title: 2010/717/ES: 2010 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo Europos Sąjungos vardu

text:
7.12.2010

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 321/1

            TARYBOS SPRENDIMAS
      2010 m. lapkričio 8 d.
      dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo Europos Sąjungos vardu
      (2010/717/ES)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
      kadangi:

                  (1)

                  Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje (toliau – Konvencija) buvo pasirašyta 1978 m. spalio 24 d. Otavoje ir įsigaliojo 1979 m. sausio 1 d.; šia Konvencija įsteigta Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO).

                  (2)

                  Bendrija prie Konvencijos prisijungė pagal 1978 m. gruodžio 28 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3179/78 dėl Europos ekonominės bendrijos Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje patvirtinimo (1).

                  (3)

                  2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė jos teises bei pareigas.

                  (4)

                  NAFO bendroji taryba savo 2007 m. ir 2008 m. metiniuose posėdžiuose priėmė Konvencijos pakeitimą (toliau – pakeitimas). Pakeitimu pakeista daug Konvencijos aspektų, visų pirma siekiant, kad ji labiau atitiktų kitas žuvininkystės srities naujesnes regionines konvencijas bei tarptautines priemones ir kad į ją būtų įtraukti šiuolaikiniai žuvininkystės valdymo būdai.

                  (5)

                  Pakeitimu prisidedama prie Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, susijusių su tausia žuvininkyste, vykdymo ir Sutarties tikslų įgyvendinimo.

                  (6)

                  Pakeitimas turėtų būti patvirtintas,

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimas (toliau – pakeitimas) patvirtinamas Sąjungos vardu (2).
      Pakeitimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
      2 straipsnis
      Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, įgaliotą pateikti Konvencijos XXI straipsnio 3 dalyje numatytą pranešimą, kad pakeitimas taptų privalomas Sąjungai.
      3 straipsnis
      Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

         Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 8 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            M. WATHELET

         (1)  OL L 378, 1978 12 30, p. 1.

         (2)  Pakeitimo įsigaliojimo datą Tarybos Generalinis sekretoriatas paskelbs Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

         VERTIMAS
         KONVENCIJOS DĖL BŪSIMO DAUGIAŠALIO BENDRADARBIAVIMO ŠIAURĖS VAKARŲ ATLANTO ŽVEJYBOJE PAKEITIMAS
         Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje (toliau – Konvencija) Susitariančiosios Šalys susitarė:
         1 straipsnis
         Konvencijos pavadinimas pakeičiamas taip:

            „BENDRADARBIAVIMO VYKDANT ŽVEJYBĄ ŠIAURĖS VAKARŲ ATLANTE KONVENCIJA“

         2 straipsnis
         Konvencijos preambulė išbraukiama ir pakeičiama šia nauja preambule:

            „SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS,
            PAŽYMĖDAMOS, kad šiaurės vakarų Atlanto pakrantės valstybės, remdamosi 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija ir tarptautine paprotine teise, nustatė išskirtines ekonomines zonas, kuriose tyrinėdamos ir naudodamos, saugodamos ir valdydamos gyvuosius išteklius jos naudojasi savo suvereniomis teisėmis;
            PRISIMINDAMOS atitinkamas 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatas, 1995 m. rugpjūčio 4 d. susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų ištekių ir toli migruojančių žuvų ištekių išsaugojimu ir valdymu, įgyvendinimo ir 1993 m. lapkričio 24 d. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO, angl. FAO) susitarimą, skirtą skatinti atviroje jūroje plaukiojančius žvejybos laivus įgyvendinti tarptautines žuvų išteklių apsaugos ir valdymo priemones;
            ATSIŽVELGDAMOS į 1995 m. spalio 31 d. 28-ojoje Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos konferencijos sesijoje priimtą Atsakingos žuvininkystės kodeksą ir į susijusias Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos priimtas priemones;
            PRIPAŽINDAMOS ekonominę ir socialinę tausaus žuvininkystės išteklių naudojimo naudą;
            NORĖDAMOS skatinti ilgalaikę šiaurės vakarų Atlanto žuvininkystės išteklių apsaugą ir tausų jų naudojimą;
            SUVOKDAMOS su tais žuvininkystės ištekliais susijusio tarptautinio bendradarbiavimo ir konsultavimosi būtinybę;
            ATMINDAMOS, kad veiksminga šių žuvininkystės išteklių apsauga ir valdymas turėtų būti grindžiami geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsargumo principu;
            ĮSIPAREIGOJUSIOS šiaurės vakarų Atlante taikyti ekosisteminį metodą, pagal kurį saugoma jūrų aplinka, išsaugoma jos biologinė įvairovė, sumažinamas ilgalaikio arba nepašalinamo žalingo žvejybos veiklos poveikio pavojus ir atsižvelgiama į visų ekosistemos sudedamųjų dalių tarpusavio ryšį;
            ĮSIPAREIGOJUSIOS vykdyti atsakingą žvejybos veiklą ir užkirsti kelią NNN žvejybai, nuo jos atgrasyti ir ją panaikinti,
            SUSITARĖ“

