iš pradžių turėtų sudaryti esamų nacionalinių mokymo institutų tinklas, neatmetant galimybės vėliau steigti nuolatinę instituciją.(3) Jau yra nacionalinės, Europos ir tarptautinės organizacijos ir institucijos, dirbančios policijos rengimo srityje, kurių bendradarbiavimu CEPOL turėtų remtis vykdydamas savo užduotis.(4) Pageidautina greitai užmegzti ryšius tarp CEPOL ir nacionalinių mokymo institutų šalyse kandidatėse, su kuriomis Europos Sąjunga vykdo stojimo derybas, taip pat tokių institutų Islandijoje ir Norvegijoje, kad šie institutai galėtų prisijungti prie CEPOL veiklos.(5) Europos Sąjunga aktyviai veikia šioje srityje, ypač priimdama ir įgyvendindama Sutarties VI antraštinėje dalyje numatytas programas, kaip antai Bendrąją teisėsaugos institucijų pasikeitimo, mokymų ir bendradarbiavimo programą (OISIN) [3] ir Asmenų, atsakingų už kovos su organizuotu nusikalstamumu veiksmus, pasikeitimo, mokymo ir bendradarbiavimo programą (Falcone) [4].(6) CEPOL turėtų vykdyti savo uždavinius laipsniškais etapais laikantis metinėse veiklos programose išdėstytų tikslų ir deramai įvertinus turimus resursus.(7) Būtina peržiūrėti šį sprendimą po trejų metų, kad būtų galima priimti sprendimą dėl tolimesnių CEPOL uždavinių ir dėl jo institucinės struktūros pokyčių,NUSPRENDĖ:I ANTRAŠTINĖ DALISOrganizacija1 straipsnis1. Įsteigiamas Europos policijos koledžas (CEPOL).2. Nepažeidžiant tolimesnių 9 straipsniu rekomenduotos plėtros, CEPOL įkuriamas kaip tinklas, sujungiantis valstybių narių nacionalinius vyresniųjų pareigūnų mokymo institutus, kurie šiuo tikslu glaudžiai bendradarbiauja.3. CEPOL užduotis – įgyvendinti valdybos priimtas programas ir iniciatyvas.2 straipsnis1. CEPOL valdybą sudaro vyresniųjų policijos pareigūnų nacionalinių mokymo institutų vadovai. Kai vienoje valstybėje narėje yra keli vadovai, jie sudaro delegaciją.2. Valdybai pirmininkauja tos valstybės narės, kuri tuo metu pirmininkauja Europos Sąjungos Taryboje, nacionalinio mokymo instituto vadovas. Valdyba renkasi ne mažiau kaip vieną kartą per pirmininkavimo Taryboje laikotarpį. Savo darbo tvarkos taisykles ji nustato vienbalsiu sprendimu.3. Kiekvienai delegacijai valdyboje skiriamas vienas balsas.Europos Sąjungos Tarybos Generalinio sekretoriato, Komisijos ir Europolo atstovai kviečiami dalyvauti posėdžiuose balso teisės neturinčių stebėtojų statusu. Valdybos narius gali lydėti ekspertai.3 straipsnis1. Valdyba priima sprendimą dėl kasmetinės tęstinio mokymo programos (mokymo turinio, pobūdžio, numatomų įdiegti mokymo priemonių skaičiaus ir trukmės). Kai būtina, ji patvirtina papildomas programas ir iniciatyvas.2. Valdyba parengia kasmetinę CEPOL veiklos ataskaitą.3. 1 ir 2 dalyse nurodyti valdybos sprendimai priimami vienbalsiai ir tuomet perduodami Tarybai, kuri atsižvelgia į juos ir patvirtina. Valdyba deramai atsižvelgia į visas Tarybos pateiktas pastabas.Metinė CEPOL veiklos ataskaita taip pat perduodama Europos Parlamentui ir Komisijai žiniai.4 straipsnis1. Valdyba įsteigia nuolatinį sekretoriatą, kuris padėtų CEPOL atlikti administracinius darbus, būtinus jam funkcionuoti ir metinei programai, o kai būtina, ir papildomoms programoms ir iniciatyvoms, vykdyti. Nuolatinis sekretoriatas gali būti įkurtas vienoje iš nacionalinių policijos akademijų. Taryba nusprendžia dėl nuolatinio sekretoriato būstinės vietos.2. Sekretoriatui vadovauja administracinių reikalų direktorius, valdybos skiriamas trejų metų laikotarpiui.3. Visi valdybos sprendimai dėl sekretoriato priimami vienbalsiai.5 straipsnis1. CEPOL biudžetą tvarko sekretoriatas vadovaudamasis finansiniais nuostatais.2. 3 straipsnyje nurodytas metinės programos priemonių įgyvendinimo išlaidas ir administracinius CEPOL kaštus bendrai padengia valstybės narės. Tuo tikslu kiekvienos valstybės narės metiniai įnašai nustatomi pagal jos bendrąjį nacionalinį produktą (BNP), naudojant skaičiavimo sistemą, kurios pagalba nustatoma BNP dalis nuosavuose ištekliuose finansuojant bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą. Kiekvienais metais atskaitos tašku imamas kiekvienos valstybės narės praeitų metų BNP.3. CEPOL finansinius nuostatus ir metinį biudžetą parengia valdyba vienbalsiu sprendimu ir pateikia tvirtinti Taryboje susirenkančioms valstybių narių Vyriausybėms.4. Iš CEPOL biudžeto dengiamos tokios veiklos išlaidos:a) metinės programos rengimas, įgyvendinimas ir vertinimas;b) mokesčiai išorės įnašų teikėjams;c) valdybos posėdžiuose dalyvaujančių valdybos narių kelionės išlaidos – dviejų iš vienos valstybės narės;d) bendrosios eksploatacinės sekretoriato išlaidos, išskyrus jo narių atlyginimus;e) pagal finansinius nuostatus valdybos patvirtintos ar administracinių reikalų direktoriaus priimtos bet kokios kitos iniciatyvos išlaidos;f) kompensacijos, proporcingos valstybių narių įnašams, už valstybės (-ių) narės (-ių) patirtas išlaidas mokant atlyginimą sekretoriato nariams.5. Nepažeisdamas valstybių narių prašymų ir veikdamas pagal valdybos nurodymus sekretoriatas gali pateikti Komisijai mokymų projektus ar bendro finansavimo programas, kurios patenka į Komisijos administruojamų biudžeto programų kompetencijos rėmus.II ANTRAŠTINĖ DALISTikslai ir uždaviniai6 straipsnis1. CEPOL tikslas – padėti rengti valstybių narių vyresniuosius policijos pareigūnus optimizuojant bendradarbiavimą tarp įvairių CEPOL priklausančių institutų. Jis remia ir kuria europinį požiūrį į pagrindines valstybėms narėms kylančias problemas kovojant su nusikalstamumu, vykdant nusikaltimų prevenciją bei palaikant teisėtvarką, užtikrinant visuomenės saugumą, ypač įvertinus tarptautinį šių problemų mastą.2. CEPOL siekiai:a) gerinti nacionalinių policijos sistemų žinias ir stiprinti kitų valstybių narių ir Europolo struktūras, gerinti tarptautinį policijos bendradarbiavimą Europos Sąjungoje;b) plėsti žinias apie tarptautinius instrumentus, ypač tuos, kurie jau egzistuoja Europos Sąjungos lygiu bendradarbiavimo kovos su nusikalstamumu srityje;c) užtikrinti reikalingą mokymą, ypač stiprinant pagarbą demokratijos principams, ypatingą dėmesį skiriant gynybos teisėms;d) skatinti bendradarbiavimą tarp CEPOL ir kitų policijos mokymo institutų.3. CEPOL taip pat siūlo savo infrastruktūros paslaugas vyresniesiems policijos pareigūnams šalyse kandidatėse, su kuriomis Europos Sąjunga vykdo stojimo derybas, bei Islandijoje ir Norvegijoje.7 straipsnisSiekdamas įgyvendinti šiuos tikslus CEPOL visų pirma gali imtis tokios veiklos:a) pagal bendruosius standartus vykdyti vyresniųjų policijos pareigūnų mokymus;b) prisidėti rengiant suderintas programas viduriniosios grandies policijos pareigūnams, viduriniosios grandies policijos pareigūnų specialistams ir policijos pareigūnų specialistams dėl Europos policijos pajėgų tarptautinio bendradarbiavimo, ir padėti parengti atitinkamas aukštesnio lygmens mokymo programas;c) užtikrinti specializuotą mokymą policijos pareigūnams, kuriems tenka centrinis vaidmuo kovojant su tarptautiniu nusikalstamumu, ypatingą dėmesį skiriant organizuotam nusikalstamumui;d) rengti ir vykdyti mokymus dėstytojams;e) dalintis geriausia praktinės veiklos patirtimi ir tiriamojo darbo išvadomis;f) rengti ir vykdyti mokymus ruošiant Europos Sąjungos policijos pajėgas, dalyvaujančias nekarinių krizių valdyme;g) rengti ir garantuoti mokymus Europos Sąjungos narystės siekiančių šalių policijos institucijoms, taip pat ir mokymus centriniams policijos pareigūnams;h) mokymų metu palengvinti keitimąsi policijos pareigūnais ir jų pamainos užtikrinimą;i) kurti elektroninį tinklą, kuris suteiktų pagalbines priemones CEPOL įgyvendinant savo uždavinius, užtikrinant būtinų saugumo priemonių įdiegimą;j) sudaryti galimybes valstybių narių policijos pareigūnams įgyti reikiamus kalbos įgūdžius.III ANTRAŠTINĖ DALISKitos nuostatos8 straipsnisKiekvienu konkrečiu atveju CEPOL svarsto Europos institucijų ir kitų Europos Sąjungos tarnybų pareigūnų priėmimo galimybę.CEPOL gali bendradarbiauti su Europos Sąjungai nepriklausančių valstybių nacionaliniais policijos mokymo institutais. Visų pirma jis užmezga ryšius su nacionaliniais institutais iš šalių kandidačių, su kuriomis Europos Sąjunga vykdo stojimo derybas, bei iš Islandijos ir Norvegijos.CEPOL taip pat bendradarbiauja su atitinkamomis Europos mokymo institucijomis, kaip antai Šiaurės Baltijos policijos akademija ir Mitteleuropäische Polizeiakademie (MEPA).9 straipsnisVėliausia trečiaisiais metais po šio sprendimo įsigaliojimo valdyba pagal Tamperės Europos Vadovų Tarybos išvadas pateikia Tarybai ataskaitą apie tinklo veiklą ir ateitį.10 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja sekančią dieną po jo patvirtinimo Taryboje.Jis taikomas nuo 2001 m. sausio 1 d.Priimta Briuselyje, 2000 m. gruodžio 22 d.Tarybos varduPirmininkasC. Pierret[1] OL C 206, 2000 7 19, p. 3.[2] Nuomonė, pateikta 2000 m. lapkričio 17 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[3] OL L 7, 1997 1 10, p. 5.[4] OL L 99, 1998 3 31, p. 8.--------------------------------------------------


