title: 1999 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas dėl Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje sudarymo ir to protokolo priedų priėmimo (Barselonos konvencija)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31999D0800

Oficialusis leidinys L 322 , 14/12/1999 p. 0001 - 0017

		Tarybos sprendimas1999 m. spalio 22 d.dėl Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje sudarymo ir to protokolo priedų priėmimo (Barselonos konvencija)(1999/800/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],kadangi:(1) Bendrija yra Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos (toliau – Barselonos konvencija) [2] Susitariančioji Šalis, kuri, be to, sudarė dar keturis protokolus, patvirtintus remiantis Barselonos konvencija, būtent, Protokolą dėl apsaugos nuo iš laivų ir lėktuvų išmetamų teršalų [3], Protokolą dėl bendradarbiavimo kovojant su teršimu nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis [4], Protokolą dėl apsaugos nuo žemėje esančių taršos šaltinių [5] ir Protokolą dėl specialiai saugomų teritorijų [6];(2) Komisija Bendrijos vardu Barselonos konvencijos Susitariančiųjų Šalių sudarytoje darbo grupėje dalyvavo derybose dėl Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūros baseine, ir nuo jo įsigaliojimo dienos Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros baseino teritorijų pirmąjį variantą turi pakeisti naujasis protokolas, kaip nurodyta jo 32 straipsnyje;(3) Bendrija 1995 m. birželio 10 d. Barselonoje pasirašė naują protokolą dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje, (toliau – Protokolas);(4) be nuostatų, susijusių su svarbių Viduržemio jūros vietų apsaugos, naujajame Protokolo variante numatyta sudaryti nykstančių ar pavojuje esančių rūšių arba rūšių, kurių naudojimas kontroliuojamas, sąrašus (protokolo priedai);(5) Įgaliotojų atstovų konferencijos (Barselona, 1995 m. birželio 9–10 d.), kurioje buvo patvirtintas ir pasirašytas Protokolas, baigiamajame akte numatyta kitame įgaliotojų atstovų susitikime patvirtinti Protokolo priedus;(6) priedai buvo patvirtinti 1996 m. lapkričio 24 d. Monake vykusioje Įgaliotojų atstovų konferencijoje, prieš kurią 1996 m. lapkričio 23 d. įvyko ekspertų susitikimas; konferencijos metu priedai buvo pateikti pasirašyti; Komisija neturėjo įgaliojimo atstovauti Bendrijai;(7) Viduržemio jūros valstybės narės, kaip Barselonos konvencijos ir jos protokolų Susitariančios Šalys, dalyvavo Įgaliotojų atstovų konferencijoje ir pasirašė priedus; tačiau baigiamajame konferencijos akte jos pareiškė, kad tuo atveju, kai priedai apima sritis, kurios priskiriamos Bendrijos kompetencijai, jos imsis visų būtinų veiksmų, kad priedus pasirašytų Bendrija;(8) remiantis Sutarties 174 straipsniu, Bendrijos aplinkosaugos politika padeda siekti tikslų, susijusių su aplinkos kokybės išsaugojimu, apsauga bei gerinimu, ir skatina tarptautinio lygio priemones, skirtas išspręsti regionines arba pasaulines aplinkosaugos problemas;(9) Protokolas ir jo priedai apima sritis, priklausančias Bendrijos aplinkosaugos kompetencijai (Direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos [7], Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos [8] ir taikomi rūšims, kurių naudojimas kontroliuojamas remiantis bendrąja žuvininkystės politika (BŽP)); šiuo atžvilgiu Bendrija imasi priemonių, užtikrinančių, kad šių tarptautinių susitarimų sudarymas neprieštarautų ir nepakeistų dabartinių Bendrijos teisės aktų taikymo srities,NUSPRENDĖ:1 straipsnis1. Bendrijos vardu patvirtinamas Protokolas dėl Viduržemio jūros specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės bei jo priedai.2. Minėto protokolo tekstas ir protokolo priedai pridedami prie šio sprendimo.2 straipsnis1. Tarybos pirmininkas Bendrijos vardu, remdamasis Protokolo dėl Viduržemio jūros specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės 30 straipsniu, deponuoja depozitarui protokolo sudarymo dokumentą [9].2. Tarybos pirmininkas Bendrijos vardu praneša apie Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros teritorijų ir biologinės įvairovės priedų priėmimą, remdamasis Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos [10] 16 straipsniu. Bendrijos priėmimą lydi šis sakinys: "Bendrija padės įgyvendinti priedų nuostatas sukurdama Natura 2000 tinklą."3 straipsnisŠis sprendimas paskelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Jis įsigalioja jo priėmimo dieną.Priimtas Liuksemburge, 1999 m. spalio 22 d.Tarybos varduPirmininkasS. Mönkäre[1] OL C 219, 1999 7 30, p. 186.[2] Sprendimas 77/585/EEB, OL L 240, 1977 9 19, p. 1.[3] Sprendimas 77/585/EEB, OL L 240, 1977 9 19, p. 1.[4] Sprendimas 81/420/EEB, OL L 162, 1981 6 19, p. 4.[5] Sprendimas 83/101/EEB, OL L 67, 1983 3 12, p. 1.[6] Sprendimas 84/132/EEB, OL L 68, 1984 3 10, p. 36.[7] OL L 103, 1979 4 25, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 97/49/EB (OL L 223, 1997 8 13, p. 9).[8] OL L 206, 1992 7 22, p. 7. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 97/62/EB (OL L 305, 1997 11 8, p. 42).[9] Protokolo dėl Viduržemio jūros specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės įsigaliojimo datą Europos Sąjungos Tarybos Generalinis Sekretoriatas paskelbs Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.[10] Protokolo dėl Viduržemio jūros specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės priedų įsigaliojimo datą Europos Sąjungos Tarybos Generalinis Sekretoriatas paskelbs Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.--------------------------------------------------


title: 2011/680/: 2011 m. spalio 10 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Portugalijai atstovaujančio nario skyrimo

text:
14.10.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 269/29

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. spalio 10 d.
   dėl Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Portugalijai atstovaujančio nario skyrimo
   (2011/680/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 302 straipsnį,
   atsižvelgdama į Portugalijos Vyriausybės pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1);

               (2)

               pasibaigus Manuel CAVALEIRO BRANDÃO kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui – iki 2015 m. rugsėjo 20 d. Gonçalo da GAMA LOBO XAVIER, Confederação da Indústria Portuguesa (CIP), skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge 2011 m. spalio 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. KRASZEWSKI

      (1)  OL L 251, 2010 9 25, p. 8.


title: 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimas 2008/134/BUSP, įgyvendinantis Bendruosius veiksmus 2005/797/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose

text:
19.2.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 43/38

      TARYBOS SPRENDIMAS 2008/134/BUSP
   2008 m. vasario 18 d.
   įgyvendinantis Bendruosius veiksmus 2005/797/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 2005 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2005/797/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (1), ypač į jų 14 straipsnio 2 dalį kartu su Europos Sąjungos sutarties 23 straipsnio 2 dalies antra įtrauka,
   kadangi:

               (1)

               2005 m. lapkričio 14 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/797/BUSP, kuriais trejų metų laikotarpiui įsteigiama Europos Sąjungos policijos misija Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS). EUPOL COPPS veiklos etapas prasidėjo 2006 m. sausio 1 d.

               (2)

               2006 m. lapkričio 20 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/807/BUSP (2), kuriuo nustatomas EUPOL COPPS galutinis 2007 m. biudžetas.

               (3)

               2007 m. gruodžio 6 d. Taryba priėmė Sprendimą 2007/808/BUSP, kuriame numatoma, kad biudžetas taip pat turėtų apimti su misija susijusias išlaidas nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. vasario 29 d.

               (4)

               Pagal Sprendimo 2007/808/BUSP 1 straipsnio 2 dalį sprendimą dėl EUPOL COPPS galutinio biudžeto laikotarpiui nuo 2008 m. kovo 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. Taryba priims iki 2008 m. vasario 29 d.,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Su Europos Sąjungos policijos misija Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) susijusioms išlaidoms nuo 2008 m. kovo 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. padengti skiriama finansinė orientacinė suma yra 5 000 000 EUR.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. vasario 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. RUPEL

      (1)  OL L 300, 2005 11 17, p. 65.

      (2)  OL L 329, 2006 11 25, p. 76. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2007/808/BUSP (OL L 323, 2007 12 8, p. 56).


title: 2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/860 dėl pozicijos, kuri Europos Sąjungos vardu turi būti priimta EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo (biudžeto eilutė 33 02 03 01)

text:
19.5.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 128/23

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2017/860
   2017 m. gegužės 11 d.
   dėl pozicijos, kuri Europos Sąjungos vardu turi būti priimta EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo (biudžeto eilutė 33 02 03 01)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos ekonominės erdvės susitarimas (2) (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

               (2)

               pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti, be kita ko, iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą;

               (3)

               EEE susitarimo 31 protokole išdėstytos bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, nuostatos;

               (4)

               tikslinga tęsti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamoje Sąjungos veikloje, susijusioje su bendrovių teise;

               (5)

               todėl, siekiant nuo 2017 m. sausio 1 d. išplėsti bendradarbiavimą, reikėtų iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą;

               (6)

               Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kuri Sąjungos vardu turi būti priimta EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2017 m. gegužės 11 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         R. GALDES

      (1)  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

      (2)  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

      PROJEKTAS
      EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …/2017
      … m. … … d.
      kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis
      EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
      atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,
      kadangi:

                  (1)

                  tikslinga tęsti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamoje Sąjungos veikloje, susijusioje su bendrovių teise;

                  (2)

                  todėl, siekiant nuo 2017 m. sausio 1 d. išplėsti bendradarbiavimą, reikėtų iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      EEE susitarimo 31 protokolo 7 straipsnio 13 dalyje žodžiai „2016 finansinių metų“ pakeičiami žodžiais „2016 ir 2017 finansinių metų“.
      2 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po paskutinio pranešimo pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį perdavimo (1).
      Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.
      3 straipsnis
      Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

         Priimta Briuselyje

               EEE jungtinio komiteto vardu

               Pirmininkas

               EEE jungtinio komiteto sekretoriai

         (1)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


title: 2014/601/ES: 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos 2012 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo

text:
5.9.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 266/262

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2014 m. balandžio 3 d.
   dėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos 2012 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
   (2014/601/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos 2012 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos 2012 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Institucijos atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2014 m. vasario 18 d. rekomendaciją (05849/2014 – C7–0054/2014),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (4), ypač į jo 64 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5),

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (6), ypač į jo 108 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7–0231/2014),

               1.

               patvirtina Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos vykdomajam direktoriui, kad Institucijos 2012 finansinių metų biudžetas įvykdytas;

               2.

               išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Martin SCHULZ

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 365, 2013 12 13, p. 197.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

      (6)  OL L 328, 2013 12 7, p. 42.


title: 1987 m. rugsėjo 28 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ekonominės bendrijos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos bendradarbiavimo susitarimo papildomo protokolo sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31987D0510

Oficialusis leidinys L 297 , 21/10/1987 p. 0001 - 0001 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 13 p. 0036  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 13 p. 0036

		Tarybos sprendimas1987 m. rugsėjo 28 d.dėl Europos ekonominės bendrijos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos bendradarbiavimo susitarimo papildomo protokolo sudarymo(87/510/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 238 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą [2],kadangi turi būti patvirtintas 1976 m. balandžio 26 d. Alžyre pasirašytas Europos ekonominės bendrijos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos bendradarbiavimo susitarimo papildomas protokolas [3]:NUTARĖ:1 straipsnisŠiuo Bendrijos vardu patvirtinamas Europos ekonominės bendrijos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos bendradarbiavimo susitarimo papildomas protokolas,Prie šio sprendimo pridedamas protokolo tekstas.2 straipsnisTarybos prezidentas pateikia protokolo 6 straipsnyje [4] numatytą pranešimą.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 1987 m. rugsėjo 28 d.Tarybos varduPrezidentasB. Haarder[1] OL Nr. C 97, 1987 4 10, p. 2.[2] 1987 m. rugsėjo 16 d. pateiktas pritarimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).[3] OL Nr. L 263, 1978 9 27, p. 2.[4] Bendrasis Tarybos sekretoriatas protokolo įsigaliojimo dieną paskelbs Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.--------------------------------------------------


title: 2015 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/528, kuriuo nustatomas Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmas (ATHENA) ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2011/871/BUSP

text:
28.3.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 84/39

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2015/528
   2015 m. kovo 27 d.
   kuriuo nustatomas Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmas (ATHENA) ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2011/871/BUSP
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 26 straipsnio 2 dalį ir 41 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               1999 m. gruodžio 10–11 d. Helsinkio Europos Vadovų Taryba susitarė visų pirma dėl to, kad „savanoriškai bendradarbiaudamos Sąjungos vadovaujamose operacijose valstybės narės nuo 2003 m. turi sugebėti per 60 dienų dislokuoti ir mažiausiai vienerius metus išlaikyti karines pajėgas, kurias sudaro nuo 50 000 iki 60 000 asmenų, kurios pajėgtų visapusiškai vykdyti Petersbergo uždavinius“;