         3 straipsnis
         I–XXI straipsniai išbraukiami ir pakeičiami šiais naujais straipsniais:

            „I straipsnis
            Vartojami terminai
            Šioje Konvencijoje:

                  a)

                  1982 m. konvencija –
                1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija;

                  b)

                  1995 m. susitarimas –
                1995 m. rugpjūčio 4 d. susitarimas dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo;

                  c)

                  pakrantės valstybė –
                Konvencijos rajone išskirtinę ekonominę zoną turinti Susitariančioji Šalis;

                  d)
                  Susitariančioji Šalis –

                        i)

                        bet kuri valstybė arba regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuri sutiko, kad ši Konvencija jai būtų privaloma ir kuriai ši Konvencija įsigaliojo; ir

                        ii)

                        ši Konvencija taikoma mutatis mutandis visoms 1982 m. konvencijos 305 straipsnio 1 dalies c, d ir e punktuose nurodytoms valstybėms ir teritorijoms, esančioms šiaurinėje Atlanto dalyje ir tampančiomis šios Konvencijos šalimis; šiais atžvilgiais tokios valstybės ir teritorijos laikomos Susitariančiosiomis Šalimis;

                  e)

                  Konvencijos rajonas –
                rajonas, kuriame taikoma ši Konvencija, kaip nurodyta IV straipsnio 1 dalyje;

                  f)
                  žuvininkystės ištekliai – visos Konvencijos rajono žuvys, visi moliuskai ir vėžiagyviai, išskyrus:

                        i)

                        sėslių rūšių gyvūnų išteklius, į kuriuos pakrantės valstybės gali turėti suverenias teises pagal 1982 m. konvencijos 77 straipsnį; ir

                        ii)

                        1982 m. konvencijos I priede išvardytų anadrominių ir katadrominių rūšių bei toli migruojančių žuvų išteklius, valdomus pagal kitas tarptautines sutartis;

                  g)
                  žvejybos veikla – žuvininkystės išteklių žvejojimas arba perdirbimas arba žuvininkystės išteklių ar iš žuvininkystės išteklių gautų produktų perkrovimas, arba bet kokia kita rengimosi žvejoti žuvininkystės išteklius, tų išteklių žvejybos rėmimo ar su jais susijusi veikla, įskaitant:

                        i)

                        faktinę žuvininkystės išteklių paiešką, žvejojimą ar gaudymą arba bandymą tai atlikti;

                        ii)

                        bet kokią veiklą, kurią įvykdžius, kaip galima pagrįstai tikėtis, žuvininkystės ištekliai bus bet kokiu tikslu rasti, sužvejoti ar sugauti; ir

                        iii)

                        bet kokią jūroje vykdomą operaciją, kuria remiama bet kokia šioje apibrėžtyje apibūdinta veikla arba kuria rengiamasi vykdyti tą veiklą,

                  tačiau į tai neįeina jokia operacija ekstremaliomis aplinkybėmis, susijusi su įgulos narių sveikata ir sauga arba laivo saugumu;

                  h)