title: 2001 m. kovo 8 d. Tarybos sprendimas dėl principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio uždavinių ir sąlygų Stojimo partnerystės su Turkijos Respublika programoje

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32001D0235

Oficialusis leidinys L 085 , 24/03/2001 p. 0013 - 0023

		Tarybos sprendimas2001 m. kovo 8 d.dėl principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio uždavinių ir sąlygų Stojimo partnerystės su Turkijos Respublika programoje2001/235/EBEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2001 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 390/2001 dėl pagalbos Turkijai pagal pasirengimo narystei strategiją, ypač dėl Stojimo partnerystės programos parengimo [1], ir ypač į jo 2 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Europos Vadovų Taryba susitikimo Helsinkyje metu pareiškė, kad "Turkija yra šalis kandidatė numatyta priimti į Sąjungą remiantis tais pačiais kriterijais, kurie yra taikomi kitoms šalims kandidatėms. Vadovaujantis dabartine Europos strategija, Turkijai, kaip ir kitoms šalims kandidatėms pasirengimo narystei strategija bus naudinga skatinant ir remiant šalyje vykdomas reformas." Pagrindinis tokios strategijos bruožas yra tas, kad Stojimo partnerystės programa suformuojama vadovaujantis ankstesnėmis Europos Vadovų Tarybos išvadomis.(2) Reglamentas (EB) Nr. 390/2001 numato, kad dėl principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio uždavinių ir sąlygų Turkijai siūlomoje Stojimo partnerystės programoje ir dėl vėlesnių jai taikomų reikšmingų pataisų, sprendžia Taryba kvalifikuota balsų dauguma, gavusi Komisijos pasiūlymą.(3) Bendrijos pagalba priklauso nuo esminių elementų įgyvendinimo, ypač nuo pažangos siekiant atitikimo Kopenhagos kriterijams. Kai nėra įgyvendintas kuris nors esminis elementas, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali imtis atitinkamų priemonių dėl bet kokios pasirengimo narystei pagalbos.(4) EB-Turkijos Asociacijos Taryba nusprendė, kad Stojimo partnerystės su Turkija programos įgyvendinimą atitinkamai stebės Asociacijos susitarimo institucijos.(5) 2000 m. Komisijos metinėje ataskaitoje pateikiama objektyvi Turkijos rengimosi narystei analizė ir nustatyta keletas tolesnės veiklos prioritetinių sričių.(6) Norėdama pasirengti narystei, Turkija turėtų parengti nacionalinę acquis priėmimo programą. Šioje programoje turėtų būti nustatytas Stojimo partnerystės programoje nurodytų prioritetų ir pereinamojo laikotarpio uždavinių įvykdymo tvarkaraštis,NUSPRENDĖ:1 straipsnisVadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 390/2001 2 straipsniu, Stojimo partnerystės su Turkija programos principai, prioritetai, pereinamojo laikotarpio uždaviniai ir sąlygos yra nustatyti pridedamame priede, kuris sudaro šio sprendimo neatskiriamą dalį.2 straipsnisStojimo partnerystės programos įgyvendinimą atitinkamai prižiūri Asociacijos susitarimo institucijos ir kompetentingos Tarybos institucijos, kurioms reguliariai atsiskaito Komisija.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 2001 m. kovo 8 d.Tarybos varduPirmininkasK. Larsson[1] OL L 58, 2001 2 28, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDASTURKIJA: 2000 M. STOJIMO PARTNERYSTĖS PROGRAMA1. ĮVADASEuropos Vadovų Taryba savo susitikimo Helsinkyje (1999 m. gruodžio 10–11 d.) metu sveikino teigiamus įvykių poslinkius Turkijoje bei jos ketinimus tęsti reformas taip, kad atitikti Kopenhagos kriterijus. Turkija yra šalis kandidatė, numatyta priimti į Sąjungą remiantis tais pačiais kriterijais, kurie yra taikomi kitoms šalims kandidatėms.Helsinkyje vykusio susitikimo metu Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad Stojimo partnerystės programa bus sudaryta "remiantis ankstesnėmis Europos Vadovų Tarybos išvadomis." Programoje nustatyti prioritetai, į kuriuos turi būti sutelkiamas pasirengimo stojimui dėmesys, atsižvelgiant į politinius ir ekonominius kriterijus bei valstybės narės įsipareigojimus, suderintus su nacionaline acquis perėmimo programa.Europos Vadovų Taryba savo susitikimo 1997 m. gruodžio mėn. Liuksemburge metu nusprendė, kad Stojimo partnerystės programa yra pagrindinis sustiprintos pasirengimo narystei strategijos bruožas, mobilizuojantis visas pagalbos šalims kandidatėms formas vienoje sistemoje. Tokiu būdu ES savo pagalbą skiria konkretiems kiekvienos šalies kandidatės poreikiams, siekdama padėti įveikti konkrečias su stojimu susijusias problemas.Visiškai atsižvelgdama į tokį požiūrį, 2000 m. liepos 26 d. Komisija pasiūlė reglamentą, įsteigiantį vieningą sistemą, skirtą visų ES finansinės pagalbos stojimui Turkijai šaltinių koordinavimui, ir visų pirma – Stojimo partnerystės programos sudarymui. Šis Turkijai skirtas pagrindų reglamentas yra sudarytas remiantis reglamentu, skirtu 10 Centrinės ir Rytų Europos šalių kandidačių. (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 622/98 (OL L 85, 1998 3 20, p. 1).Pirmoji Stojimo partnerystės programa yra numatyta Tarybos reglamente dėl Stojimo partnerystės programos Turkijai sudarymo. Šią Stojimo partnerystės programą pasiūlė Komisija, pasitarusi su Turkija ir vadovaudamasi Tarybos priimtu nutarimu dėl pagrindinių principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio uždavinių ir sąlygų. Taip pat atsižvelgiama ir į 2000 m. metinėje ataskaitoje atliktą Turkijos pažangos rengiantis narystei analizę.2. UŽDAVINIAIStojimo partnerystės programos tikslas – vienoje bendroje sistemoje nustatyti tolesnės veiklos prioritetines sritis, kurios yra nurodytos 2002 m. Komisijos reguliariojoje ataskaitoje apie Turkijos pažangą rengiantis narystei Europos Sąjungoje, turimus finansinius išteklius, kuriuos galima skirti padedant Turkijai įgyvendinti tuos prioritetus, ir tai pagalbai taikomas sąlygas. Stojimo partnerystės programa suteikia pagrindą kai kuriems politikos instrumentams, kurie bus naudojami padedant šalims kandidatėms pasirengti narystei. Tikimasi, kad Turkija, remdamasi šia Stojimo partnerystės programa, iki metų pabaigos priims nacionalinę acquis perėmimo programą. Tai nėra sudėtinė šios Partnerystės programos dalis, tačiau joje numatyti prioritetai turėtų ją atitikti.3. PRINCIPAIPagrindinės prioritetinės sritys, nustatytos kiekvienai šaliai kandidatei, yra susijusios su jų gebėjimu prisiimti įsipareigojimus atitikti Kopenhagos kriterijus, kuriuose nurodyta, jog narystei būtina, kad:- šalis kandidatė būtų pasiekusi institucijų, garantuojančių demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises ir pagarbą mažumoms bei jų apsaugą, stabilumą,- šalyje kandidatėje veiktų rinkos ekonomika ir ji būtų pajėgi atlaikyti konkurencijos spaudimą bei rinkos jėgas Sąjungoje,- šalis kandidatė galėtų prisiimti narystės įsipareigojimus, įskaitant politinės, ekonominės ir pinigų sąjungos tikslų siekimą.Europos Vadovų Taryba susitikimo Madride metu pabrėžė būtinybę šalims kandidatėms sutvarkyti savo administracines struktūras, užtikrinant, kad po įstojimo darniai veiktų Bendrijos politikos. Susitikimo Liuksemburge metu buvo pabrėžta, jog acquis perkėlimas į valstybės teisės aktus yra būtinas, tačiau to nepakanka; būtina užtikrinti, kad acquis būtų faktiškai taikomas.Europos Vadovų Taryba susitikimo Helsinkyje metu dar kartą patvirtino visa apimantį 13 šalių kandidačių stojimo proceso pobūdį, taikant vieningą sistemą. Priėmimo procese šalys kandidatės dalyvauja vienodomis sąlygomis. Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad jos turi pritarti Sutartyse numatytoms Europos Sąjungos vertybėms ir uždaviniams. Šiuo atžvilgiu Europos Vadovų Taryba pabrėžė taikaus ginčų sprendimo principą pagal Jungtinių Tautų Chartiją ir paragino šalis kandidates dėti visas pastangas, sprendžiant visus neišspręstus klausimus dėl sienų ir kitus su šia problema susijusius klausimus. Neišsprendus šių klausimų per priimtiną laikotarpį, ginčas turėtų būti perduodamas Tarptautiniam Teisingumo Teismui.Europos Vadovų Taryba taip pat nusprendė vėliausiai 2004 m. pabaigoje iš naujo nagrinėti padėtį dėl visų neišspręstų ginčų, o visų pirma – dėl stojimo proceso atgarsių bei siekio paskatinti ginčus spręsti Tarptautiniame Teisingumo Teisme.Be to, Europos Vadovų Taryba akcentavo, kad pasirengimo narystei strategija Turkijai bus naudinga skatinant reformas, įskaitant sustiprintą politinį dialogą, ir padedant jas įgyvendinti, išryškinant pažangą, pasiektą vykdant politinius stojimo kriterijus, kurie ypač remiasi žmogaus teisėmis, bei sprendžiant klausimus, numatytus Helsinkio susitikimo išvadų 4 dalyje ir 9 dalies a punkte; šia dvasia Europos Sąjunga ragina Turkiją kartu su visomis šalimis toliau remti JT Generalinio Sekretoriaus pastangas sėkmingai užbaigti procesą, siekiantį visapusiškai išspręsti Kipro problemą.4. PRIORITETAI IR PEREINAMOJO LAIKOTARPIO UŽDAVINIAIReguliariosiose Komisijos ataskaitose pabrėžiamas pastangų, kurias šalys kandidatės, siekdamos pasirengti narystei, vis dar turi dėti į tam tikras veiklos sritis, mastas. Ši padėtis reikalauja nustatyti pereinamųjų etapų prioritetus, kurių kiekvienam turėtų būti nurodyti tikslūs uždaviniai, nustatyti bendradarbiaujant su atitinkama šalimi, ir nuo kurių priklausytų pagalbos laipsnis, su kai kuriomis šalimis vykstančių derybų pažanga ir naujų derybų su kitomis pradžia. Stojimo partnerystės programoje prioritetai ir pereinamojo laikotarpio uždaviniai yra suskirstyti į dvi grupes – trumpalaikius ir vidutinės trukmės. Trumpalaikiai prioritetai yra pasirinkti taip, kad būtų realu tikėtis, jog iki 2001 m. pabaigos Turkija gali juos įvykdyti ar iš esmės pažengti į priekį juos vykdydama. Vidutinės trukmės prioritetais įvardyti tie, kuriuos įvykdyti prireiks daugiau nei vienerių metų, nors ten, kur įmanoma, darbas irgi turėtų prasidėti 2001 m.Stojimo partnerystės programoje nurodomos prioritetinės Turkijos pasirengimo narystei sritys. Tačiau Turkija turės spręsti visas reguliariojoje ataskaitoje nurodytas problemas. Taip pat svarbu, kad Turkija įvykdytų įsipareigojimus derinti teisės aktus ir įgyvendinti acquis, laikantis įsipareigojimų pagal Asociacijos susitarimą, muitų sąjungos ir atitinkamus EB-Turkijos Asociacijos Tarybos sprendimus, pavyzdžiui, dėl prekybos žemės ūkio produktais režimo. Reikėtų prisiminti, kad vien tik acquis perkėlimo į teisės aktus nepakanka; taip pat būtina užtikrinti, kad jis būtų faktiškai taikomas pagal tuos pačius standartus, kaip ir Sąjungoje. Visose toliau išvardintose srityse reikia patikimai ir veiksmingai įgyvendinti ir vykdyti acquis.Remiantis Komisijos reguliariosios ataskaitos išvadomis, Turkijai yra nustatyti šie trumpalaikiai ir vidutinės trukmės prioritetai bei pereinamojo laikotarpio uždaviniai:4.1. Trumpalaikiai (2001 m.)Sustiprintas politinis dialogas ir politiniai kriterijai- Vadovaujantis Helsinkio išvadomis ir palaikant politinį dialogą, ryžtingai remti JT Generalinio Sekretoriaus pastangas sėkmingai užbaigti procesą ieškant visapusiško Kipro problemos sprendimo kaip nurodyta Helsinkio išvadų 9 dalies a punkte.- Stiprinti teisines ir konstitucines garantijas dėl teisės laisvai reikšti mintis pagal Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnį. Šioje situacijoje atkreipti dėmesį į kalinčių žmonių, nuteistų už nesmurtinį nuomonės pareiškimą, padėtį.- Stiprinti teisines ir konstitucines laisvės jungtis į asociacijas ir taikių susirinkimų laisvės garantijas bei skatinti pilietinės visuomenės vystimąsi.- Stiprinti teisines nuostatas ir imtis visų būtinų priemonių kovai prieš kankinimus bei užtikrinti, kad būtų laikomasi Europos konvencijos prieš kankinimą.- Toliau derinti teisines ikiteisminio sulaikymo procedūras su Europos žmogaus teisių konvencijos nuostatomis bei su Komiteto prieš kankinimą rekomendacijomis.- Stiprinti galimybes teisiškai atitaisyti visus žmogaus teisių pažeidimus.- Sustiprinti teisėsaugos pareigūnų mokymą žmogaus teisių srityje, bendradarbiaujant su atskiromis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis.- Gerinti teismų, įskaitant Valstybės saugumo teismą, veiklą ir efektyvumą pagal tarptautinius standartus. Ypatingai stiprinti teisėjų ir prokurorų mokymą apie Europos Sąjungos teisę, įskaitant žmogaus teises..- Išlaikyti de facto moratoriumą dėl mirties bausmės.- Pašalinti visas teisines nuostatas, draudžiančias Turkijos piliečiams vartoti jų gimtąją kalbą televizijos ir radijo transliacijų metu.- Sukurti išsamią sistemą, kad būtų sumažinti regioniniai skirtumai, o visų pirma – pagerinta padėtis pietryčiuose, kad visi piliečiai turėtų didesnes ekonomines, socialines ir kultūrines galimybes.Ekonominiai kriterijai- Užtikrinti dabartinės antiinfliacinių priemonių ir struktūrinės reformos programos, dėl kurios yra susitarta su TVF ir Pasaulio banku, įgyvendinimą, ir visų pirma užtikrinti viešųjų išlaidų kontrolę.- Toliau vykdyti skubią finansinio sektoriaus reformą, siekiančią užtikrinti skaidrumą ir priežiūrą.- Parengti pasirengimo stojimui fiskalinės priežiūros programą, kurią sudaro kasmetiniai pranešimai apie fiskalinę padėtį pagal ES tvarką ir pasirengimo narystei ekonominės programos (PEP) pateikimas. PEP tikslas – parengti šalį stojimui išsamios ekonominės programos pagalba.- Toliau vykdyti žemės ūkio reformas.