               (2)

               2002 m. birželio 17 d. Taryba patvirtino Sąjungos vadovaujamų karinio ar gynybinio pobūdžio krizių valdymo operacijų finansavimo būdus;

               (3)

               2003 m. gegužės 14 d. išvadose Taryba patvirtino, kad greitojo reagavimo pajėgumai yra reikalingi visų pirma humanitarinėms ir gelbėjimo užduotims;

               (4)

               2003 m. birželio 19–20 d. Salonikų Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino 2003 m. gegužės 19 d. Tarybos posėdžio išvadas, kuriose visų pirma patvirtinta, kad Sąjungos karinės greitojo reagavimo pajėgos yra reikalingos;

               (5)

               2003 m. rugsėjo 22 d. Taryba nusprendė, kad Sąjunga turėtų būti pajėgi lanksčiai valdyti bet kokio masto, sudėtingumo ar skubumo karinių operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimą, visų pirma ne vėliau kaip 2004 m. kovo 1 d. įsteigdama nuolatinį finansavimo mechanizmą, kuris būtų atsakingas už visų būsimų Sąjungos karinių operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimą;

               (6)

               2004 m. vasario 23 d. Taryba priėmė Tarybos sprendimą 2004/197/BUSP (1), kuriuo nustatė Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą. Tas sprendimas po to buvo keletą kartų iš dalies keistas ir pakeistas, naujausi pakeitimai padaryti Sprendimu 2011/871/BUSP (2);

               (7)

               Sąjunga yra pajėgi vykdyti karinio greitojo reagavimo operacijas laikydamasi ES karinio komiteto nustatytos koncepcijos. Sąjunga yra pajėgi dislokuoti kovines grupes laikydamasi ES karinio komiteto nustatytos koncepcijos;

               (8)

               pradinio finansavimo schema pirmiausia numatyta greitojo reagavimo operacijoms;

               (9)

               Sąjungos karinių operacijų vadovavimo ir kontrolės struktūrų bei procedūrų politinio ir karinio strateginio vadovavimo lygio pratybos, vykdomos pasitelkiant Sąjungos štabo pratybas, patvirtinus Politiniam ir saugumo komitetui (toliau – PSK), padeda didinti Sąjungos bendrą operatyvinę parengtį;

               (10)

               kiekvienu konkrečiu atveju Taryba nusprendžia, ar operacija yra karinio ar gynybinio pobūdžio, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 41 straipsnio 2 dalyje;

               (11)

               ES sutarties 41 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatyta, kad valstybės narės, kurių atstovai Taryboje yra padarę oficialius pareiškimus pagal 31 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, neprivalo prisidėti prie atitinkamos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijos finansavimo;

               (12)

               pagal prie ES sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant šį sprendimą, todėl nedalyvauja mechanizmo finansavime;

               (13)

               reikėtų priimti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad ATHENA apsaugotų asmenis tvarkant jų asmens duomenis;

               (14)

               atsižvelgdama į Sprendimo 2011/871/BUSP 43 straipsnį, Taryba tą sprendimą peržiūrėjo ir susitarė jį pakeisti;

               (15)

               siekiant aiškumo reikėtų panaikinti Sprendimą 2011/871/BUSP ir jį pakeisti nauju sprendimu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Terminų apibrėžtys
   Šiame sprendime:
   a)   dalyvaujančios valstybės narės– Sąjungos valstybės narės, išskyrus Daniją;
   b)   prisidedančios valstybės– valstybės narės, prisidedančios prie atitinkamos karinės operacijos finansavimo pagal ES sutarties 41 straipsnio 2 dalį, ir trečiosios valstybės, prisidedančios prie šios operacijos bendrųjų sąnaudų finansavimo pagal tarpusavio susitarimus ir susitarimus su Sąjunga;
   c)   operacijos– karinio ar gynybinio pobūdžio Sąjungos operacijos;
   d)   kariniai rėmimo veiksmai– Sąjungos operacijos ar jų dalys, dėl kurių Taryba priima sprendimą remdama trečiąją valstybę ar trečiąją organizaciją, ir kurios yra karinio ar gynybinio pobūdžio, tačiau kurioms nevadovauja Sąjungos štabas;
   e)   diena– kalendorinė, o ne darbo diena, išskyrus atvejus, kai nurodyta kitaip.
   1 SKYRIUS

      MECHANIZMAS

   2 straipsnis
   Mechanizmo sukūrimas
   1.   Sukuriamas mechanizmas operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimui administruoti.
   2.   Mechanizmui suteikiamas pavadinimas ATHENA.
   3.   ATHENA veikia dalyvaujančių valstybių narių vardu arba, vykdant ypatingas operacijas, prisidedančių valstybių vardu.
   3 straipsnis
   Teisnumas ir veiksnumas
   Karinio ar gynybinio pobūdžio Sąjungos operacijų finansavimui administruoti ATHENA turi tam reikalingą teisnumą ir veiksnumą, kuris visų pirma leidžia turėti banko sąskaitas, įsigyti turtą, jį turėti ar juo disponuoti, sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus ir būti teismo proceso šalimi. ATHENA yra pelno nesiekiantis mechanizmas.
   4 straipsnis
   Veiksmų su trečiosiomis šalimis koordinavimas
   Tokiu lygiu, koks yra būtinas užduotims vykdyti ir remdamasis Sąjungos tikslais bei politika, ATHENA derina savo veiksmus su valstybėmis narėmis, Sąjungos institucijomis bei įstaigomis ir tarptautinėmis organizacijomis.
   2 SKYRIUS

      ORGANIZACINĖ STRUKTŪRA

   5 straipsnis
   Valdymo organai ir personalas
   1.   Pagal Specialiojo komiteto suteiktus įgaliojimus ATHENA valdo:

               a)

               administratorius;

               b)

               kiekvienos operacijos vadas, kai tai susiję su ta operacija, kuriai jis vadovauja (toliau – operacijos vadas);

               c)

               apskaitos pareigūnas.

         2.   ATHENA kuo daugiau naudojasi esamomis Sąjungos administracinėmis struktūromis. Prireikus ATHENA naudojasi Sąjungos institucijų darbuotojais arba valstybių narių komandiruotais darbuotojais.
   3.   Remdamasis dalyvaujančios valstybės narės pasiūlymu Tarybos Generalinis sekretorius gali administratoriui ir apskaitos pareigūnui suteikti jų funkcijoms vykdyti reikalingą personalą.
   4.   ATHENA organai ir personalas pradeda veikti remdamiesi veiklos poreikiais.
   6 straipsnis
   Specialusis komitetas
   1.   Įsteigiamas Specialusis komitetas, kurį sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės.
   Europos išorės veiksmų tarnybos (toliau – EIVT) ir Komisijos atstovai kviečiami dalyvauti Specialiojo komiteto posėdžiuose, bet nedalyvauja balsavime.
   2.   ATHENA valdomas pagal Specialiojo komiteto suteiktus įgaliojimus.
   3.   Tais atvejais, kai Specialusis komitetas svarsto tam tikros operacijos bendrųjų sąnaudų finansavimo klausimą:

               a)

               Specialųjį komitetą sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos prisidedančios valstybės narės;

               b)

               prisidedančių trečiųjų valstybių atstovai dalyvauja Specialiojo komiteto posėdžiuose. Jie nedalyvauja balsavime ir nebalsuoja;

               c)

               operacijos vadas ar jo atstovas dalyvauja Specialiojo komiteto posėdžiuose, bet nedalyvauja balsavime.

         4.   Specialiojo komiteto posėdžius šaukia ir jiems pirmininkauja Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė. Administratorius suteikia sekretoriatą Specialiojo komiteto posėdžiams. Jis rengia Komiteto diskusijose pasiektų rezultatų protokolą. Jis nedalyvauja balsavime.
   5.   Apskaitos pareigūnas prireikus dalyvauja Specialiojo komiteto posėdžiuose, bet nedalyvauja balsavime.
   6.   Dalyvaujančiai valstybei narei, administratoriui ar operacijos vadui paprašius, pirmininkaujanti valstybė narė ne vėliau kaip per 15 dienų sušaukia Specialiojo komiteto posėdį.
   7.   Administratorius tinkamai informuoja Specialųjį komitetą apie visas pretenzijas ar ginčus, susijusius su ATHENA.
   8.   Specialiojo komiteto sprendimai jo narių priimami vieningai, atsižvelgiant į jo sudėtį, kaip apibrėžta 1 ir 3 dalyse. Jo sprendimai yra privalomi.
   9.   Specialusis komitetas patvirtina visus biudžetus, atsižvelgdamas į atitinkamas orientacines sumas, ir paprastai naudojasi šiame sprendime numatyta kompetencija.
   10.   Informaciją Specialiajam komitetui teikia administratorius, operacijos vadas ir apskaitos pareigūnas, kaip numatyta šiame sprendime.
   11.   Specialiojo komiteto pagal šį sprendimą priimamų aktų tekstą jų priėmimo metu taip pat pasirašo Specialiojo komiteto pirmininkas ir administratorius.
   7 straipsnis
   Administratorius
   1.   Informavęs Specialųjį komitetą Tarybos Generalinis sekretorius trejiems metams skiria administratorių ir bent vieną pavaduotoją.
   2.   Administratorius vykdo savo pareigas ATHENA vardu.
   3.   Administratorius:

               a)

               rengia ir teikia Specialiajam komitetui biudžeto projektus. Biudžeto projektuose operacijai numatytų išlaidų dalis nustatoma remiantis operacijos vado pasiūlymu;

               b)

               priima biudžetus po to, kai juos patvirtina Specialusis komitetas;

               c)

               yra įgaliojimus dėl pajamų, bendrųjų sąnaudų, patirtų rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ir operacijos bendrųjų veiklos sąnaudų, patirtų ne aktyviuoju operacijos etapu, suteikiantis pareigūnas;

               d)

               pajamų srityje įgyvendina su trečiosiomis šalimis sudarytus finansinius susitarimus, susijusius su Sąjungos karinių operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimu;

               e)

               atidaro vieną ar kelias banko sąskaitas ATHENA vardu.

         4.   Administratorius užtikrina, kad būtų laikomasi šiuo sprendimu nustatytų taisyklių ir kad būtų įgyvendinami Specialiojo komiteto sprendimai.
   5.   Administratoriui suteikiami įgaliojimai tvirtinti priemones, kurios jo nuomone, yra būtinos ATHENA finansuojamoms išlaidoms daryti. Jis apie tai informuoja Specialųjį komitetą.
   6.   Administratorius koordinuoja darbą, susijusį su Sąjungos karinių operacijų finansiniais klausimais. Jis yra kontaktinis asmuo šiais klausimais nacionalinėms administracijoms ir, atitinkamai, tarptautinėms organizacijoms.
   7.   Administratorius atsiskaito Specialiajam komitetui.
   8 straipsnis
   Operacijos vadas
   1.   Operacijos vadas ATHENA vardu vykdo savo pareigas, susijusias su operacijos, kuriai jis vadovauja, bendrųjų sąnaudų finansavimu.
   2.   Vadovaudamas operacijai, operacijos vadas:

               a)

               siunčia administratoriui savo pasiūlymus dėl biudžeto projekto dalies „išlaidos – bendrosios veiklos sąnaudos“;

               b)

               kaip įgaliojimus suteikiantis pareigūnas vykdo su bendrosiomis veiklos sąnaudomis ir išlaidomis pagal 28 straipsnį susijusius asignavimus; jis naudojasi suteiktais įgaliojimais asmenų, dalyvaujančių vykdant tuos asignavimus, įskaitant išankstinį finansavimą, atžvilgiu; jis gali skirti ir sudaryti sutartis ATHENA vardu; ATHENA vardu jis atidaro operacijos, kuriai vadovauja, banko sąskaitą;

               c)

               kaip įgaliojimus suteikiantis pareigūnas vykdo su išlaidomis pagal 30 straipsnį susijusius asignavimus; jis naudojasi suteiktais įgaliojimais asmenų, dalyvaujančių vykdant tuos asignavimus, atžvilgiu, remdamasis atitinkamomis ad hoc administracinio susitarimo su trečiąja šalimi nuostatomis. Jis gali skirti ir sudaryti sutartis trečiosios šalies vardu; jis atidaro atskirą banko sąskaitą kiekvienam trečiosios šalies įnašui.