                  žvejybos laivas –
                laivas, naudojamas arba naudotas žvejybos veiklai, įskaitant žuvų perdirbimo laivus ir laivus, naudojamus laimikiui perkrauti ar kokiais nors kitais su pasirengimu žvejybai arba eksperimentine ar žvalgomąja žvejyba susijusiais tikslais;

                  i)
                  vėliavos valstybė:

                        i)

                        valstybė ar teritorija, kurios laivai turi teisę plaukioti su jos vėliava; arba

                        ii)

                        regioninė ekonominės integracijos organizacija, suteikianti teisę laivui plaukioti su tos regioninės ekonominės integracijos organizacijos valstybės narės vėliava;

                  j)

                  NNN žvejyba –
                2001 m. kovo 2 d. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos priimtame tarptautiniame veiksmų plane, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, nurodyta veikla;

                  k)

                  gyvieji ištekliai –
                visos gyvos jūrų ekosistemų sudedamosios dalys;

                  l)

                  biologinė jūrų įvairovė –
                gyvųjų jūrų organizmų ir ekologinių kompleksų, kurių dalis jie yra, įvairovė; sąvoka apima vienos rūšies organizmų, skirtingų rūšių organizmų ir ekosistemų įvairovę;

                  m)

                  piliečiai –
                fiziniai ir juridiniai asmenys;

                  n)

                  uosto valstybė –
                bet kuri valstybė, priimanti žvejybos laivus savo uostuose, terminaluose atviroje jūroje ir kituose įrenginiuose, kad šie, inter alia, galėtų iškrauti ar perkrauti laimikį ir pasipildyti kuro ar kitų atsargų;

                  o)

                  regioninė ekonominės integracijos organizacija –
                regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuriai jos valstybės narės perdavė kompetenciją klausimais, kuriems taikoma ši Konvencija, įskaitant įgaliojimus priimti jos valstybėms narėms privalomus sprendimus šiais klausimais; ir

                  p)

                  reguliuojamas rajonas –
                nacionalinės jurisdikcijos rajonams nepriklausanti Konvencijos rajono dalis.
            II straipsnis
            Tikslas
            Šios Konvencijos tikslas – užtikrinti ilgalaikę Konvencijos rajono žuvininkystės išteklių apsaugą ir tausų naudojimą ir taip saugoti jūrų ekosistemas, kuriose randama šių išteklių.
            III straipsnis
            Bendrieji principai
            Įgyvendindamos šią Konvenciją, Susitariančiosios Šalys atitinkamai atskirai arba bendrai:

                        a)

                        skatina optimalų žuvininkystės išteklių panaudojimą ir ilgalaikį tvarumą;

                        b)

                        priima geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamas priemones, skirtas užtikrinti, kad žuvininkystės ištekliai atitiktų didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį arba būtų atkurti iki to kiekio;

                        c)

                        taiko atsargumo principą pagal 1995 m. susitarimo 6 straipsnį;

                        d)

                        deramai atsižvelgia į žvejybos veiklos poveikį kitoms rūšims ir jūrų ekosistemoms ir priima priemones, skirtas gyviesiems ištekliams ir jūrų sistemoms daromam žalingam poveikiui sumažinti;

                        e)

                        deramai atsižvelgia į būtinybę išsaugoti biologinę jūrų įvairovę;

                        f)

                        užkerta kelią išteklių pereikvojimui ir pertekliniam žvejybos pajėgumui arba tai pašalina ir užtikrina, kad žvejybos pastangos neviršytų tausų žuvininkystės išteklių naudojimą atitinkančių žvejybos pastangų;

                        g)

                        užtikrina, kad tinkamu laiku būtų surinkti ir vienų kitoms perduoti išsamūs ir tikslūs su Konvencijos rajone vykdoma žvejybos veikla susiję duomenys;

                        h)