- Tęsti valstybei nuosavybės teise priklausančių objektų privatizavimą, atsižvelgiant į socialinius aspektus.Vidaus rinka- Intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisės: tęsti intelektinės nuosavybės teisės aktų derinimą ir stiprinti kovą su piratavimu.- Laisvas prekių judėjimas: pagreitinti Europos standartų, sertifikavimo ir atitikties įvertinimo bei ženklinimo įvedimą; pradėti stiprinti dabartines rinkos priežiūros ir atitikties įvertinimo struktūras teikiant įrangą ir mokymus; pagreitinti veiklą, susijusią su konkrečiais sektoriais (maisto produktų, farmacijos, kosmetikos, tekstilės) ir teisės aktų sistema, perkeliančia naujus ir visuotinius traktavimo principus bei sukurti atitinkančią administracinę infrastruktūrą; pašalinti technines kliūtis prekybai.- Konkurencija: pritaikyti teisės aktus, nustatančius atsakomybę už valstybės pagalbos kontrolę, tuo siekiant suteikti pagrindą skaidrumui ir reguliariai valstybės pagalbos priežiūrai.- Viešieji pirkimai: pradėti derinimą su Bendrijos acquis, ypač paverčiant pirkimų sistemą skaidresne ir atskaitinga.Mokesčiai- Pradėti derinti akcizo ir PVM mokesčius, o visų pirma taikomas normas, sandorių, kuriems šie mokesčiai netaikomi, taikymo sritį, sritis, kuriose mokesčiai taikomi, ir pačią mokesčių struktūrą, užtikrinti, kad naujos mokesčių priemonės atitiktų verslo apmokestinimo elgesio kodekso principus, ir panaikinti bet kokias diskriminuojančias priemones.Žemės ūkis- Sukurti veikiantį žemės registrą, gyvūnų identifikavimo sistemas, augalų pasų sistemas ir toliau gerinti administracines struktūras, tuo siekiant stebėti žemės ūkio rinkas ir įgyvendinti aplinkos, struktūrines ir žemės ūkio plėtros priemones.- Nustatyti tinkamą veterinarijos ir augalų sveikatos teisės aktų derinimo su Bendrijos teisės aktais strategiją, kaip pagrindinį prioritetą - derinti teisės aktus kovai su gyvūnų ir augalų ligomis bei patobulinti gebėjimus užtikrinti visų pirma laboratorinius bandymus, inspektavimo tvarką ir įstaigų galias.Žuvininkystė- Įsteigti žuvų išteklių naudojimo, rinkos ir struktūrinės raidos stebėjimo administracines struktūras, tam panaudojant išteklių valdymo politiką, inspektavimą ir kontrolės priemones bei žvejybos laivyno registro tobulinimą.Transportas- Priimti transporto acquis perkėlimo programą.- Pradėti derinti teisės aktus dėl saugumo jūroje standartų; įgyvendinti ir vykdyti saugumo standartus.- Priimti veiksmų planą jūrų transporto srityje dėl klasifikavimo draugijų priežiūros ir Turkijos vėliavos registro veiklos gerinimo.- Pradėti stiprinti jūrų laivybos administravimą, o visų pirma - šalies vėliavos registracijos kontrolę.Statistika- Priimti tolesnės statistikos plėtros strategiją, visų pirma – demografinės ir socialinės statistikos, regionų statistikos, verslo statistikos, užsienio prekybos ir žemės ūkio statistikos.- Pakelti verslo registrą iki ES standartų lygio.Užimtumas ir socialinė politika- Priimti derinimo su acquis strategiją ir išsamią programą.- Toliau stiprinti pastangas spręsti vaikų darbo problemą.- Užtikrinti, kad būtų sudarytos sąlygos aktyviam ir savarankiškam socialiniam dialogui, inter alia, užtikrinant, kad būtų gerbiamos profesinių sąjungų teisės ir panaikinant profesinių sąjungų veiklą ribojančias nuostatas.- Remti socialinių partnerių pajėgumų didinimo pastangas plėtojant ir įgyvendinant acquis.Energetika- Pateikti ES energetikos acquis perėmimo programą.- Įsteigti nepriklausomą reguliavimo instituciją elektros energijos ir dujų sektoriuose; suteikti jai įgaliojimus ir priemones tam, kad ji galėtų veiksmingai atlikti savo užduotis.- Pasirengti vidaus energijos rinkos sukūrimui, visų pirma – parengti direktyvas dėl elektros energijos ir dujų, ir pasirengti rinkų atvėrimui.Telekomunikacijos- Pradėti derinimą su ES acquis licencijavimo, tinklų sujungimo ir universaliųjų paslaugų srityse, toliau tobulinti liberalizavimo reikmes.- Stiprinti pajėgumus kuriant nepriklausomą reguliavimo instituciją, t. y. sustiprinti jos gebėjimus įgyvendinti reglamentus.Regioninė politika ir struktūrinių instrumentų koordinavimas- Parengti NUTS klasifikaciją pagal Bendrijos taisykles.- Priimti veiksmingos regioninės politikos plėtros strategiją.- Pradėti įvedinėti regioninės politikos kriterijus, atrenkant Turkijos planavimo proceso projektus.Kultūra ir audiovizualinė politika- Pradėti derinti teisės aktus audiovizualinės politikos srityje, visų pirma su televizijos be sienų direktyva.Aplinka- Priimti išsamią konkrečią direktyvinę acquis perkėlimo programą.- Perkelti poveikio aplinkai įvertinimo direktyvą.- Sudaryti investicijų finansavimo planą (konkrečią direktyvą), pagrįstą derinimo kaštų įvertinimu bei realiais kasmetiniais valstybės ir privačių šaltinių finansais.Teisingumas ir vidaus reikalai- Sukurti informacines ir supratimo apie Europos Sąjungos teisės aktus ir praktiką teisingumo ir vidaus reikalų srityse programas.- Plėtoti kovą su organizuotu nusikalstamumu, prekyba narkotikais ir korupcija bei stiprinti galias sprendžiant pinigų plovimo problemas.Muitai- Tęsti teisės aktų dėl laisvųjų ekonominių zonų derinimą ir užtikrinti, kad būtų vykdomas naujasis Muitinės kodeksas ir jį įgyvendinančios nuostatos.Administracinių ir teisminių galių stiprinimas- Pagerinti viešojo administravimo galimybes priimti, įgyvendinti ir valdyti acquis, visų pirma mokymo ir tinkamo koordinavimo tarp ministerijų pagalba, įskaitant veiksmingos pasienio kontrolės, užkertančios kelią nelegaliai migracijai ir nelegaliai prekybai žmonėmis bei narkotikais.- Pagreitinti viešojo administravimo modernizavimą, įskaitant atitinkamų administracinių institucijų stiprinimą.- Stiprinti finansinės kontrolės funkcijas, pagerinti muitinių administravimo veiksmingumą, modernizuoti mokesčių administravimą bei padidinti sukčiavimo prevencijos pajėgumus; sustiprinti veterinarijos ir fitosanitarijos kontrolę pasienyje, restruktūrizuoti ir patobulinti maisto kontrolės administravimą, patobulinti teisminės sistemos veikimą ir toliau skatinti teisėjų mokymą apie Bendrijos teisę ir jos taikymą..- Priimti teisines, administravimo ir biudžetines bendrąsias nuostatas (audito vadovą ir audito seką) programos valdymui.4.2. Vidutinės trukmėsSustiprintas politinis dialogas ir politiniai kriterijai- Vadovaujantis Helsinkio susitikimo išvadomis, politinio dialogo kontekste, remiantis taikaus ginčų sprendimo principu pagal JT Chartiją, dėti visas pastangas išspręsti visus neišspręstus ginčus dėl sienų bei su jomis susijusius klausimus kaip nurodyta Helsinkio išvadų 4 punkte.- Visiškai garantuoti visiems asmenims, jų nediskriminuojant ir nepriklausomai nuo jų kalbos, rasės, odos spalvos, lyties, politinių įsitikinimų, tikėjimo ar religijos, visas žmogaus teises ir pagrindines laisves. Toliau formuoti sąlygas naudotis laisve reikšti mintis, sąžinės ir religijos laisve sąlygas.