         3.   Operacijos vadui suteikiami įgaliojimai tvirtinti visas priemones, kurios, jo nuomone, yra būtinos jo vadovaujamos operacijos išlaidoms, kurias finansuoja ATHENA, daryti. Jis apie tai praneša administratoriui ir Specialiajam komitetui.
   4.   Išskyrus tuos atvejus, kai susidaro tinkamai pagrįstos aplinkybės, kurias administratoriui pateikus pasiūlymą patvirtina Specialusis komitetas, operacijos vadas naudoja ATHENA pateiktą apskaitos ir turto valdymo sistemą. Administratorius iš anksto informuoja Specialųjį komitetą, kai mano, kad esama tokių aplinkybių.
   9 straipsnis
   Apskaitos pareigūnas
   1.   Tarybos Generalinis sekretorius trejiems metams skiria apskaitos pareigūną ir bent vieną pavaduotoją.
   2.   Apskaitos pareigūnas vykdo savo pareigas ATHENA vardu.
   3.   Apskaitos pareigūnas:

               a)

               atsako už tinkamą mokėjimų vykdymą, pajamų surinkimą ir gautinų sumų išieškojimą;

               b)

               atsako už kiekvienų metų ATHENA finansinių ataskaitų rengimą, o užbaigus kiekvieną operaciją už tos operacijos ataskaitų rengimą;

               c)

               padeda administratoriui pateikti Specialiajam komitetui patvirtinti metines ataskaitas ar konkrečios operacijos ataskaitas;

               d)

               atsako už ATHENA sąskaitų tvarkymą;

               e)

               atsako už apskaitos taisyklių ir tvarkos bei buhalterinės apskaitos sąskaitų plano nustatymą;

               f)

               atsako už pajamų apskaitos sistemų nustatymą ir patvirtinimą, o tam tikrais atvejais – už įgaliojimus suteikiančio pareigūno nustatytų sistemų, skirtų apskaitos informacijai teikti ar jos teisėtumui pagrįsti, patvirtinimą;

               g)

               atsako už patvirtinamųjų dokumentų tvarkymą;

               h)

               kartu su administratoriumi atsako už iždo valdymą.

         4.   Administratorius ir operacijos vadas teikia apskaitos pareigūnui visą ataskaitų rengimui reikalingą informaciją, kurioje tiksliai atsispindi ATHENA finansinis turtas ir ATHENA administruojamas biudžeto vykdymas. Jie garantuoja, kad ta informacija yra patikima.
   5.   Apskaitos pareigūnas atsiskaito Specialiajam komitetui.
   10 straipsnis
   Bendrosios nuostatos, taikomos administratoriui, apskaitos pareigūnui ir ATHENA darbuotojams
   1.   Administratoriaus ar jo pavaduotojo ir apskaitos pareigūno ar jo pavaduotojo funkcijos tarpusavyje nesuderinamos.
   2.   Administratoriaus pavaduotojai veikia pagal administratoriaus jiems suteiktus įgaliojimus. Apskaitos pareigūno pavaduotojai veikia pagal apskaitos pareigūno jiems suteiktus įgaliojimus.
   3.   Administratoriaus pavaduotojas eina administratoriaus pareigas, kai pastarasis negali šių pareigų vykdyti. Apskaitos pareigūno pavaduotojas eina apskaitos pareigūno pareigas, kai pastarasis negali šių pareigų vykdyti.
   4.   Sąjungos pareigūnams ir kitiems tarnautojams, vykdantiems funkcijas ATHENA vardu, tebegalioja jiems taikomos taisyklės ir nuostatai.
   5.   Valstybių narių ATHENA atsiųstiems darbuotojams taikomos tos pačios taisyklės, kurios yra nustatytos Tarybos sprendime dėl komandiruotiems nacionaliniams ekspertams taikomų taisyklių, ir nuostatos, dėl kurių jų nacionalinė administracija susitarė su Sąjungos institucija ar ATHENA.
   6.   Prieš paskyrimą ATHENA darbuotojai turi gauti leidimą dirbti su Tarybos turima įslaptinta informacija, pažymėta ne mažesnio nei „SECRET UE/ES SECRET“ slaptumo žyma, arba lygiavertį valstybės narės leidimą.
   7.   Administratorius gali vesti derybas ir sudaryti susitarimus su valstybėmis narėmis ar Sąjungos institucijomis, siekdamas, kad iš anksto būtų paskirti darbuotojai, kurie prireikus galėtų nedelsiant dirbti ATHENA.
   3 SKYRIUS

      ADMINISTRACINIAI SUSITARIMAI IR BENDROSIOS SUTARTYS

   11 straipsnis
   Administraciniai susitarimai ir bendrosios sutartys
   1.   Siekiant, kad operacijų metu pirkimai būtų vykdomi ir (arba) abipusės pagalbos finansiniai klausimai sprendžiami ekonominiu požiūriu naudingiausiomis sąlygomis, gali būti deramasi dėl administracinių susitarimų su valstybėmis narėmis, Sąjungos institucijomis ir įstaigomis, trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis.
   2.   Tokie susitarimai:

               a)

               su valstybėmis narėmis, Sąjungos institucijomis ar įstaigomis sudaromi konsultuojantis su Specialiuoju komitetu;

               b)

               pateikiami Specialiajam komitetui patvirtinti, jei jie sudaromi su trečiosiomis valstybėmis arba tarptautinėmis organizacijomis.

         3.   Tokius susitarimus ATHENA vardu pasirašo administratorius arba, atitinkamais atvejais, atitinkamas operacijos vadas ir 1 dalyje nurodytų kitų šalių kompetentingos administracinės institucijos.
   4.   Siekiant, kad pirkimai būtų vykdomi ekonominiu požiūriu naudingiausiomis sąlygomis, gali būti sudaromos bendrosios sutartys. Tokios sutartys prieš jas pasirašant administratoriui pateikiamos Specialiajam komitetui patvirtinti ir pateikiamos valstybėms narėms bei operacijų vadams, jei jie norėtų jomis pasinaudoti. Šia nuostata jokiai valstybei narei nenustatoma pareiga naudotis prekėmis ar paslaugomis arba jas įsigyti remiantis bendrąja sutartimi.
   12 straipsnis

      Nuolatiniai ir ad hoc administraciniai susitarimai dėl trečiųjų valstybių įnašų mokėjimo sąlygų
   1.   Remdamasis Sąjungos ir trečiųjų valstybių, kurias Taryba nurodo kaip galinčias prisidėti prie Sąjungos operacijų ar prie konkrečios Sąjungos operacijos, sudarytais susitarimais, administratorius su tomis trečiosiomis valstybėmis derasi dėl nuolatinių ar ad hoc administracinių susitarimų. Šie susitarimai sudaromi ATHENA ir susijusioms trečiųjų valstybių kompetentingoms administracinėms tarnyboms pasikeičiant laiškais; juose nustatomos sąlygos, būtinos siekiant palengvinti skubų įnašų mokėjimą.
   2.   Kol bus sudaryti 1 dalyje nurodyti susitarimai, administratorius gali imtis priemonių, būtinų prisidedančių trečiųjų valstybių mokėjimams palengvinti.
   3.   Apie numatomus susitarimus, nurodytus 1 dalyje, administratorius Specialiajam komitetui praneša iš anksto, prieš pasirašydamas juos ATHENA vardu.
   4.   Sąjungai pradėjus vykdyti karinę operaciją, administratorius, atsižvelgdamas į Tarybos nustatytus įnašų dydžius, įgyvendina su prie tos operacijos prisidedančiomis trečiosiomis valstybėmis sudarytus susitarimus.
   4 SKYRIUS

      BANKO SĄSKAITOS

   13 straipsnis
   Atidarymas ir paskirtis
   1.   Banko sąskaita eurais atidaroma patikimoje finansų įstaigoje, kuri turi centrinę būstinę valstybėje narėje, kaip einamoji sąskaita arba kaip terminuotos trukmės sąskaita. Tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis ir kai tai patvirtina administratorius, galima atidaryti sąskaitas finansų įstaigose, kurių centrinė būstinė yra ne valstybėse narėse.
   2.   Tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis sąskaitos gali būti atidarytos ne euro valiuta, o kitomis valiutomis.
   3.   Prisidedančios valstybės moka įnašus į šias banko sąskaitas. Įnašai naudojami būtiniems avansiniams mokėjimams, kuriuos operacijos vadas naudos išlaidoms, susijusioms su karinės operacijos bendrosiomis sąnaudomis, padengti.
   4.   Įnašai pagal 28 ir 30 straipsnius mokami atskirai į atskiras banko sąskaitas. Jie naudojami išlaidoms, kurių valdymas buvo pavestas ATHENA, padengti kaip nurodyta atitinkamuose straipsniuose.
   14 straipsnis
   Lėšų valdymas
   1.   Mokėjimams iš ATHENA sąskaitos atlikti reikalingas bendras administratoriaus ar jo pavaduotojo bei apskaitos pareigūno ar jo pavaduotojo parašas.
   2.   Banko sąskaitos kreditas negali būti pereikvojamas.
   5 SKYRIUS

      BENDROSIOS SĄNAUDOS

   15 straipsnis
   Bendrųjų sąnaudų apibrėžtis ir atitikimo reikalavimams laikotarpiai
   1.   I priede išvardytas bendrąsias sąnaudas ATHENA padengia savo sąskaita, neatsižvelgiant į tai, kada jos atsiranda. Kai sąnaudos įrašomos į biudžeto straipsnį, kuriame nurodoma operacija, su kuria tos sąnaudos yra labiausiai susijusios, jos laikomos tos operacijos veiklos sąnaudomis. Priešingu atveju jos laikomos bendrosiomis sąnaudomis, patirtomis rengiantis operacijoms arba vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą patirtomis sąnaudomis.
   2.   Be to, laikotarpiui nuo operacijai skirtos krizių valdymo koncepcijos patvirtinimo iki operacijos vado paskyrimo, ATHENA padengia II priede išvardytas bendrąsias veiklos sąnaudas. Ypatingomis aplinkybėmis Specialusis komitetas, pasikonsultavęs su PSK, gali pakeisti laikotarpį, kuriuo ATHENA padengia šias sąnaudas.
   3.   Aktyviuoju operacijos vykdymo etapu, kurio trukmė – nuo operacijos vado paskyrimo dienos iki tos dienos, kai operacijos štabas nutraukia veiklą, kaip bendrąsias veiklos sąnaudas ATHENA padengia šias sąnaudas:

               a)

               III priedo A dalyje išvardytas bendrąsias sąnaudas;

               b)

               III priedo B dalyje išvardytas bendrąsias sąnaudas, jei taip nusprendžia Taryba;

               c)

               III priedo C dalyje išvardytas bendrąsias sąnaudas, kai to reikalauja operacijos vadas ir jei tai patvirtina Specialusis komitetas.

         4.   Karinių rėmimo veiksmų aktyviuoju etapu, kurį nustato Taryba, kaip bendrąsias veiklos sąnaudas ATHENA padengia tas veiklos sąnaudas, kurias Taryba nustato kiekvienu konkrečiu atveju pagal III priedą.
   5.   Į operacijos bendrąsias veiklos sąnaudas taip pat įtraukiamos operacijai nutraukti būtinos išlaidos, kaip išvardyta IV priede.
   Operacija laikoma nutraukta tuomet, kai operacijai vykdyti skirta bendrai finansuojama įranga ir infrastruktūra patenka į savo galutinę paskirties vietą ir patvirtinamos visos operacijos ataskaitos.
   6.   Išlaidos, patirtos siekiant padengti sąnaudas, kurios bet kokiu atveju būtų tekusios vienai ar kelioms prisidedančioms valstybėms, Sąjungos institucijai ar tarptautinei organizacijai, neatsižvelgiant į operaciją vykdančią organizaciją, negali būti laikomos reikalavimus atitinkančiomis bendrosioms sąnaudomis.
   7.   Specialusis komitetas kiekvienu konkrečiu atveju gali nuspręsti, kad, atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes, tam tikros kitos papildomos sąnaudos, nei išvardytos III priedo B dalyje, konkrečios operacijos vykdymo aktyviuoju etapu bus laikomos šios operacijos bendrosiomis sąnaudomis.
   8.   Jeigu Specialusis komitetas neprieina prie vieningos nuomonės, jis gali pirmininkaujančios valstybės narės iniciatyva pateikti šį klausimą Tarybai.
   16 straipsnis
   Karinės pratybos
   1.   Sąjungos karinių pratybų bendrosios sąnaudos yra finansuojamos per ATHENA, laikantis taisyklių ir procedūrų, panašių į tas, kurios galioja operacijoms, prie kurių prisideda visos dalyvaujančios valstybės narės.
   2.   Šias karinių pratybų bendrąsias sąnaudas visų pirma sudaro dislokuojamo ar nuolatinio štabo papildomos sąnaudos ir papildomos sąnaudos, kurios atsiranda Sąjungai naudojantis NATO bendru turtu ir pajėgumais, suteiktais karinėms pratyboms.
   3.   Karinių pratybų bendrosioms sąnaudoms nepriklauso sąnaudos, susijusios su:

               a)

               kapitalo įsigijimu, įskaitant sąnaudas, susijusias su pastatais, infrastruktūra ir įranga;

               b)

               karinių pratybų planavimu ir pasiruošimu, išskyrus atvejus, kai jas patvirtina Specialusis komitetas;

               c)

               transportu, kareivinėmis ir pajėgų buveinėmis.