                        užtikrina veiksmingą išteklių valdymo priemonių laikymąsi ir kad už pažeidimus skiriamos sankcijos būtų atitinkamo griežtumo; ir

                        i)

                        deramai atsižvelgia į būtinybę sumažinti taršą ir atliekų kiekį iš žvejybos laivų ir sumažinti į jūrą išmetamų žuvų kiekį, pamesta ar palikta žvejybos įranga sužvejojamų žuvų kiekį, sužvejojamų tų rūšių žuvų, kurių specializuota žvejyba nevykdoma, kiekį ir poveikį susijusių ar priklausomų rūšių, visų pirma nykstančių rūšių, žuvims.

                  IV straipsnis
            Konvencijos taikymo rajonas
            1.   Ši Konvencija taikoma šiaurės vakarų Atlanto vandenyno vandenyse, esančiuose į šiaurę nuo 35° 00′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo linijos, brėžiamos tiesiai į šiaurę nuo 35° 00′ šiaurės platumos ir 42° 00′ vakarų ilgumos iki 59° 00′ šiaurės platumos, iš ten – tiesiai į vakarus iki 44° 00′ vakarų ilgumos, iš ten – tiesiai į šiaurę iki Grenlandijos pakrantės, taip pat Šv. Lauryno įlankos, Deiviso sąsiaurio ir Bafino įlankos vandenyse, esančiuose į pietus nuo 78° 10′ šiaurės platumos.
            2.   Konvencijos regionas dalijamas į mokslinius ir statistinius parajonius, kvadratus ir pakvadračius, kurių ribos nustatytos šios Konvencijos I priede.
            V straipsnis
            Organizacija
            1.   Susitariančiosios Šalys susitaria įsteigti, išlaikyti ir stiprinti Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizaciją (toliau – Organizacija), kuri siekdama šios Konvencijos tikslų vykdo joje nustatytas funkcijas.
            2.   Organizaciją sudaro:

                        a)

                        Komisija;

                        b)

                        Mokslo taryba; ir

                        c)

                        sekretoriatas.

                  3.   Organizacija turi juridinio asmens statusą ir santykiuose su kitomis tarptautinėmis organizacijomis bei Susitariančiųjų Šalių teritorijose turi teisnumą ir veiksnumą, kokio gali reikėti Organizacijos funkcijoms vykdyti ir jos tikslui įgyvendinti. Privilegijos ir imunitetai, kuriuos Susitariančiosios Šalies teritorijoje turi Organizacija ir jos pareigūnai, nustatomi Organizacijos ir atitinkamos Susitariančiosios Šalies susitarimu, visų pirma įskaitant Organizacijos ir priimančiosios Susitariančiosios Šalies susitarimą dėl būstinės.
            4.   Komisijos pirmininkas yra Organizacijos prezidentas ir pagrindinis jos atstovas.
            5.   Prezidentas šaukia kasmetinį Organizacijos susirinkimą, kuris vyksta Komisijos nustatytu laiku ir Komisijos nustatytoje vietoje.
            6.   Organizacijos būstinė yra Halifakso rajono savivaldybėje (Naujoji Škotija, Kanada) arba bet kurioje kitoje Komisijos nustatytoje vietoje.
            VI straipsnis
            Komisija
            1.   Kiekviena Susitariančioji Šalis yra Komisijos narė ir į ją skiria po vieną atstovą, kurį gali lydėti pakaitiniai atstovai, ekspertai ir patarėjai.
            2.   Komisija dvejų metų laikotarpiui renka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Jie gali būti perrinkti, tačiau tų pačių pareigų negali eiti daugiau kaip ketverius metus iš eilės. Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas nėra tos pačios Susitariančiosios Šalies atstovai.
            3.   Bet kuri Susitariančioji Šalis gali prašyti surengti neeilinį Komisijos susirinkimą. Pagal tą prašymą Komisijos pirmininkas šaukia tokį Organizacijos susirinkimą; jis vyksta pirmininko nustatytu laiku ir pirmininko nustatytoje vietoje.
            4.   Jei nenustatyta kitaip, reguliuojamame rajone taikomos Komisijos priimtos priemonės.
            5.   Komisija:

                        a)

                        priima savo susirinkimų vedimo ir funkcijų vykdymo taisykles, įskaitant darbo tvarkos taisykles, finansinius ir kitus nuostatus, ir gali jas keisti;

                        b)

                        savo funkcijoms vykdyti savo nuožiūra steigia pavaldžias įstaigas ir vadovauja jų veiklai;

                        c)

                        prižiūri organizacinius, administracinius, finansinius ir kitus Organizacijos vidaus reikalus, įskaitant ją sudarančių įstaigų santykius;

                        d)

                        skiria atsakingąjį sekretorių pačios nustatytomis sąlygomis;

                        e)

                        koordinuoja Organizacijos išorės santykius;

                        f)

                        tvirtina Organizacijos biudžetą;

                        g)

                        prireikus priima tarpvyriausybinių organizacijų, Konvencijos nepasirašiusių šalių ir nevyriausybinių organizacijų atstovų dalyvavimo jos susirinkimuose stebėtojų teisėmis taisykles. Tokios taisyklės neturėtų būti nepagrįstai varžančios; jomis užtikrinama galimybė laiku gauti Komisijos ataskaitas ir dokumentus;

                        h)

                        savo sprendimu vykdo šiai Konvencijai neprieštaraujančias kitas funkcijas ir veiklą;

                        i)

                        teikia rekomendacijas Mokslo tarybai, šiai nustatant veiklos uždavinius ir prioritetus; ir

                        j)

                        vadovaudamasi tarptautine teise nustato atitinkamą Susitariančiųjų Šalių įsipareigojimų pagal X ir XI straipsnius vykdymo vertinimo tvarką.

                  6.   Bendradarbiaudama su Mokslo taryba, Komisija:

                        a)

                        reguliariai persvarsto žuvų išteklių būklę ir nustato tiems ištekliams išsaugoti ir valdyti reikalingus veiksmus;

                        b)

                        renka, analizuoja ir skleidžia aktualią informaciją;

                        c)

                        vertina žuvininkystės veiklos ir kitos žmonių veiklos poveikį gyviesiems ištekliams ir jų ekosistemoms;

                        d)

                        rengia mokslo tikslais vykdomos žvejybos veiklos taisykles; ir

                        e)

                        rengia duomenų rinkimo, teikimo, tikrinimo, prieigos prie duomenų ir jų naudojimo taisykles.

                  7.   Komisija gali perduoti Mokslo tarybai svarstyti bet kurį klausimą, susijusį su sprendimų dėl žuvininkystės išteklių, žvejybos veiklos poveikio gyviesiems ištekliams ir ekosistemos, kurioje randama šių išteklių, saugojimo, kuriuos jai gali reikėti priimti, moksliniu pagrindu.
            8.   Taikydama III straipsnyje išdėstytus principus Komisija priima reguliuojamame rajone taikomas priemones:

                        a)

                        išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, skirtas šios Konvencijos tikslui įgyvendinti;

                        b)

                        išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, skirtas gyviesiems ištekliams ir jų ekosistemoms daromam žvejybos veiklos poveikiui sumažinti;

                        c)

                        bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį ir (arba) žvejybos pastangas ir nustato dalyvavimo žvejyboje pobūdį bei mastą;

                        d)

                        mokslo tikslais vykdomos žvejybos priemones, kaip nurodyta 6 dalies d punkte;

                        e)

                        duomenų rinkimo, teikimo, tikrinimo, prieigos prie duomenų ir jų naudojimo priemones, kaip nurodyta 6 dalies e punkte; ir

                        f)

                        vėliavos valstybės reikiamo veikimo užtikrinimo priemones.