- Iš naujo apsvarstyti Turkijos Konstituciją ir kitus atitinkamus teisės aktus, siekiant visiems Turkijos piliečiams garantuoti teises ir laisves taip, kaip numatyta Europos žmogaus teisių apsaugos konvencijoje; užtikrinti tokių teisinių reformų įgyvendinimą ir jų atitikimą ES valstybių narių praktikai.- Panaikinti mirties bausmę, pasirašyti ir ratifikuoti Europos žmogaus teisių konvencijos 6 protokolą.- Ratifikuoti Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir jo fakultatyvųjį protokolą bei Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą.- Sutvarkyti įkalinimo sąlygas kalėjimuose pagal JT Standartines minimaliąsias kalinių priežiūros taisykles ir kitas tarptautines normas.- Suderinti nacionalinės saugumo tarybos kaip Vyriausybės patariamojo organo konstitucinį vaidmenį, vadovaujantis ES valstybių narių praktika.- Likviduoti išlikusią nepaprastąją padėtį pietryčiuose.- Užtikrinti kultūrinę įvairovę ir garantuoti kultūrines teises visiems piliečiams nepriklausomai nuo jų kilmės. Visos teisinės nuostatos, užkertančios naudojimąsi šiomis teisėmis, įskaitant teises švietimo srityje, turėtų būti panaikintos.Ekonominiai kriterijai- Užbaigti privatizavimo procesą.- Užbaigti reformas žemės ūkio ir finansų sektoriuje.- Užtikrinti pensijų ir socialinio draudimo sistemos tvirtumą.- Užtikrinti švietimo ir sveikatos bendrojo lygio pagerinimą, ypatingą dėmesį atkreipiant į jaunąją kartą ir skurdžius regionus.Vidaus rinka- Laisvas prekių judėjimas: užbaigti derinimą su ES acquis; visiškai suderinti su Europos standartais, užbaigti esamo sertifikavimo, rinkos priežiūros ir atitikties įvertinimo struktūrų stiprinimą.- Įmonių teisė: užbaigti derinimą su ES acquis.- Duomenų apsauga: užbaigti teisės aktų derinimą ir įgyvendinimą.- Laisvas kapitalo judėjimas: užbaigti derinimą, visų pirma pašalinant apribojimus užsienio investuotojams.- Konkurencija: užbaigti derinimą su ES acquis dėl valstybės pagalbos, įskaitant regioninės pagalbos sistemas, ir suderinti teisės aktus dėl monopolijų ir įmonių, turinčių specialias ir išimtines teises.- Viešieji pirkimai: užbaigti derinimą su Bendrijos acquis; užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir vykdymą.Mokesčiai- Užbaigti nacionalinių teisės aktų derinimą su ES acquis.Žemės ūkis- Užbaigti pasirengimą acquis perėmimui žemės ūkio ir kaimo plėtros politikoje.- Modernizuoti maisto gamybos įmones (mėsos, pieno perdirbimo gamyklas) taip, kad jos atitiktų ES higienos ir visuomenės sveikatos standartus ir toliau steigti bandymų ir diagnostikos priemones.Žuvininkystė- Užbaigti vystyti pajėgumus, skirtus bendrajai žuvininkystės politikai įgyvendinti ir vykdyti.- Toliau tobulinti bendrus kokybės standartus ir Turkijos žuvininkystės produktų saugumą.Transportas- Užbaigti kelių transporto (rinkos prieinamumas, kelių eismo saugumas, pavojingųjų krovinių vežimo taisyklės ir mokesčiai), geležinkelių, oro transporto (ypač skrydžių sauga ir skrydžių valdymas) ir laivybos vidaus vandenų keliais (laivų techniniai reikalavimai) teisės aktų derinimą.- Užtikrinti veiksmingą transporto teisės aktų, ypač laivybos saugos srityje, įgyvendinimą ir vykdymą.- Parengti visą Turkijos transporto parką (visų pirma – jūrlaivius ir kelių transporto priemones), kad jų techninės normos leistų baigti integruotis į vidaus rinką.Ekonominė ir pinigų sąjunga- Pakeisti Centrinio banko įstatymą taip, kad jam būtų leista dalyvauti Europos centrinių bankų sistemoje (ECBS).- Baigti įgyvendinti Centrinį banko nepriklausomybę nuo Vyriausybės.Statistika- Priimti ES normas atitinkančias statistines metodologijas ir praktikas, visų pirma dėl BVP įvertinių duomenų, suderintų vartojimo kainų indeksų, trumpalaikių rodiklių, socialinės statistikos, verslo registro ir mokėjimų balanso.- Toliau derinti makroekonomikos statistiką su statistikos acquis.- Užtikrinti tinkamą personalo mokymą ir pagerinti administravimo pajėgumus.Užimtumas ir socialinė politika- Panaikinti išlikusias moterų diskriminacijos formas ir visas diskriminacijos pagal lytį, rasę ar etninę kilmę, religiją ar įsitikinimus, negalią, amžių ar seksualinę orientaciją formas.- Perkelti ES teisės aktus darbo teisės, moterų ir vyrų lygių galimybių, darbuotojų sveikatos ir saugos bei visuomenės sveikatos srityje, sustiprinti atitinkamas administracines ir socialinei apsaugai koordinuoti reikalingas struktūras.- Užtikrinti veiksmingą socialinės politikos ir užimtumo acquis įgyvendinimą ir vykdymą.- Parengti nacionalinę užimtumo strategiją siekiant, kad vėliau būtų galima dalyvauti Europos užimtumo strategijoje, dalyvavimo bendroje užimtumo politikos peržiūroje pradžią, ir šiomis sąlygomis sukurti pajėgumus stebėti darbo rinką ir socialinę plėtrą, o visų pirma – vykstančių ir spartėjančių struktūrinių pokyčių poveikį.- Toliau plėtoti socialinę apsaugą, visų pirma stiprinant socialinio draudimo sistemos reformą taip, kad socialinio draudimo sistema būtų finansiškai pajėgi, ir stiprinant socialinės apsaugos tinklą.Energetika- Pertvarkyti energetikos įmones ir atverti įvairesnius sektorius; sustiprinti administracines ir reguliavimo struktūras.- Užbaigti nacionalinių teisės aktų derinimą su ES energetikos acquis.Telekomunikacijos- Užbaigti Bendrijos teisės aktų perkėlimą.- Sukurti išsamią viso ryšių sektoriaus politiką.Regioninė politika ir struktūrinių instrumentų koordinavimas- Vystyti nacionalinę ekonominės ir socialinės sanglaudos politiką, kad būtų sumažinti vidiniai skirtumai, įskaitant daugiamečių biudžetų sudarymo tvarką, bei įsteigiat įvertinimo ir analizės priežiūros struktūras.Kultūra ir audiovizualinė politika- Užbaigti audiovizualinės srities teisės aktų derinimą ir sustiprinti nepriklausomos televizijos (radijo) reguliavimo institucijos pajėgumus.Aplinka- ES aplinkos acquis įgyvendinimas ir vykdymas, ypač sukuriant pamatinius ir sektorinius teisės aktus, kartu stiprinant institucinius, administracinius ir priežiūros pajėgumus, kad būtų užtikrinta aplinkos apsauga.- Įgyvendinti acquis, ypatingą dėmesį kreipiant į pamatinius teisės aktus, horizontaliuosius teisės aktus ir į teisės aktus dėl gamtos apsaugos, vandens kokybės bei atliekų tvarkymo; įgyvendinti atliekų tvarkymo strategiją.- Įsteigti priežiūros tinklus ir leisti taikyti tvarkas bei duoti leidimus aplinkos inspekcijoms, įskaitant duomenų rinkimą.- Integruoti tvirtus plėtros principus į visų kitų sektorių politikų nustatymą ir įgyvendinimą.