         17 straipsnis
   Orientacinė suma
   Visuose Tarybos sprendimuose, kuriais Taryba nusprendžia pradėti arba pratęsti Sąjungos vykdomą karinę operaciją, nurodoma tos operacijos bendrųjų sąnaudų orientacinė suma. Administratorius, visų pirma padedant Sąjungos kariniams darbuotojams ir, jeigu jis dar eina šias pareigas, operacijos vadui, įvertina, kokia suma reikalinga planuojamu laikotarpiu vykdomos operacijos bendrosioms sąnaudoms padengti. Administratorius pirmininkaujančiai valstybei narei pateikia pasiūlymą dėl šios sumos dydžio, kuri jį perduoda Tarybos organui, atsakingam už sprendimo projekto nagrinėjimą. Specialiojo komiteto nariai kviečiami į šio organo diskusijas dėl orientacinės sumos.
   6 SKYRIUS

      BIUDŽETAS

   18 straipsnis
   Biudžeto principai
   1.   Eurais sudarytas biudžetas yra dokumentas, kuriame kiekvienais finansiniais metais nustatomos ir patvirtinamos visos su bendrosiomis sąnaudomis susijusios ATHENA administruojamos pajamos ir išlaidos.
   2.   Visos išlaidos susiejamos su konkrečia operacija, išskyrus tuos atvejus, kai jas galima priskirti I priede išvardytoms sąnaudoms.
   3.   Į biudžetą įtraukti asignavimai patvirtinami finansinių metų, kurie prasideda sausio 1 d. ir baigiasi tų pačių metų gruodžio 31 d., laikotarpiui.
   4.   Biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.
   5.   Gali būti gaunamos tik tos pajamos ir daromos tik tos išlaidos, susijusios su bendrosiomis sąnaudomis, kurios yra įtrauktos į biudžeto tam tikras eilutes ir neviršija jose įrašytos asignavimų sumos, išskyrus pagal 34 straipsnio 5 dalį.
   19 straipsnis
   Metinis biudžetas
   1.   Kiekvienais metais administratorius parengia kitų finansinių metų biudžeto projektą; atskirų operacijų vadai padeda parengti savo operacijos biudžetą.
   2.   Į biudžeto projektą įtraukiami:

               a)

               asignavimai, kurie laikomi būtinais, rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą patirtoms bendrosioms sąnaudoms padengti;

               b)

               asignavimai, kurie laikomi būtinais vykdomų ar planuojamų operacijų bendrosioms veiklos sąnaudoms padengti, tam tikrais atvejais įskaitant bendrosioms sąnaudoms, kurioms buvo gautas išankstinis kurios nors valstybės ar trečiosios šalies finansavimas, kompensuoti;

               c)

               26 straipsnyje nurodyti laikinieji asignavimai;

               d)

               išlaidoms padengti numatomos reikalingos pajamos.

         3.   Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai klasifikuojami pagal antraštines dalis ir skyrius, grupuojant išlaidas pagal rūšį ar paskirtį, prireikus suskirstant į straipsnius. Į biudžeto projektą įtraukiamos išsamios pastabos dėl kiekvieno skyriaus arba straipsnio. Kiekvienai atskirai operacijai skiriama konkreti biudžeto antraštinė dalis. Bendrosios sąnaudos, atsirandančios rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, priskiriamos konkrečiai biudžeto bendrosios dalies antraštinei daliai.
   4.   Kiekvienoje antraštinėje dalyje gali būti skyrius „Laikinieji asignavimai“. Šie asignavimai įrašomi, jei dėl rimtų priežasčių nežinomas reikalingų asignavimų dydis ar įrašytų asignavimų panaudojimo apimtis.
   5.   Pajamas sudaro:

               a)

               dalyvaujančių ir prisidedančių valstybių narių ir atitinkamais atvejais prisidedančių trečiųjų valstybių mokėtini įnašai;

               b)

               įvairios pagal antraštines dalis išskirstytos pajamos: gautos palūkanos, pardavimų pajamos ir ankstesnių finansinių metų likusi neišnaudota biudžeto dalis, kurias yra nustatęs Specialusis komitetas.

         6.   Ne vėliau kaip spalio 31 d. administratorius pateikia pasiūlymą dėl biudžeto projekto Specialiajam komitetui. Specialusis komitetas ne vėliau kaip gruodžio 31 d. patvirtina biudžeto projektą. Administratorius priima patvirtintą biudžetą ir apie tai praneša dalyvaujančioms valstybėms narėms ir prisidedančioms trečiosioms valstybėms.
   20 straipsnis
   Taisomieji biudžetai
   1.   Neišvengiamų, išskirtinių ar nenumatytų aplinkybių atveju, be kita ko, kai operacija pradedama vykdyti finansiniais metais, administratorius pasiūlo taisomojo biudžeto projektą. Taisomojo biudžeto projektas sudaromas, pasiūlomas, patvirtinamas ir priimamas bei apie jo priėmimą pranešama laikantis tos pačios tvarkos, kuri taikoma metiniam biudžetui. Specialusis komitetas jį svarsto, atsižvelgdamas į jo skubumą.
   2.   Kai šis taisomojo biudžeto projektas parengiamas dėl to, kad pradedama vykdyti nauja operacija arba keičiamas jau vykdomos operacijos biudžetas, administratorius informuos Specialųjį komitetą apie šios operacijos numatomas visas išlaidas. Jei šios išlaidos labai viršija atitinkamą orientacinę sumą, Specialusis komitetas gali prašyti Tarybos jį patvirtinti.
   3.   Taisomojo biudžeto projektas, parengtas dėl to, kad pradedama vykdyti nauja operacija, Specialiajam komitetui pateikiamas per keturių mėnesių laikotarpį nuo orientacinės sumos patvirtinimo, išskyrus atvejus, kai Specialusis komitetas nusprendžia dėl ilgesnio termino.
   21 straipsnis
   Pervedimai
   1.   Prireikus remdamasis operacijos vado pasiūlymu, administratorius gali daryti asignavimų pervedimus. Kai būtina dėl padėties skubumo, ne vėliau kaip prieš vieną savaitę administratorius apie savo ketinimus praneša Specialiajam komitetui. Tačiau būtinas išankstinis Specialiojo komiteto pritarimas, jeigu:

               a)

               dėl planuojamo pervedimo pasikeis bendra operacijai numatytų asignavimų suma
               arba

               b)

               per finansinius metus planuojami pervedimai iš vieno skyriaus į kitą viršija 10 % asignavimų sumos, priskirtos tam skyriui, iš kurio perkeliami asignavimai, kurie buvo nurodyti patvirtintame finansinių metų biudžete tą dieną, kai buvo pateiktas pasiūlymas dėl aptariamo pervedimo.

         2.   Jeigu, operacijos vado manymu, tai būtina tinkamam operacijos vykdymui užtikrinti, per tris mėnesius nuo operacijos pradžios operacijos vadas biudžeto dalyje „bendrosios veiklos sąnaudos“ gali daryti operacijai numatytų asignavimų pervedimus tarp straipsnių ir tarp skyrių. Jis apie tai praneša administratoriui ir Specialiajam komitetui.
   22 straipsnis
   Asignavimų perkėlimas
   1.   Paprastai asignavimai, numatyti bendrosioms sąnaudoms, patirtoms rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, padengti, kurie dar nebuvo įvykdyti, finansinių metų pabaigoje panaikinami, jeigu kitaip nenumatyta 2 dalyje.
   2.   ATHENA administruojami asignavimai, numatyti medžiagų ir įrangos laikymo sąnaudoms padengti, gali būti vieną kartą perkeliami į kitus finansinius metus, jeigu tai atlikti buvo įsipareigota anksčiau nei einamųjų finansinių metų gruodžio 31 d. Bendrosioms veiklos sąnaudoms padengti numatyti asignavimai gali būti perkeliami, jeigu jie būtini operacijai, kuri nebuvo visiškai baigta.
   3.   Pasiūlymus dėl nepaskirstytų asignavimų perkėlimo iš ankstesnių finansinių metų administratorius Specialiajam komitetui pateikia ne vėliau kaip vasario 15 d. Šie pasiūlymai laikomi patvirtintais, išskyrus atvejus, kai Specialusis komitetas ne vėliau kaip kovo 15 d. nusprendžia kitaip.
   4.   Ankstesnių finansinių metų įsipareigoti asignavimai perkeliami, o administratorius ne vėliau kaip vasario 15 d. informuoja apie tai Specialųjį komitetą.
   23 straipsnis
   Išankstinis įgyvendinimas
   Patvirtinus metinį biudžetą, asignavimai gali būti naudojami įsipareigojimams ir mokėjimams padengti, jei tai būtina veiklos tikslais.
   7 SKYRIUS

      ĮNAŠAI IR KOMPENSACIJOS

   24 straipsnis
   Įnašų nustatymas
   1.   Bendrosioms sąnaudoms, atsiradusioms rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, padengti numatyti mokėjimų asignavimai, kurie nėra padengiami iš įvairių pajamų, finansuojami iš dalyvaujančių valstybių narių įnašų.
   2.   Operacijos bendrosioms sąnaudoms padengti numatyti mokėjimų asignavimai dengiami iš prisidedančių valstybių įnašų.
   3.   Valstybių narių operacijai mokėtinų įnašų suma lygi į biudžetą įtrauktai mokėjimų asignavimų sumai, skirtai tos operacijos bendrosioms veiklos sąnaudoms padengti, išskaičiavus tai pačiai operacijai skirtus įnašus, kuriuos pagal 12 straipsnį turi sumokėti prisidedančios trečiosios valstybės.
   4.   Valstybių narių mokėtini įnašai nustatomi pagal bendrojo nacionalinio produkto dydį, kaip nurodyta ES sutarties 41 straipsnio 2 dalyje ir vadovaujantis Tarybos sprendimu 2014/335/ES, Euratomas (3) ar kitu jį pakeisti galinčiu Tarybos sprendimu.
   5.   Įnašams apskaičiuoti reikalingi duomenys yra nurodyti prie naujausio Sąjungos priimto bendrojo biudžeto pridėtos lentelės „Bendrojo biudžeto finansavimo santrauka pagal nuosavų išteklių rūšis ir pagal valstybes nares“ skiltyje „BNP pagrįsti nuosavi ištekliai“. Kiekvienos valstybės narės mokėtino įnašo suma yra proporcinga tos valstybės narės bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) daliai, kuri yra tai valstybei narei tenkanti bendros įnašus mokančių valstybių narių BNP sumos dalis.
   25 straipsnis
   Įnašų mokėjimo grafikas
   1.   Tarybai patvirtinus Sąjungos karinei operacijai skirtą orientacinę sumą, prisidedančios valstybės narės sumoka savo 30 % orientacinės sumos dydžio įnašus, išskyrus atvejus, kai Taryba nustato, kad reikia sumokėti kitą procentinę dalį. Administratorius reikalauja mokėti įnašus atsižvelgdamas į operacijos veikos poreikius, neviršijant sutarto dydžio.
   2.   Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus pateiktu pasiūlymu, gali nuspręsti, kad prieš priimant operacijai skirtą taisomąjį biudžetą, būtina reikalauti papildomų įnašų. Specialusis komitetas gali nuspręsti dėl šio klausimo kreiptis į Tarybos kompetentingus parengiamuosius organus.
   3.   Kai taisomasis biudžetas priimamas konkrečiai operacijai, valstybės narės sumoka likusią tai operacijai skirtų pagal 24 straipsnį nustatytų įnašų nesumokėtą dalį. Tačiau kai planuojama, kad operacija per finansinius metus tęsis ilgiau nei šešis mėnesius, likusi įnašų dalis sumokama dviem dalimis. Tokiu atveju pirmoji dalis sumokama per 60 dienų nuo operacijos pradžios; antroji dalis sumokama iki termino, kurį turi nustatyti Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus pasiūlymu ir atsižvelgdamas į veiklos poreikius, pabaigos. Specialusis komitetas gali nukrypti nuo šios dalies nuostatų.
   4.   Administratorius nacionalinėms administracijoms, apie kurias informacija jam buvo pateikta, laišku siunčia atitinkamus reikalavimus sumokėti įnašus, kai:

               a)

               Specialusis komitetas patvirtina finansinių metų biudžeto projektą, kaip numatyta 19 straipsnyje. Pirmasis reikalavimas mokėti įnašus skirtas aštuonių mėnesių veiklos poreikiams padengti. Antrasis reikalavimas mokėti įnašus skirtas įnašų likučiui padengti, atsižvelgiant į ankstesnių metų biudžeto įvykdymo likutį, jei, gavus audito nuomonę, Specialusis komitetas nusprendė šį likutį įtraukti į einamąjį biudžetą;

               b)

               priimama orientacinė suma, kaip numatyta 25 straipsnio 1 dalyje, arba

               c)

               patvirtinamas taisomasis biudžetas, kaip numatyta 20 straipsnyje.