                  9.   Komisija priima atitinkamų bendradarbiavimo mechanizmų sukūrimo priemones, kad būtų veiksmingai vykdoma Komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių stebėsena, kontrolė, priežiūra ir užtikrintas tų priemonių vykdymas, įskaitant:

                        a)

                        reguliuojamame rajone taikomas Susitariančiųjų Šalių abipuses įlipimo į laivą ir jo tikrinimo reguliuojamame rajone teises bei vėliavos valstybės patraukimą baudžiamojon atsakomybėn ir sankcijas, kurios taikomos remiantis įlipus į laivą ir jame atlikus patikrinimą gautais įrodymais;

                        b)

                        būtiniausius Susitariančiųjų Šalių atliekamo žvejybos laivų tikrinimo uostuose, kuriuose iškraunami reguliuojamo rajono žuvininkystės ištekliai arba iš tų žuvininkystės išteklių pagaminti produktai, standartus;

                        c)

                        paskesnius X, XI ar XII straipsniuose nustatytus veiksmus, remiantis po tokių patikrinimų gautais įrodymais; ir

                        d)

                        nepažeisdama jokių priemonių, Susitariančioji Šalis gali šiuo atžvilgiu pati priimti priemones, kurios reikalingos siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, nuo jos atgrasyti ir ją panaikinti.

                  10.   Komisija gali priimti su 8 ir 9 dalyse nurodytais klausimais susijusias priemones, taikytinas Susitariančiosios Šalies nacionalinei jurisdikcijai priklausančiame rajone, jei to prašo atitinkama pakrantės valstybė ir tai priemonei pritarta balsuojant.

                        11.

                                    a)

                                    Vykdydama 8 dalyje nustatytas funkcijas, Komisija siekia užtikrinti derėjimą:

                                                i)

                                                priemonių, susijusių su ištekliais arba išteklių grupe, esančiais ir reguliuojamame rajone, ir pakrantės valstybės nacionalinei jurisdikcijai priklausančiame rajone, arba priemonių, galinčių dėl rūšių tarpusavio ryšių turėti įtakos ištekliams arba išteklių grupei, esantiems visoje pakrantės valstybės nacionalinei jurisdikcijai priklausančiame rajone arba jo dalyje; ir

                                                ii)

                                                veiksmų, kurių pakrantės valstybė, atsižvelgdama į savo nacionalinei jurisdikcijai priklausančiame rajone vykdomą žvejybos veiklą, imasi tiems ištekliams ar tų išteklių grupei valdyti ir išsaugoti.

                                    b)

                                    Komisija ir atitinkama pakrantės valstybė skatina savo priimtų priemonių ir veiksmų koordinavimą. Siekdamos įgyvendinti šį straipsnį, visos pakrantės valstybės apie savo veiksmus praneša Komisijai.