- Įgyvendinti ir vykdyti direktyvą dėl poveikio aplinkai įvertinimo.Muitai- Užbaigti teisės aktų derinimą, visų pirma dėl laisvųjų zonų, dvejopo naudojimo gaminių ir technologijų, pirminių prekių, suklastotų bei piratinių prekių.Teisingumas ir vidaus reikalai (TVR)- Sukurti mokymo programas Bendrijos teisės aktų ir TVR acquis įgyvendinimo srityje.- Toliau plėtoti ir stiprinti TVR institucijas, visų pirma siekiant užtikrinti policijos atskaitingumą.- Priimti ES acquis duomenų apsaugos srityje, kad būtų galima pilnavertiškai dalyvauti Šengeno informacinėje sistemoje ir Europole.- Pradėti teisės aktų ir praktikos dėl vizų derinimą su ES teisės aktais ir praktika.- Priimti ir įgyvendinti ES acquis ir praktiką migracijos srityje (įleidimas ir pakartotinis įleidimas į šalį, išsiuntimas), siekiant užkirsti kelią nelegaliai imigracijai.- Tęsti sienų valdymo stiprinimą ir rengtis pilnai įgyvendinti Šengeno konvenciją.- Panaikinti 1951 m. Ženevos konvencijos geografinę išlygą prieglobsčio suteikimo srityje ir suteikti pabėgėliams gyvenamąsias patalpas ir socialinę pagalbą.- Priimti ir įgyvendinti ES acquis korupcijos, kovos su narkotikais, organizuotu nusikalstamumu, pinigų plovimu bei teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose ir civilinėse bylose srityse; toliau intensyvinti bendradarbiavimą šiose srityse.Administracinio ir teisminio pajėgumo stiprinimas- Užbaigti viešojo administravimo modernizavimo reformą taip, kad būtų užtikrintas veiksmingas Bendrijos politikų, įskaitant sienų valdymo stiprinimą ir pasirengimą pilnai įgyvendinti Šengeno konvenciją, valdymas.- Užbaigti vidinės ir išorinės finansinės kontrolės teisinę sistemą; užbaigti centrinės struktūros Vyriausybėje įsteigimą vidaus audito (kontrolės) funkcijoms derinti; užbaigti vidaus audito (kontrolės) padalinių steigimą išlaidų centruose; užbaigti nacionalinių vidaus kontrolierių (auditorių) "funkcinės nepriklausomybės" įgyvendinimą ir centriniu, ir decentralizuotu lygmeniu bei ex-ante finansinę kontrolę; išleisti audito vadovą ir sukurti audito seką ES fondams kontroliuoti.- Užbaigti teritorinę reformą ir sukurti regioninio bei municipalinio valdymo koncepciją.- Įsteigti operatyvines struktūras regioniniu lygmeniu bei stiprinti dabartines administracines struktūras sprendžiant regioninės plėtros klausimus.5. PROGRAMŲ RENGIMASLaikotarpiu nuo 1996 m. iki 1999 m. Turkija gavo 376 milijonų eurų dydžio pagalbą, kas vidutiniškai sudaro šiek tiek daugiau kaip 90 milijonų kasmet. Nuo 2000 m. ir paskesniems metams nustatyta, kad greta lėšų, numatytų dviejų Europos strategijos (pasirengimo narystei strategijos) reglamentų taikymo srityje, Turkijai kasmet bus skiriama 15 % MEDA dvišalių asignavimų. Pirmasis reglamentas, priimtas 2000 m. balandžio mėn., trejų metų laikotarpiu numato po 5 milijonus eurų kasmet tam, kad būtų įgyvendintos ES-Turkijos muitų sąjungos intensyvinimo priemonės. Antrasis reglamentas, kuris šiuo metu priiminėjamas, yra susijęs su priemonių, skirtų Turkijos ekonominei ir socialinei plėtrai skatinti, įgyvendinimu ir per trejus metus numato suteikti po 45 milijonus eurų kasmet.Visi šie fondai nukreipiami pasirengimui narystei. 2000 m. paskirstymas yra toks:- 50 % asignavimų skiriama struktūrinėms ir sektorių reformoms, siekiančioms visų pirma suderinti Turkijos teisės aktus ir praktiką su ES acquis. Reformos remiamos per struktūrinės pertvarkos programas; tikslas – padėti Turkijai imtis pagrindinių struktūrinių reformų pagal "acquis communautaire", glaudžiai bendradarbiaujant su TVF ir Pasaulio banku.- 50 % asignavimų finansuoja kitas priemones, skirtas Turkijos integracijai į ES: padėti Turkijos administracijai ir institucijoms sukurti pajėgumus Bendrijos acquis įgyvendinti (kuriant institucijas); padėti Turkijai mobilizuoti investicijas, reikalingas pakelti pramonę ir infrastruktūrą iki Bendrijos lygio (remiant investicijas ir regioninę (kaimo) plėtrą). Skiriant šiuos asignavimus, Turkija irgi gali iš dalies finansuoti savo dalyvavimą Bendrijos programose ir agentūrose, įskaitant penktąją tyrinėjimų ir techninės plėtros programą (OL L 26, 1999 2 1, p. 1), bei švietimo ir MVĮ srityse.5.1. Tarptautinių finansų institucijų vaidmuoStojimo partnerystės programa greitina Turkijos ir tarptautinių finansų institucijų bendradarbiavimą ir suteikia jam naują kryptį. Ištekliai, suteikti Stojimo partnerystės programos taikymo srityje, atlieka pradinių fondų ir katalizatoriaus vaidmenį, skiriant didesnes sumas plėtrai iš TFI. Siekiant palengvinti bendrą pasirengimo stojimui projektų finansavimą, šį procesą formuoja Komisija kartu su šalimis kandidatėmis, EIB ir TFI, o visų pirma – su Pasaulio banku. Tuo pačiu metu svarbu, kad vyktų glaudus bendradarbiavimas su kitomis pagalbą teikiančiomis programomis (valstybių narių; ne valstybių narių).6. SĄLYGOSBendrijos pagalba finansuojant projektus per Turkijos pasirengimo narystei instrumentus priklauso nuo to, kaip Turkija vykdo įsipareigojimus pagal Asociacijos susitarimą, muitų sąjungą ir kitus su tuo susijusius ES-Turkijos Asociacijos Tarybos sprendimus, pavyzdžiui dėl prekybos žemės ūkio produktais režimo. Reikia, kad būtų imamasi tolesnių veiksmų siekiant atitikti Kopenhagos kriterijus ir visų pirma dėl pažangos vykdant konkrečius šios Stojimo partnerystės programos prioritetus 2001 m. Šių bendrųjų sąlygų neįvykdymas galėtų paskatinti priimti Tarybos sprendimą dėl finansinės pagalbos sustabdymo, remiantis siūlomo reglamento dėl vieningos programos 4 straipsniu.7. PRIEŽIŪRAStojimo partnerystės programos įgyvendinimas prižiūrimas pagal Asociacijos susitarimą. Kaip pabrėžė Europos Vadovų Taryba susitikimo Helsinkyje metu, Turkijai labai svarbu, kad Asociacijos sutarties institucijos ir toliau veiktų toje srityje, kurioje galėtų prižiūrėti, kaip priimamas acquis, vadovaujantis tais pačiais susitarimais ir nepriklausomai nuo to, ar derybos buvo pradėtos.Atitinkami Stojimo partnerystės programos skyriai aptariami atitinkamuose pakomitečiuose. Asociacijos Komitetas aptaria bendrus pokyčius, pažangą ir problemas, atsirandančias siekiant įvykdyti prioritetus ir pereinamojo laikotarpio uždavinius bei pakomitečių jam nurodytas konkretesnes problemas.Visų pirma MEDA Vadybos komitetas užtikrina, kad sprendimai dėl finansavimo pagal tris instrumentus (MEDA; du finansinius reglamentus ir pagal Europos strategiją) derėtų tarpusavyje ir su Stojimo partnerystės programa.Komisija rengia naują vieningą reglamentą dėl naujos biudžeto linijos "Turkijos pasirengimo narystei strategija" (preliminarus 2001 m. biudžeto projektas). Priėmus šį reglamentą, Phare vadybos komitetas užtikrins, kad priežiūros užduotis derėtų su Stojimo partnerystės programa.--------------------------------------------------