         5.   Nedarant poveikio kitoms šio sprendimo nuostatoms, įnašai sumokami per 30 dienų nuo atitinkamo reikalavimo mokėti įnašus išsiuntimo dienos, išskyrus pirmąjį reikalavimą mokėti įnašus į naujų finansinių metų biudžetą, kurių mokėjimo terminas yra 40 dienų nuo atitinkamo reikalavimo mokėti įnašus išsiuntimo dienos.
   6.   Po bendro biudžeto projekto pateikimo Specialiajam komitetui tų valstybių narių, kurių biudžeto ir finansų procedūros neleidžia mokėti jų įnašą per nustatytus terminus, atžvilgiu administratorius gali atitinkamai valstybei pateikti numatomą reikalavimą mokėti įnašus dar nesibaigus einamiesiems finansiniams metams, kaip išankstinį mokėjimą reikalavimo mokėti kitų finansinių metų biudžeto įnašus atžvilgiu.
   7.   Visos prisidedančios valstybės pačios sumoka su įnašo mokėjimu susijusius banko nustatytus mokesčius.
   8.   Administratorius patvirtina, kad gavo įnašus.
   26 straipsnis
   Pradinis finansavimas
   1.   Sąjungos karinių greitojo reagavimo operacijų atveju orientacinės sumos dydžio įnašus moka prisidedančiosios valstybės narės. Nedarant poveikio 25 straipsnio 3 daliai, mokėjimai atliekami toliau nurodyta tvarka.
   2.   Sąjungos karinių greitojo reagavimo operacijų pradiniam finansavimui dalyvaujančios valstybės narės:

               a)

               įnašus ATHENA moka iš anksto arba

               b)

               Tarybai nusprendus vykdyti Sąjungos karinę greitojo reagavimo operaciją, prie kurios finansavimo jos prisideda, per penkias dienas nuo reikalavimo išsiuntimo dienos sumoka orientacinės sumos dydžio įnašus tos operacijos bendrosioms sąnaudoms padengti, išskyrus atvejus, kai Taryba nusprendžia kitaip.

         3.   2 dalyje nurodytu tikslu Specialusis komitetas, kurį sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės, kurios įnašus moka iš anksto, nustato laikinuosius asignavimus, įrašomus konkrečioje biudžeto antraštinėje dalyje. Šiuos laikinuosius asignavimus sudaro įnašai, kuriuos iš anksto įnašus mokančios valstybės narės turi sumokėti per 90 dienų nuo reikalavimo mokėti tokius įnašus išsiuntimo dienos.
   4.   Visi 3 dalyje nurodyti operacijai naudojami laikinieji asignavimai papildomi per 90 dienų nuo reikalavimo išsiuntimo dienos.
   5.   Nedarant poveikio 1 daliai, bet kuri iš anksto įnašus mokanti valstybė narė tam tikromis aplinkybėmis gali įgalioti administratorių jos iš anksto sumokėtą įnašą panaudoti įnašui, skirtam jos dalyvavimui kitoje operacijoje, nei greitojo reagavimo operacija, padengti. Atitinkama valstybė narė papildo iš anksto sumokėtą įnašą per 90 dienų nuo reikalavimo išsiuntimo dienos.
   6.   Kai operacijai, kuri nėra greitojo reagavimo operacija, reikia lėšų anksčiau nei gaunama pakankamai įnašų, skirtų tai operacijai:

               a)

               iš anksto įnašus mokančioms valstybėms narėms iš anksto patvirtinus, gali būti panaudota iki 75 % prie tos operacijos finansavimo prisidedančių valstybių narių iš anksto sumokėtų įnašų sumos tai operacijai skirtiems įnašams padengti. Iš anksto įnašus mokančios valstybės narės papildo iš anksto sumokėtą įnašą per 90 dienų nuo reikalavimo išsiuntimo dienos;

               b)

               šios dalies a punkte nurodytu atveju operacijai skirti įnašai, kuriuos pagal 25 straipsnio 1 dalį moka valstybės narės, kurios įnašų nesumokėjo iš anksto, atitinkamoms valstybėms narėms patvirtinus sumokami per penkias dienas po administratoriaus reikalavimo išsiuntimo.

         7.   Operacijos vadas gali skirstyti ir mokėti sumas, kuriomis jam galima naudotis, be kita ko, pagal 34 straipsnio 3 dalį.
   8.   Bet kuri valstybė narė gali pakeisti savo pasirinkimą ne vėliau kaip prieš tris mėnesius apie tai pranešusi administratoriui.
   9.   Kiekvienais metais už pradinį finansavimą gautos palūkanos paskirstomos įnašus iš anksto sumokėjusioms valstybėms narėms ir pridedamos prie jų laikinųjų asignavimų. Vykdant metinį biudžeto patvirtinimo procesą toms valstybėms narėms pranešama apie sukauptas sumas.
   27 straipsnis
   Išankstinio finansavimo kompensavimas
   1.   Valstybė narė, trečioji valstybė ar atitinkamai tarptautinė organizacija, kuriai Taryba suteikė įgaliojimus vykdyti išankstinį operacijos bendrųjų sąnaudų dalies finansavimą, pateikusi administratoriui prašymą ir reikalingus patvirtinamuosius dokumentus gali gauti iš ATHENA kompensaciją nuo atitinkamos operacijos pabaigos datos praėjus ne daugiau kaip dviem mėnesiams.
   2.   Prašymas kompensacijai gauti nepatenkinamas, jeigu jo nepatvirtino operacijos vadas (jei jis dar eina šias pareigas) ir administratorius.
   3.   Jeigu prisidedančios valstybės pateiktas prašymas kompensacijai gauti patvirtinamas, kompensacijos suma gali būti išskaityta iš tai valstybei administratoriaus pateikto kito pareikalavimo mokėti įnašus sumos.
   4.   Jeigu patvirtinus prašymą kompensacijai gauti pareikalavimų mokėti įnašus nenumatoma arba jeigu patvirtinto prašymo kompensacijai gauti suma viršytų numatyto įnašo sumą, administratorius sumoka kompensuotiną sumą per 30 dienų atsižvelgdamas į ATHENA grynųjų pinigų srautą ir į tai, kiek pinigų reikia skirti atitinkamos operacijos bendrosioms sąnaudoms finansuoti.
   5.   Remiantis šiuo sprendimu kompensaciją privaloma išmokėti ir tuo atveju, jeigu operacija atšaukiama.
   6.   Į kompensaciją įskaičiuotos iš išankstinio finansavimo gautos palūkanos.
   28 straipsnis
   ATHENA vykdomas išlaidų, neįtrauktų į bendrąsias sąnaudas, valdymas
   1.   Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus, kuriam padeda operacijos vadas, arba valstybės narės pasiūlymu, gali nuspręsti, kad administracinis tam tikrų su operacija susijusių išlaidų valdymas (toliau – valstybei tenkančios išlaidos), nors liekantis atitinkamos valstybės narės atsakomybėje, būtų pavedamas ATHENA.
   2.   Specialusis komitetas savo sprendimu gali suteikti operacijos vadui įgaliojimą operacijoje dalyvaujančios valstybės narės vardu ir prireikus trečiųjų šalių vardu sudaryti sutartis dėl paslaugų ir prekių įsigijimo, kuris turi būti finansuojamas kaip valstybei tenkančios išlaidos.
   3.   Specialusis komitetas savo sprendimu nustato valstybei tenkančių išlaidų išankstinio finansavimo procedūras.
   4.   ATHENA tvarko jai pavestų tvarkyti valstybių narių ir prireikus trečiųjų šalių patirtų valstybei tenkančių išlaidų apskaitą. Kiekvieną mėnesį ATHENA siunčia visoms valstybėms narėms ir prireikus toms trečiosioms šalims jų ar jų darbuotojų praėjusį mėnesį patirtų išlaidų ataskaitą ir pareikalauja šioms išlaidoms apmokėti reikalingų lėšų. Valstybės narės ir prireikus tos trečiosios šalys sumoka ATHENA reikalaujamas sumas per 30 dienų nuo reikalavimo sumokėti išsiuntimo dienos.
   29 straipsnis
   ATHENA vykdomas išankstinio finansavimo ir išlaidų, neįtrauktų į bendrąsias sąnaudas, valdymas, siekiant palengvinti pradinį pajėgų dislokavimą operacijai vykdyti
   Jei to reikia dėl ypatingų veiklos aplinkybių, Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus, kuriam padeda operacijos vadas, arba valstybės narės pasiūlymu, gali nuspręsti, kad išankstinis finansavimas ir administracinis tam tikrų su operacija susijusių išlaidų valdymas, nors ir lieka atitinkamos valstybės narės atsakomybėje, būtų pavestas ATHENA siekiant palengvinti pradinį pajėgų dislokavimą operacijai vykdyti prieš patvirtinant dalyvaujančias valstybes nares. Šių sąnaudų valdymas užtikrinamas neviršijant turimų priemonių ir išteklių, o pradinė išlaidų suma yra ne didesnė kaip 20 % orientacinės sumos. Šiuo atveju Specialusis komitetas savo sprendime nurodo išankstinio finansavimo tvarką ir sąlygas, pagal kurias operacijoje dalyvausiančios valstybės narės bei trečiosios šalys kompensuos išankstinio finansavimo sumas.
   30 straipsnis
   ATHENA vykdomas trečiųjų šalių finansinių įnašų valdymas
   1.   Vadovaudamasis atitinkamomis operacijos teisinės sistemos nuostatomis ir remdamasis PSK sprendimu sutikti, kad operacija įgyvendintų arba valdytų projektą, arba sprendimu priimti trečiosios šalies arba valstybės narės finansinį įnašą su operacija susijusioms išlaidoms padengti, Specialusis komitetas gali duoti sutikimą, kad administracinis to projekto finansavimo arba to finansinio įnašo valdymas būtų pavestas ATHENA neviršijant turimų priemonių ir išteklių. Tai gali apimti ir Sąjungos finansuojamus projektus.
   2.   Sąnaudos, susijusios su įnašo valdymu, turėtų būti padengiamos iš paties įnašo. Specialusis komitetas kiekvienu konkrečiu atveju gali nuspręsti, kad tam tikros su įnašu ir aktyviuoju operacijos etapu susijusios sąnaudos gali būti laikomos bendrosiomis sąnaudomis.
   3.   Siekiant valdyti trečiosios šalies, Sąjungos ar valstybės narės įnašą, administratorius, gavęs Specialiojo komiteto pritarimą, derasi dėl ad hoc administracinio susitarimo su trečiąja šalimi, Sąjunga ar valstybe nare ir jį pasirašo; tame susitarime nurodomas įnašo tikslas, įnašu padengtinos sąnaudos ir įnašo valdymo tvarka, be kita ko, tai, kad operacijos vadas yra atskaitingas Specialiajam komitetui. Administratorius užtikrina, kad valdant įnašą būtų laikomasi ad hoc susitarimų, ir tiesiogiai ar per operacijos vadą teikia atitinkamam prisidedančiam subjektui visą svarbią informaciją, susijusią su įnašo valdymu.
   31 straipsnis
   Palūkanos už pavėluotą mokėjimą
   1.   Jeigu valstybė nevykdo savo finansinių įsipareigojimų, pagal analogiją taikomos Sąjungos taisyklės dėl palūkanų už pavėluotą mokėjimą, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (4) 78 straipsnyje arba bet kuriame kitame jį pakeisti galinčiame reglamente, kiek tai susiję su įnašų mokėjimu į Sąjungos biudžetą.
   2.   Kai sumokėti vėluojama ne daugiau nei 20 dienų, palūkanos nemokamos. Kai sumokėti vėluojama daugiau nei 20 dienų, palūkanos mokamos už visą vėlavimo laikotarpį.
   8 SKYRIUS

      IŠLAIDŲ VYKDYMAS

   32 straipsnis
   Principai
   1.   ATHENA asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principų, t. y. ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principų.
   2.   Įgaliojimus suteikiantys pareigūnai atsako už tai, kad ATHENA pajamos ir išlaidos būtų vykdomos laikantis patikimo finansų valdymo principų siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi teisėtumo ir taisyklingumo reikalavimų. Vykdydami išlaidas įgaliojimus suteikiantys pareigūnai prisiima biudžetinius ir teisinius įsipareigojimus, patvirtina išlaidas, duoda leidimus mokėjimams ir imasi preliminarių priemonių asignavimams vykdyti. Įgaliojimus suteikiantis pareigūnas savo sprendimu gali savo pareigas deleguoti kitiems, nustatydamas:

               a)

               darbuotojus, kurie atitinka tokiam pavedimui reikiamą lygį;

               b)

               suteikiamų įgaliojimų apimtį;

               c)

               įgaliojimų, kuriuos įgaliotieji asmenys gali pavesti kitiems asmenims, apimtį.

         3.   Užtikrinama, kad asignavimai būtų vykdomi laikantis įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno pareigų atskyrimo principo. Įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno pareigos tarpusavyje nesuderinamos. Mokėjimui iš ATHENA administruojamų lėšų atlikti reikalingi įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno parašai.
   4.   Nedarant poveikio šiam sprendimui, tais atvejais, kai bendrųjų išlaidų vykdymas pavedamas valstybei narei, Sąjungos institucijai ar atitinkamai tarptautinei organizacijai, ta valstybė, institucija ar organizacija taiko taisykles, kurios yra taikomos jos pačios išlaidų vykdymui. Jeigu administratorius vykdo išlaidas tiesiogiai, jis laikosi Sąjungos bendrojo biudžeto skirsniui „Taryba“ taikomų vykdymo taisyklių.
   5.   Tačiau administratorius gali pateikti pirmininkaujančiai valstybei narei tam tikrų duomenų, kuriais remdamasis jis teikia Tarybai ar Specialiajam komitetui pasiūlymą dėl bendrųjų išlaidų vykdymo taisyklių.
   6.   Specialusis komitetas gali patvirtinti bendrųjų išlaidų vykdymo taisykles, kuriomis nukrypstama nuo 4 dalies.
   33 straipsnis
   Bendrosios sąnaudos, atsiradusios rengiantis operacijoms arba vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ar tiesiogiai nesusietos su konkrečia operacija
   Administratorius vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, susijusias su išlaidomis padengiant bendrąsias sąnaudas, atsiradusias rengiantis operacijoms arba vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ir bendrąsias sąnaudas, kurios negali būti tiesiogiai susietos su konkrečia operacija.
   34 straipsnis
   Bendrosios veiklos sąnaudos
   1.   Operacijos vadas vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, susijusias su išlaidomis, apimančiomis operacijos, kuriai jis vadovauja, bendrąsias veiklos sąnaudas. Tačiau administratorius vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, susijusias su išlaidomis, apimančiomis bendrąsias veiklos sąnaudas, atsiradusias pasirengimo konkrečiai operacijai etapu, kurias tiesiogiai vykdo ATHENA, arba susijusiomis su ta operacija pasibaigus jos aktyviam etapui.
   2.   Operacijos išlaidų vykdymui reikalingas sumas iš ATHENA banko sąskaitos administratorius perveda operacijos vadui, gavęs jo prašymą, į ATHENA vardu atidarytą banko sąskaitą, kurios rekvizitus yra nurodęs operacijos vadas.
   3.   Nukrypstant nuo 18 straipsnio 5 dalies, patvirtinus orientacinę sumą, administratorius ir operacijos vadas įgyja teisę kiekvienas pagal savo kompetenciją turėti išlaidų ir padengti atitinkamos operacijos išlaidas, neviršijant 25 straipsnio 1 dalyje numatytos patvirtintos orientacinės sumos procentinės dalies, išskyrus tuo atveju, kai Taryba nusprendžia dėl didesnės įsipareigojimų sumos.
   Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus arba operacijos vado pasiūlymu ir atsižvelgdamas į operacijos būtinumą ir skubumą, gali nuspręsti, kad galima turėti papildomų išlaidų ir, atitinkamais atvejais, jas padengti. Specialusis komitetas gali nuspręsti per pirmininkaujančią valstybę narę perduoti šį klausimą Tarybos kompetentingiems parengiamiesiems organams, išskyrus tuo atveju, kai dėl veiklos aplinkybių reikėtų elgtis kitaip. Patvirtinus atitinkamos operacijos biudžetą, ši leidžianti nukrypti nuostata nebetaikoma.
   4.   Laikotarpiu prieš operacijos biudžeto patvirtinimą administratorius ir operacijos vadas ar jo atstovas kiekvieną mėnesį Specialųjį komitetą informuoja su savo veikla susijusiais klausimais, pvz., apie išlaidas, kurios atitinka tos operacijos bendrųjų sąnaudų reikalavimus. Tuo laikotarpiu Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus, operacijos vado ar valstybės narės pasiūlymu, gali parengti nurodymus dėl išlaidų vykdymo.
   5.   Nukrypstant nuo 18 straipsnio 5 dalies, tuo atveju, kai Sąjungos karinėje operacijoje dalyvaujančių darbuotojų gyvybei gresia neišvengiamas pavojus, tos operacijos vadas gali daryti tų darbuotojų gyvybei išgelbėti būtinas išlaidas, viršijančias į biudžetą įtrauktus asignavimus. Jis kiek įmanoma greičiau informuoja apie tai administratorių ir Specialųjį komitetą. Tokiu atveju administratorius, bendradarbiaudamas su operacijos vadu, siūlo pervesti šioms nenumatytoms išlaidoms finansuoti būtinas lėšas. Jei pervedimo būdu neįmanoma užtikrinti pakankamo tokių išlaidų finansavimo, administratorius pasiūlo taisomąjį biudžetą.
   9 SKYRIUS

      BENDRAI FINANSUOJAMOS ĮRANGOS IR INFRASTRUKTŪROS GALUTINĖS PASKIRTIES VIETA

   35 straipsnis
   Įranga ir infrastruktūra
   1.   Įrangos ir kito visų operacijų turto nusidėvėjimo koeficientą Specialiajam komitetui siūlo administratorius. Jei to reikalauja veiklos aplinkybės, gavęs Specialiojo komiteto patvirtinimą, operacijos vadas gali taikyti kitą nusidėvėjimo koeficientą.
   2.   Operacijos vadas, siekdamas nutraukti operaciją, kuriai vadovavo, Specialiajam komitetui pasiūlo rasti tai operacijai bendrai finansuojamos įrangos ir infrastruktūros galutinės paskirties vietą.
   3.   Pasibaigus aktyviam operacijos etapui likusią įrangą ir infrastruktūrą tvarko administratorius, siekdamas, jei tai būtina, rasti jų galutinės paskirties vietą.
   4.   Bendrai finansuojamos įrangos ir infrastruktūros galutinės paskirties vietą tvirtina Specialusis komitetas, atsižvelgdamas į veiklos poreikius ir finansinius kriterijus. Galutinės paskirties vieta gali būti ši:

               a)

               infrastruktūrą ATHENA gali parduoti arba perduoti priimančiajai šaliai, valstybei narei ar trečiajai šaliai;

               b)

               įranga per ATHENA gali būti parduota valstybei narei, priimančiajai šaliai ar trečiajai šaliai arba gali būti laikoma ir prižiūrima ATHENA, valstybės narės ar tokios trečiosios šalies ir panaudota kitoje operacijoje.

         5.   Įranga ir infrastruktūra parduodama jų rinkos kaina arba, jei rinkos kainos nustatyti neįmanoma, už sąžiningą ir pagrįstą kainą, atsižvelgiant į konkrečias vietos sąlygas.
   6.   Pardavimas ar perdavimas priimančiajai šaliai ar trečiajai šaliai vykdomas laikantis atitinkamų galiojančių saugumo taisyklių.
   7.   Kai operacijai bendrai finansuojamą įrangą nusprendžiama palikti ATHENA, prisidedančios valstybės narės gali paprašyti finansinės kompensacijos iš kitų dalyvaujančių valstybių narių. Iš visų dalyvaujančių valstybių narių atstovų sudarytas Specialusis komitetas priima atitinkamus sprendimus remdamasis administratoriaus pasiūlymu.
   10 SKYRIUS

      APSKAITA IR INVENTORIUS

   36 straipsnis
   Bendrųjų veiklos sąnaudų apskaita
   Operacijos vadas tvarko iš ATHENA gautų pervedimų, savo patirtų išlaidų bei atliktų mokėjimų ir gautų pajamų apskaitą bei iš ATHENA biudžeto finansuoto ir jo vadovaujamai operacijai panaudoto kilnojamojo turto inventorių.
   37 straipsnis
   Konsoliduotosios ataskaitos
   1.   Apskaitos pareigūnas tvarko pareikalautų įnašų ir atliktų pervedimų apskaitą. Jis taip pat parengia bendrųjų sąnaudų, atsiradusių rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ir veiklos išlaidų bei pajamų, už kurių vykdymą yra tiesiogiai atsakingas administratorius, ataskaitas.
   2.   Apskaitos pareigūnas parengia konsoliduotąsias ATHENA pajamų ir išlaidų ataskaitas. Kiekvienas operacijos vadas apskaitos pareigūnui siunčia savo padarytų išlaidų, atliktų mokėjimų ir gautų pajamų ataskaitas.
   11 SKYRIUS

      AUDITAS IR ATASKAITŲ TEIKIMAS

   38 straipsnis
   Reguliarios ataskaitos Specialiajam komitetui
   Kas tris mėnesius administratorius pateikia Specialiajam komitetui laikotarpiu nuo finansinių metų pradžios gautų pajamų ir patirtų išlaidų ataskaitą. Šiuo tikslu kiekvienas operacijos vadas pateikia administratoriui išlaidų, susijusių su operacijos, kuriai jis vadovauja, bendrosiomis veiklos sąnaudomis, ataskaitą.
   39 straipsnis
   Kontrolės vykdymo sąlygos
   1.   Už ATHENA pajamų ir išlaidų auditą atsakingi asmenys, prieš atlikdami savo užduotį, turi būti gavę leidimą susipažinti su Tarybos turima įslaptinta informacija, pažymėta bent „SECRET UE/ES SECRET“ slaptumo žyma, arba lygiavertį atitinkamai valstybės narės ar NATO leidimą. Tie asmenys užtikrina, kad jie laikysis informacijos konfidencialumo ir saugos duomenis, su kuriais jie susipažįsta vykdydami audito užduotį, vadovaudamiesi tai informacijai ir tiems duomenims taikomomis taisyklėmis.
   2.   Už ATHENA pajamų ir išlaidų auditą atsakingi asmenys nedelsiant ir be išankstinio pranešimo gali susipažinti su dokumentais ir su visais tas pajamas ir išlaidas patvirtinančiais duomenimis bei gali patekti į patalpas, kuriose tie dokumentai ar duomenys laikomi. Jie gali daryti kopijas. ATHENA pajamas ir išlaidas vykdantys asmenys suteikia administratoriui ir už tų pajamų ir išlaidų auditą atsakingiems asmenims jų užduočiai vykdyti reikalingą pagalbą.
   40 straipsnis
   Sąskaitų išorės auditas
   1.   Kai ATHENA išlaidų vykdymas buvo pavestas valstybei narei, Sąjungos institucijai ar tarptautinei organizacijai, ta valstybė, institucija ar organizacija taiko taisykles, kurios taikomos jų pačių išlaidų auditui.
   2.   Tačiau administratorius arba jo paskirti asmenys bet kada gali atlikti ATHENA bendrųjų sąnaudų, atsiradusių rengiantis operacijoms arba vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ar operacijos bendrųjų veiklos sąnaudų auditą. Be to, Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus ar valstybės narės pasiūlymu, gali bet kada paskirti išorės auditorius ir nustatyti jų užduotis bei darbo sąlygas.
   3.   Išorės auditui atlikti sudaroma auditorių kolegija, kurią sudaro šeši nariai. Specialusis komitetas iš valstybių narių pasiūlytų kandidatų paskiria narius trejų metų laikotarpiui (šis laikotarpis gali būti pratęstas vieną kartą). Specialusis komitetas gali pratęsti nario įgaliojimus ne ilgiau kaip šeši mėnesiams.
   Kandidatai turi būti valstybės narės aukščiausios nacionalinės audito įstaigos nariai arba tos įstaigos rekomenduoti asmenys, galintys užtikrinti deramas saugumo ir nepriklausomumo garantijas. Jie turi galėti ATHENA vardu tinkamai atlikti užduotis. Šių užduočių vykdymo laikotarpiu:

               a)

               auditorių kolegijos nariams ir toliau moka jų valstybės audito tarnyba; ATHENA padengia jų misijoje patirtas išlaidas, vadovaudamasi taisyklėmis, taikomomis Sąjungos lygiavertės kategorijos pareigūnams;

               b)

               nariai kreipiasi dėl nurodymų tik į Specialųjį komitetą ir gauna nurodymus tik iš jo; pagal audito įgaliojimus auditorių kolegija ir jos nariai yra visiškai nepriklausomi ir atsako išimtinai tik už išorės audito atlikimą;

               c)

               nariai teikia ataskaitas apie savo užduoties įvykdymą tik Specialiajam komitetui;

               d)

               finansiniais metais ir ex post, atlikdami patikrinimus vietoje ir tikrindami patvirtinamuosius dokumentus, nariai patikrina, ar ATHENA finansuotos ar iš anksto finansuotos išlaidos buvo vykdytos pagal taikomus teisės aktus ir patikimo finansų valdymo principus, t. y. ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus, ir ar vykdoma tinkama vidaus kontrolė.