title: 2005 m. vasario 21 d. Tarybos sprendimas 2005/148/BUSP, įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato įgyvendinimą

text:
22.2.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 49/34

      TARYBOS SPRENDIMAS 2005/148/BUSP
   2005 m. vasario 21 d.
   įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato įgyvendinimą
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP (1), ypač į jos 2 straipsnį kartu su Europos Sąjungos sutarties 23 straipsnio 2 dalies antra įtrauka,
   kadangi:

               (1)

               Bendrąja pozicija 2004/694/BUSP Taryba patvirtino priemones, skirtas įšaldyti visas lėšas ir ekonominius išteklius, priklausančius fiziniams asmenims, kuriems pareikštas Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) kaltinimas.

               (2)

               2004 m. gruodžio 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2004/900/BUSP, iš dalies keičiantį Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktą sąrašą.

               (3)

               Perkėlus Savo Todovic ir Vladimir Lazarevic į TBTBJ sulaikymo centrus, jie turėtų būti išbraukti iš sąrašo.

               (4)

               Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktas sąrašas dėl to turėtų būti iš dalies pakeistas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktas asmenų sąrašas pakeičiamas šio sprendimo priede pateiktu tekstu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. ASSELBORN

      (1)  OL L 315, 2004 10 14, p. 52. Bendroji pozicija su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2004/900/BUSP (OL L 379, 2004 12 24, p. 108).

      PRIEDAS

            „PRIEDAS
            1 straipsnyje minimų asmenų sąrašas

                        Pavardė, vardas: BOROVCANIN Ljubomir
                        Gimimo data: 1960 2 27
                        Gimimo vieta: Han Pijesak, Bosnija ir Hercegovina
                        Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

                        Pavardė, vardas: BOROVNICA Goran
                        Gimimo data: 1965 8 15
                        Gimimo vieta: Kozarac, Prijedor savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina
                        Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

                        Pavardė, vardas: DJORDJEVIC Vlastimir
                        Gimimo data: 1948
                        Gimimo vieta: Vladicin Han, Serbija ir Juodkalnija
                        Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos

                        Pavardė, vardas: GOTOVINA Ante
                        Gimimo data: 1955 10 12
                        Gimimo vieta: Pasman sala, Zadaro savivaldybė, Kroatijos Respublika

                                    Pilietybė

                                    :

                                    Kroatijos,
                                    Prancūzijos

                        Pavardė, vardas: HADZIC Goran
                        Gimimo data: 1958 9 7
                        Gimimo vieta: Vinkovci, Kroatijos Respublika
                        Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos

                        Pavardė, vardas: JANKOVIC Gojko
                        Gimimo data: 1954 10 31
                        Gimimo vieta: Trbusce, Foca savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina
                        Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

                        Pavardė, vardas: KARADZIC Radovan
                        Gimimo data: 1945 6 19
                        Gimimo vieta: Petnjica, Savnik, Juodkalnija, Serbija ir Juodkalnija
                        Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

                        Pavardė, vardas: LUKIC Milan
                        Gimimo data: 1967 9 6
                        Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina
                        Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos
                        Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos

                        Pavardė, vardas: LUKIC Sredoje
                        Gimimo data: 1961 4 5
                        Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina
                        Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos
                        Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos

                        Pavardė, vardas: LUKIC Sreten
                        Gimimo data: 1955 3 28
                        Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina
                        Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos

                        Pavardė, vardas: MLADIC Ratko
                        Gimimo data: 1942 3 12
                        Gimimo vieta: Bozanovici, Kalinovik savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina
                        Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos
                        Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos

                        Pavardė, vardas: NIKOLIC Drago
                        Gimimo data: 1957 11 9
                        Gimimo vieta: Bratunac, Bosnija ir Hercegovina
                        Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

                        Pavardė, vardas: PANDUREVIC Vinko
                        Gimimo data: 1959 6 25
                        Gimimo vieta: Sokolac, Bosnija ir Hercegovina
                        Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos
                        Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos

                        Pavardė, vardas: PAVKOVIC Nebojsa
                        Gimimo data: 1946 4 10
                        Gimimo vieta: Senjski Rudnik, Serbija ir Juodkalnija
                        Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos

                        Pavardė, vardas: POPOVIC Vujadin
                        Gimimo data: 1957 3 14
                        Gimimo vieta: Sekovici, Bosnija ir Hercegovina
                        Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos

                        Pavardė, vardas: ZELENOVIC Dragan
                        Gimimo data: 1961 2 12
                        Gimimo vieta: Foca, Bosnija ir Hercegovina
                        Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

                        Pavardė, vardas: ZUPLJANIN Stojan
                        Gimimo data: 1951 9 22
                        Gimimo vieta: Kotor Varos, Bosnija ir Hercegovina
                        Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos“


title: 2005 m. gruodžio 7 d.  Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUPAT/1/2005, dėl ES policijos patariamosios grupės misijos (EUPAT) Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje vadovo skyrimo

text:
29.12.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 346/46

      POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUPAT/1/2005
   2005 m. gruodžio 7 d.
   dėl ES policijos patariamosios grupės misijos (EUPAT) Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje vadovo skyrimo
   (2005/957/BUSP)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 24 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2005/826/BUSP dėl ES policijos patariamosios grupės (EUPAT) Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM) įsteigimo (1), ypač į jų 7 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Bendrųjų veiksmų 2005/826/BUSP 7 straipsnio 2 dalimi Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą priimti atitinkamus sprendimus pagal Sutarties 25 straipsnį, įskaitant teisę Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio siūlymu skirti EUPAT vadovą.

               (2)

               Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė paskirti Jürgen SCHOLZ,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Jürgen SCHOLZ skiriamas ES policijos patariamosios grupės misijos (EUPAT) Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje vadovu nuo 2005 m. gruodžio 15 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas iki 2006 m. birželio 14 d.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         J. KING

      (1)  OL L 307, 2005 11 25, p. 61.


title: 2011/87/ES: 2010 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės susitarimo protokolo forma, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, taikytinas ginčams pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės asociaciją, prekybos nuostatas, pasirašymo Sąjungos vardu

text:
9.2.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 34/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. spalio 25 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės susitarimo protokolo forma, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, taikytinas ginčams pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės asociaciją, prekybos nuostatas, pasirašymo Sąjungos vardu
   (2011/87/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. vasario 24 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Viduržemio jūros regiono partneriais siekiant sukurti su prekybos nuostatomis susijusį ginčų sprendimo mechanizmą.

               (2)

               Komisija surengė derybas konsultuodamasi su Komitetu, sudarytu pagal Sutarties 207 straipsnį, ir vadovaudamasi Tarybos patvirtintais derybų nurodymais.

               (3)

               Pasibaigus šioms deryboms, 2009 m. gruodžio 9 d. buvo parafuotas Europos Sąjungos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės susitarimas protokolo forma, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, taikytinas ginčams pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės asociaciją, prekybos nuostatas (1) (toliau – Protokolas).

               (4)

               Protokolas turėtų būti pasirašytas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos Sąjungos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės susitarimo protokolo forma, kuriuo nustatomas ginčų sprendimo mechanizmas, taikytinas ginčams pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, įsteigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės asociaciją, prekybos nuostatas (toliau – Protokolas), pasirašymas patvirtinamas Sąjungos vardu, su sąlyga, kad Protokolas bus sudarytas (2).
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Protokolą Sąjungos vardu, su sąlyga, kad jis bus sudarytas.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2010 m. spalio 25 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL L 129, 2002 5 15, p. 3.

      (2)  Protokolo tekstas bus paskelbtas kartu su sprendimu dėl jo sudarymo.