         Kiekvienais metais auditorių kolegija iš savo narių išrenka pirmininką arba pratęsia jo įgaliojimus. Ji priima taisykles, taikomas jos narių atliekamam auditui pagal griežčiausius tarptautinius standartus. Auditorių kolegija patvirtina jos narių parengtas audito ataskaitas prieš perduodama jas administratoriui ir Specialiajam komitetui.
   4.   Specialusis komitetas kiekvienu atskiru atveju ir nurodęs konkrečius motyvus gali nuspręsti pasinaudoti kitų išorės įstaigų paslaugomis.
   5.   Audito, kurį ATHENA vardu atlieka auditoriai, sąnaudos laikomos bendrosiomis ATHENA sąnaudomis.
   41 straipsnis
   Sąskaitų vidaus auditas
   1.   Remdamasis administratoriaus pasiūlymu ir pranešęs Specialiajam komitetui, Tarybos Generalinis sekretorius ketverių metų laikotarpiui, su galimybe laikotarpį pratęsti tiek, kad bendras laikotarpis neviršytų aštuonerių metų, paskiria ATHENA mechanizmo vidaus auditorių ir bent vieną vidaus auditoriaus pavaduotoją; vidaus auditoriai turi turėti reikalingą profesinę kvalifikaciją ir užtikrinti deramas saugumo ir nepriklausomumo garantijas. Vidaus auditorius negali būti įgaliojimus suteikiantis pareigūnas ar apskaitos pareigūnas; vidaus auditorius negali dalyvauti rengiant finansines ataskaitas.
   2.   Vidaus auditorius teikia administratoriui ataskaitą rizikos valdymo srityje pateikdamas nepriklausomas nuomones valdymo ir kontrolės sistemų kokybės klausimais ir pateikdamas rekomendacijas, kaip pagerinti vidaus auditą vykdant operacijas ir paskatinti gerą finansų valdymą. Visų pirma jis atsako už vidinių valdymo sistemų tinkamumo bei veiksmingumo ir padalinių veiklos įgyvendinant politiką ir siekiant tikslų įvertinimą atsižvelgiant į su jais susijusius rizikos veiksnius.
   3.   Vidaus auditorius vykdo savo pareigas visuose padaliniuose, kurių veikla susijusi su ATHENA pajamų surinkimu arba per ATHENA finansuojamų išlaidų vykdymu.
   4.   Atsižvelgdamas į poreikį, vidaus auditorius finansiniais metais atlieka vieną ar kelis auditus. Jis teikia ataskaitą administratoriui, o operacijos vadui praneša auditų rezultatus ir pateikia rekomendacijas. Operacijos vadas ir administratorius užtikrina, kad būtų imtasi atitinkamų veiksmų atsižvelgiant į audito rekomendacijas.
   5.   Administratorius kasmet pateikia Specialiajam komitetui ataskaitą apie atliktą vidaus audito darbą, kurioje nurodomi: atliktų vidaus auditų skaičius ir pobūdis, jų išvados, pateiktos rekomendacijos ir veiksmai, kurių imtasi atsižvelgiant į tas rekomendacijas.
   6.   Be to, kiekvienas operacijos vadas suteikia vidaus auditoriui galimybę visapusiškai atlikti savo vadovaujamos operacijos auditą. Vidaus auditorius patikrina, ar gerai funkcionuoja finansinės ir biudžetinės sistemos bei procedūros, taip pat užtikrina, kad vidaus audito sistemos veiktų patikimai bei veiksmingai.
   7.   Vidaus auditoriaus išvados bei ataskaita kartu su visais pagrindžiančiais dokumentais pateikiami auditorių kolegijai.
   42 straipsnis
   Metinis ataskaitų teikimas ir uždarymas
   1.   Ne vėliau kaip kovo 31 d. po finansinių metų pabaigos arba per keturis mėnesius nuo jo vadovaujamos operacijos pabaigos, atsižvelgiant į tai, kuri data ankstesnė, kiekvienas operacijos vadas pateikia ATHENA apskaitos pareigūnui būtiną informaciją, kurios reikia metinėms bendrųjų sąnaudų ataskaitoms, metinėms išlaidų ataskaitoms pagal 28 straipsnį ir metinei veiklos atskaitai parengti.
   2.   Ne vėliau kaip gegužės 15 d. po finansinių metų pabaigos administratorius, padedamas apskaitos pareigūno ir kiekvienos operacijos vado, parengia ir pateikia Specialiajam komitetui bei auditorių kolegijai finansines ataskaitas ir metinę veiklos ataskaitą.
   3.   Per aštuonias savaites po finansinių ataskaitų perdavimo auditorių kolegija pateikia Specialiajam komitetui audito nuomonę, o administratorius, padedamas apskaitos pareigūno ir kiekvienos operacijos vado, – ATHENA audituotas finansines ataskaitas.
   4.   Ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. po finansinių metų pabaigos Specialiajam komitetui pateikiama auditorių kolegijos parengta audito ataskaita ir Specialusis komitetas išnagrinėja audito ataskaitą, audito nuomonę ir finansines ataskaitas, kad galėtų patvirtinti, jog administratorius, apskaitos pareigūnas ir kiekvienos operacijos vadas įvykdė su išlaidomis susijusius įsipareigojimus.
   5.   Nepažeidžiant Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 arba bet kurio jį pakeisti galinčio kito reglamento, apskaitos pareigūnas, kiekvienos operacijos vadas ir, jei taikytina, administratorius, atsižvelgdami į savo įgaliojimų lygį, saugo visas ataskaitas, inventoriaus aprašą ir susijusius dokumentus penkerių metų laikotarpį nuo atitinkamo patvirtinimo dienos. Kai operacija nutraukiama, operacijos vadas užtikrina, kad visos sąskaitos ir inventorius būtų perduoti apskaitos pareigūnui.
   6.   Specialusis komitetas priima sprendimą dėl finansinių metų, kurių ataskaitos buvo patvirtintos, biudžeto įvykdymo likučio, kaip taisomojo biudžeto pajamų ar išlaidų, įtraukimo į kitų finansinių metų biudžetą, atsižvelgiant į aplinkybes. Tačiau Specialusis komitetas gali nuspręsti minėto biudžeto įvykdymo likutį įtraukti po to, kai bus gauta auditorių kolegijos audito nuomonė.
   7.   Ta finansinių metų biudžeto įvykdymo likučio dalis, kuri atsiranda dėl asignavimų, kurie buvo numatyti bendrosioms sąnaudoms, atsiradusioms rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, padengti, įskaitoma kaip kiti dalyvaujančių valstybių narių įnašai.
   8.   Ta biudžeto įvykdymo likučio dalis, kuri atsiranda dėl asignavimų, kurie buvo numatyti konkrečios operacijos bendrosioms veiklos sąnaudoms padengti, įskaitoma kaip kiti valstybių narių, kurios prisidėjo prie tos operacijos, įnašai.
   9.   Tais atvejais, kai neįmanoma išmokėti kompensacijos, išskaičiuojant kompensacijų sumas iš ATHENA mokėtinų įnašų, atitinkamoms valstybėms narėms kompensuotinos sumos pervedamos iš biudžeto įvykdymo likučio pagal kompensacijos mokėjimo metų BNP sumą.
   10.   Visos operacijoje dalyvaujančios valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. gali pateikti administratoriui, atitinkamais atvejais per operacijos vadą, informaciją apie papildomas sąnaudas, kurių praėjusiais finansiniais metais jos patyrė vykdant operaciją. Ši informacija paskirstoma nurodant pagrindines išlaidų rūšis. Šią informaciją renka administratorius, kad Specialiajam komitetui pateiktų papildomų operacijos sąnaudų apžvalgą.
   43 straipsnis
   Operacijos ataskaitų uždarymas
   1.   Užbaigus operaciją, Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus arba valstybės narės pasiūlymu, gali priimti sprendimą, kad administratorius, padedamas apskaitos pareigūno ir operacijos vado, pateiktų Specialiajam komitetui tos operacijos finansines ataskaitas bent už laikotarpį iki operacijos užbaigimo dienos ir, jeigu įmanoma, iki operacijos nutraukimo dienos. Administratoriui nustatytas pateikimo terminas negali būti trumpesnis negu keturi mėnesiai nuo operacijos užbaigimo dienos.
   2.   Jeigu per nurodytą terminą į finansines ataskaitas neįmanoma įtraukti su tos operacijos nutraukimu susijusių pajamų ir išlaidų, tos pajamos ir išlaidos įtraukiamos į ATHENA finansines ataskaitas, kurias Specialusis komitetas patikrina laikydamasis 42 straipsnyje numatytos procedūros.
   3.   Specialusis komitetas, remdamasis Auditorių kolegijos nuomone, patvirtina jam pateiktas konkrečios operacijos finansines ataskaitas. Jis patvirtina, kad administratorius, apskaitos pareigūnas ir kiekvienas atitinkamos operacijos vadas įvykdė susijusius įsipareigojimus.
   4.   Tais atvejais, kai neįmanoma išmokėti kompensacijos, išskaičiuojant kompensacijų sumas iš ATHENA mokėtinų įnašų, atitinkamoms valstybėms narėms kompensuotinos sumos pervedamos iš biudžeto įvykdymo likučio pagal kompensacijos mokėjimo metų BNP sumą.
   12 SKYRIUS

      ĮVAIRIOS NUOSTATOS

   44 straipsnis
   Atsakomybė
   1.   Sąlygas, reglamentuojančias operacijos vado, administratoriaus ir kitų darbuotojų, visų pirma suteiktų Sąjungos institucijų ar valstybių narių, drausminę ar baudžiamąją atsakomybę netinkamo ar aplaidaus biudžeto vykdymo atvejais, reglamentuoja tarnybos nuostatai arba jiems taikomi susitarimai. Be to, ATHENA savo iniciatyva arba prisidedančios valstybės ar trečiosios šalies prašymu pirmiau nurodytiems darbuotojams gali iškelti civilinį ieškinį.
   2.   Sąjunga ar Tarybos Generalinis sekretorius jokiais atvejais negali būti prisidedančios valstybės laikomi atsakingais dėl administratoriaus, apskaitos pareigūno ar jiems paskirto personalo pareigų vykdymo.
   3.   Sutartinius įsipareigojimus, galinčius atsirasti pagal sutartis, sudarytas vykdant biudžetą, pasitelkdamos ATHENA vykdo prisidedančios valstybės arba trečiosios šalys. Juos reglamentuoja atitinkamoms sutartims taikytina teisė.
   4.   Deliktinės atsakomybės atveju bet kokią operacijos štabo, karinių pajėgų vadavietės ir krizių valdymo struktūrų karinio komponento vadavietės, kurių sudėtį tvirtina operacijos vadas, ar jų darbuotojų pareigų vykdymo metu padarytą žalą per ATHENA atlygina prisidedančios valstybės arba trečiosios šalys, vadovaudamosi bendraisiais valstybėse narėse galiojančių teisės aktų nustatytais įprastais žalos atlyginimo principais ir konkrečios operacijos veiksmų vietoje taikomais pajėgų tarnybos nuostatais.
   5.   Sąjunga ar valstybės narės jokiu atveju negali būti prisidedančios valstybės laikomos atsakingomis už sutartis, sudarytas vykdant biudžetą, ar krizių valdymo struktūros skyrių ar padalinių, kurių sudėtį tvirtina operacijos vadas, ar jų darbuotojų pareigų vykdymo metu padarytą žalą.
   45 straipsnis
   Saugumas
   Su ATHENA procedūromis susijusios įslaptintos informacijos atžvilgiu taikomas Tarybos sprendimas 2013/488/ES (5) ar bet kuris kitas jį pakeisti galintis Tarybos sprendimas.
   46 straipsnis
   Asmens duomenų apsauga
   ATHENA, tvarkydama asmens duomenis, užtikrina tų asmenų apsaugą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 (6) nustatytus principus ir procedūras. Tuo tikslu Specialusis komitetas administratoriaus siūlymu priima reikiamas įgyvendinimo taisykles.
   47 straipsnis
   Peržiūra ir tikslinimas
   Visas šis sprendimas arba bet kuri jo dalis, įskaitant priedus, prireikus peržiūrima valstybės narės prašymu ar pasibaigus kiekvienai operacijai. Jis tikslinamas ne rečiau kaip kas trejus metus. Peržiūrint ar tikslinant galima pasitelkti visus darbui reikalingus ekspertus, visų pirma ATHENA valdymo organus.
   48 straipsnis
   Panaikinimas
   Sprendimas 2011/871/BUSP panaikinamas.
   49 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2015 m. kovo 27 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. RINKĒVIČS

      (1)  2004 m. vasario 23 d. Tarybos sprendimas 2004/197/BUSP, nustatantis Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą (OL L 63, 2004 2 28, p. 68).

      (2)  2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2011/871/BUSP, kuriuo nustatomas Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmas (ATHENA) (OL L 343, 2011 12 23, p. 35).

      (3)  2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (OL L 168, 2014 6 7, p. 105).

      (4)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

      (5)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).

      (6)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

      I PRIEDAS

         BENDROSIOS SĄNAUDOS, KURIAS APMOKA ATHENA, NEATSIŽVELGIANT Į TAI, KADA JOS ATSIRANDA

      Tais atvejais, kai toliau išvardytos bendrosios sąnaudos negali būti tiesiogiai susiejamos su konkrečia operacija, Specialusis komitetas gali nuspręsti atitinkamus asignavimus įtraukti į bendrąją metinio biudžeto dalį. Šie asignavimai turėtų būti įtraukiami, kiek tai įmanoma, į biudžeto straipsnius, labiausiai atspindinčius su jais susijusią operaciją.

                  1.

                  Operacijos vado ir jo personalo misijos išlaidos operacijos ataskaitoms Specialiajam komitetui pateikti.

                  2.

                  Išmokos, mokėtinos pasitelkiant ATHENA, už žalą ir sąnaudas, susijusias su ieškiniais ir bylinėjimusi.

                  3.

                  Sąnaudos, atsiradusios dėl priimto sprendimo saugoti operacijos vykdymui bendrai įsigytas medžiagas (jeigu šios sąnaudos priskiriamos metinio biudžeto bendrajai daliai, nurodoma sąsaja su konkrečia operacija).

            Be to, į metinio biudžeto bendrąją dalį įtraukiami asignavimai šioms operacijų, prie kurių finansavimo prisidėjo dalyvaujančios valstybės narės, bendrosioms sąnaudoms padengti:

                  1.

                  Mokesčiai už banko paslaugas.

                  2.

                  Mokesčiai už audito paslaugas.

                  3.

                  Bendrosios sąnaudos, susijusios su pasirengimo operacijai etapu, kaip apibrėžta II priede.

                  4.

                  Su ATHENA apskaitos ir turto valdymo sistemos plėtojimu ir priežiūra susijusios išlaidos.

                  5.

                  Su administraciniais susitarimais ir bendrosiomis sutartimis susijusios išlaidos pagal 11 straipsnį.

      II PRIEDAS

         BENDROSIOS VEIKLOS SĄNAUDOS, SUSIJUSIOS SU OPERACIJŲ PARENGIAMUOJU ETAPU, KURIAS APMOKA ATHENA

      Papildomos sąnaudos, būtinos tiriamosioms misijoms ir karinio bei civilinio personalo vykdomam pasirengimui (visų pirma faktų nustatymo misijos ir išžvalgymas) konkrečiai Sąjungos karinei operacijai: transporto, apgyvendinimo, naudojimosi ryšiais operacijos metu, vietos civilinio personalo (pvz., vertėjų, vairuotojų) samdymo misijai vykdyti sąnaudos.
      Medicinos paslaugos: asmenų, dalyvaujančių tiriamosiose misijose ir karinio bei civilinio personalo parengime konkrečiai Sąjungos karinei operacijai, neatidėliotinos medicininės evakuacijos (Medevac), kai vietoje medicininio gydymo negalima suteikti, sąnaudos.

      III PRIEDAS
      A DALIS

         BENDROSIOS VEIKLOS SĄNAUDOS, SUSIJUSIOS SU OPERACIJŲ AKTYVIUOJU ETAPU, KURIAS VISADA APMOKA ATHENA

      Sąjungos karinių operacijų atveju ATHENA kaip bendrąsias veiklos sąnaudas apmokės toliau nurodytas papildomas sąnaudas, kurios yra būtinos operacijai.
      1.   Sąjungos vadovaujamų operacijų metu (dislokuojamo ar nuolatinio) štabo papildomos sąnaudos
      1.1.   Štabų, kurių papildomos sąnaudos yra bendrai finansuojamos, apibrėžtys:
      a)   štabas (HQ): štabas (HQ), operacijos plane (OPLAN) patvirtinti vadovavimo ir pagalbiniai elementai;
      b)   operacijos štabas (OHQ): operacijos vado, atsakingo už Sąjungos karinių pajėgų suformavimą, operacijos pradžią, palaikymą ir sugrąžinimą, nuolat ne operacijos veiksmų vietoje esantis štabas.
      OHQ taikoma bendrųjų sąnaudų apibrėžtis taip pat taikoma Tarybos Generaliniam sekretoriatui, EIVT ir ATHENA, kai jų veikla tiesiogiai susijusi su ta operacija;
      c)   karinių pajėgų vadavietė (FHQ): operacijų veiksmų vietoje dislokuotų Sąjungos pajėgų vadavietė;
      d)   karinio komponento vadavietė (CCHQ): operacijai dislokuoto Sąjungos komponento vado vadavietė (t. y. sausumos, oro, jūrų ir kitų specialiųjų pajėgų vadai, kuriuos, atsižvelgiant į operacijos pobūdį, gali prireikti paskirti);
      e)   misijos štabas (MHQ): operacijų veiksmų vietoje dislokuotas Sąjungos operacijos štabas, pakeičiantis kai kurias arba visas OHQ ir FHQ funkcijas.
      1.2.   Bendrai finansuojamų papildomų sąnaudų apibrėžtys:
      a)   transporto sąnaudos: transportavimas į operacijos veiksmų vietą ir iš jos, siekiant dislokuoti, palaikyti ir sugrąžinti FHQ ir CCHQ;
      b)   kelionė ir apgyvendinimas: OHQ personalo kelionės ir apgyvendinimo sąnaudos, atsiradusios dėl oficialių operacijai būtinų kelionių; dislokuoto HQ personalo kelionės ir apgyvendinimo sąnaudos, atsiradusios dėl oficialių kelionių į Briuselį ir (arba) dėl su operacija susijusių susitikimų;
      c)   HQ transporto/kelionės išlaidos (išskyrus dienpinigius) operacijų veiksmų vietoje: išlaidos, susijusios su transportu ir kitomis kelionėmis pasitelkus kitas transporto priemones bei krovinių pervežimo sąnaudos, įskaitant nacionalinių savanorių pajėgų ir lankytojų kelionės išlaidas; papildomos degalų sąnaudos, viršijančios įprastas operacijos degalų sąnaudas; civilinės atsakomybės draudimo, kurio tam tikros šalys reikalauja iš tarptautinių organizacijų, vykdančių operacijas tų šalių teritorijose, sąnaudos;
      d)   administravimas: HQ papildoma biuro ir apgyvendinimo įranga, sutartinės ir komunalinės paslaugos, pastatų eksploatavimo sąnaudos;
      e)   civilinis personalas, specialiai įdarbintas operacijai vykdyti reikalinguose HQ, reikalingas operacijai vykdyti: Sąjungoje dirbantis civilinis personalas, tarptautinis ir vietoje samdomas vietinis personalas, reikalingas operacijai, kuriai vykdyti neužtenka įprastų išteklių, vykdyti (įskaitant apmokėjimą už viršvalandžius);
      f)   ryšiai tarp operacijai vykdyti reikalingų HQ ir tarp tų HQ ir jiems tiesiogiai pavaldžių pajėgų: kapitalo išlaidos perkant ir naudojant papildomą ryšio ir IT įrangą ir sąnaudos, susijusios su suteiktomis paslaugomis (modemų, telefonų linijų, palydovinių telefonų, faksų su kodavimo sistema, saugių linijų, interneto prieigos, duomenų perdavimo linijų, vietinių tinklų nuoma ir priežiūra);
      g)   kareivinės ir pajėgų buveinė/infrastruktūra: būtinos vietoje HQ reikalingų infrastruktūros objektų įsigijimo, nuomos ar remonto išlaidos (pastatų, slėptuvių ir palapinių nuoma);
      h)   visuomenės informavimas: informavimo kampanijų bei informacijos teikimo žiniasklaidai HQ lygiu, laikantis HQ sukurtos informavimo strategijos, sąnaudos;
      i)   reprezentacija ir priėmimai: reprezentacinės sąnaudos; operacijos vykdymui būtinos HQ lygio sąnaudos.
      2.   Papildomos sąnaudos, atsiradusios teikiant bendro pobūdžio paramą visoms karinėms pajėgoms
      Toliau nurodytos sąnaudos yra karinių pajėgų dislokavimo operacijos vietoje sąnaudos:
      a)   dislokavimo darbai/infrastruktūra: neišvengiamos išlaidos, būtinos, kad visos karinės pajėgos galėtų vykdyti savo misiją (bendrai naudojami oro uostai, geležinkeliai, uostai, pagrindiniai logistikos keliai, įskaitant keleivių išlaipinimo vietas ir susirinkimo zonas; vandens tyrimai, siurbliai, vandens valymas, paskirstymas ir šalinimas, vandens ir elektros tiekimas, įtvirtinimai (pylimai) ir stacionari pajėgų apsauga, saugyklos (visų pirma kuro ir šaudmenų), logistinės surinkimo zonos; techninė pagalba, skirta bendrai finansuojamai infrastruktūrai);
      b)   tapatybės ženklinimas: konkretūs tapatybės ženklai, „Europos Sąjungos“ tapatybės kortelės, ženkleliai, medaliai, Sąjungos spalvų vėliavos ar kitoks karinių pajėgų ar HQ tapatybės ženklinimas (išskyrus drabužius, kepures ar uniformas);
      c)   medicinos paslaugos ir įranga: neatidėliotina medicininė evakuacija (Medevac). 2 ir 3 paskirties paslaugos ir įranga operacijos elementų lygiu vietoje, pavyzdžiui, oro uostai ir išlaipinimo vietos, patvirtintos operacijos plane (OPLAN);
      d)   informacijos gavimas: palydovinės nuotraukos žvalgybos tikslais, kaip patvirtinta operacijos plane (OPLAN), jeigu jų finansavimas negali būti užtikrintas iš Europos Sąjungos palydovų centro (EUSC) biudžeto.
      3.   Papildomos sąnaudos, atsiradusios Sąjungai naudojantis bendrais NATO ištekliais ir pajėgumais, suteiktais Sąjungos vadovaujamai operacijai.
      Sąjungos sąnaudos, atsiradusios taikant vienai iš jos karinių operacijų Sąjungos ir NATO susitarimus, susijusios su NATO bendrųjų lėšų ir pajėgumų, suteiktų Sąjungos vadovaujamai operacijai, panaudojimo leidimu, stebėsena ir grąžinimu ar pareikalavimu grąžinti. NATO vykdomas kompensavimas Sąjungai.
      4.   Sąjungos papildomos sąnaudos, susijusios su prekėmis, paslaugomis ar darbais, kurie įtraukti į bendrųjų sąnaudų sąrašą ir kuriuos pagal 11 straipsnyje nurodytą susitarimą Sąjungos vadovaujamai operacijai suteikė valstybė narė, Sąjungos institucija, trečioji valstybė ar tarptautinė organizacija. Valstybės, Sąjungos institucijos ar tarptautinės organizacijos vykdomas kompensavimas pagal tokį susitarimą.
      B DALIS

         SU KONKREČIOS OPERACIJOS AKTYVIUOJU ETAPU SUSIJUSIOS BENDROSIOS VEIKLOS SĄNAUDOS, KURIAS APMOKA ATHENA, JEIGU TAIP NUSPRENDŽIA TARYBA

         Transporto sąnaudos: operacijai būtinos sąnaudos transportavimui į operacijos veiksmų vietą ir iš jos siekiant dislokuoti, palaikyti ir sugrąžinti karines pajėgas.

         Daugianacionalinė pajėgų vadavietė: daugianacionalinė Sąjungos pajėgų, dislokuotų operacijos teritorijoje, vadavietė.
      C DALIS

         BENDROSIOS VEIKLOS SĄNAUDOS, KURIAS APMOKA ATHENA, JEIGU TO PRAŠO OPERACIJOS VADAS IR PRAŠYMĄ PATVIRTINA SPECIALUSIS KOMITETAS

      a)   Kareivinės ir pajėgų buveinė/infrastruktūra: operacijos veiksmų lauke esančių pastatų, jeigu jų prireiktų operacijai dislokuotoms karinėms pajėgoms, įsigijimo, nuomos ar remonto sąnaudos (pastatai, slėptuvės ir palapinės);
      b)   būtina papildoma įranga: specialios nenumatytos įrangos, kuri yra būtina operacijai vykdyti, nuoma ar pirkimas operacijos metu, kai įsigyta įranga misijai pasibaigus negrąžinama;
      c)   medicinos paslaugos ir įranga: 2 paskirties paslaugos ir įranga veiksmų vietoje, išskyrus minėtą A dalyje;
      d)   informacijos gavimas: informacijos gavimas (palydovinės nuotraukos; žvalgyba operacijos vietoje, išžvalgymas ir stebėjimas (ISR), įskaitant žemės stebėjimą iš oro (AGSR); iš asmenų gaunama žvalgybos informacija);
      e)   kiti esminiai pajėgumai veiksmų vietoje: prireikus nukenksminimo veiksmai vykdant cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės (CBRN) apsaugos operaciją; operacijos veiksmų vietoje surinktų ginklų ir šaudmenų saugojimas ir naikinimas.

      IV PRIEDAS

         BENDROSIOS VEIKLOS SĄNAUDOS, SUSIJUSIOS SU OPERACIJOS NUTRAUKIMU, KURIAS APMOKA ATHENA

      Sąnaudos, atsiradusios ieškant bendrai finansuojamos operacijai skirtos įrangos ir infrastruktūros galutinės paskirties vietos.
      Papildomos operacijos ataskaitų rengimo sąnaudos. Reikalavimus atitinkančios bendrosios sąnaudos nustatomos pagal III priedą, atsižvelgiant į tai, kad ataskaitoms rengti reikalingi darbuotojai priklauso tos operacijos štabui netgi tada, kai pastarasis jau yra nutraukęs savo veiklą.