                  12.   Priimdama žvejybos galimybių reguliuojamame rajone paskirstymo priemones Komisija atsižvelgia į Susitariančiųjų Šalių, kurių laivai tradiciškai žvejoja tame rajone, interesus ir atitinkamų pakrantės valstybių interesus. Skirstydama Grand Banks ir Flemish Cap vykdomos žvejybos galimybes Komisija ypatingą dėmesį skiria Susitariančiajai Šaliai, kurios pakrantės bendruomenės iš esmės priklausomos nuo šių žvejybos krantų žuvų išteklių žvejybos ir kuri deda dideles pastangas, siekdama tokių išteklių išsaugojimą užtikrinti tarptautiniais veiksmais, visų pirma pagal tarptautinę bendro teisės aktų vykdymo užtikrinimo programą šiuose krantuose stebėdama ir tikrindama tarptautinės žvejybos veiklą.
            13.   Komisija gali parengti tvarką, pagal kurią Susitariančiosios Šalys gali bet kurios vėliavos valstybės ar bet kurio žvejybos subjekto, kurių žvejybos laivai vykdo žvejybos veiklą, kuria mažinamas Komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumas, atžvilgiu imtis veiksmų, įskaitant nediskriminuojančias su prekyba susijusias priemones. Susitariančioji Šalis su prekyba susijusias priemones įgyvendina laikydamasi tarptautinių įsipareigojimų.
            VII straipsnis
            Mokslo taryba
            1.   Kiekviena Susitariančioji Šalis yra Mokslo tarybos narė ir į ją gali skirti savo atstovus, kuriuos į Mokslo tarybos rengiamus susirinkimus gali lydėti pakaitiniai atstovai, ekspertai ir patarėjai.
            2.   Mokslo taryba dvejų metų laikotarpiui renka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Jie gali būti perrinkti, tačiau tų pačių pareigų negali eiti daugiau kaip ketverius metus iš eilės.
            3.   Neeiliniai Mokslo tarybos susirinkimai gali būti šaukiami pirmininko iniciatyva, pakrantės valstybės prašymu arba Susitariančiosios Šalies prašymu, kitai Susitariančiajai Šaliai pritarus; susirinkimai vyksta pirmininko nustatytu laiku ir jo nustatytoje vietoje.
            4.   Mokslo taryba priima ir prireikus keičia savo susirinkimų vedimo ir funkcijų vykdymo taisykles, įskaitant darbo tvarkos taisykles.
            5.   Mokslo taryba savo nuožiūra gali steigti savo funkcijoms vykdyti reikalingas pavaldžias įstaigas.
            6.   Sprendimai, susiję su pareigūnų rinkimu, taisyklių tvirtinimu ar keitimu, taip pat su kitais darbo organizavimo klausimais, priimami visų dalyvaujančių ir „už“ arba „prieš“ balsuojančių Susitariančiųjų Šalių balsų dauguma. Kiekviena Susitariančioji Šalis turi po vieną balsą. Balsuojama tik tada, jei yra kvorumas – ne mažiau nei du trečdaliai visų Susitariančiųjų Šalių.
            7.   Prireikus Mokslo taryba priima tarpvyriausybinių organizacijų, Konvencijos nepasirašiusių šalių ir nevyriausybinių organizacijų atstovų dalyvavimo jos susirinkimuose stebėtojų teisėmis taisykles. Tokios taisyklės neturėtų būti nepagrįstai varžančios; jomis užtikrinama galimybė laiku gauti Mokslo tarybos ataskaitas ir dokumentus.
            8.   Vadovaudamasi Konvencijos tikslu ir principais, Mokslo taryba:

                        a)

                        sudaro galimybę Susitariančiosioms Šalims konsultuotis ir bendradarbiauti, kad jos galėtų nagrinėti mokslinę informaciją bei nuomones apie žvejybos veiklą ir ekosistemas, kuriose vykdoma ta veikla, taip pat dalytis ta informacija ir nuomonėmis ir nagrinėti bei vertinti esamą ir būsimą žuvininkystės išteklių būklę, įskaitant jiems poveikį darančius aplinkos ir ekologinius veiksnius;

                        b)

                        skatina Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje, kad būtų pašalintos mokslinių žinių spragos;

                        c)

                        kaupia ir saugo statistinius duomenis ir įrašus;

                        d)

                        skelbia ir skleidžia pranešimus, informaciją ir medžiagą, susijusią su Konvencijos rajone vykdoma žvejybos veikla ir ekosistemomis; ir

                        e)

                        Komisijai paprašius teikia jai mokslines rekomendacijas.

                  9.   Mokslo taryba gali:

                        a)

                        savo iniciatyva teikti tokias rekomendacijas, kurios galėtų padėti Komisijai vykdyti savo funkcijas;

                        b)

                        bendradarbiauti su panašių tikslų siekiančiomis visuomeninėmis ir privačiomis organizacijomis; ir

                        c)

                        prašyti Susitariančiųjų Šalių pateikti statistinę arba mokslinę informaciją, kuri jai gali būti reikalinga savo funkcijoms vykdyti.

                  10.   Mokslo taryba teikia mokslines rekomendacijas visais klausimais, kuriuos jai pateikia:

                        a)

                        Komisija, jei tie klausimai susiję su reguliuojamo rajono žuvininkystės išteklių ir jų ekosistemų moksliniu išsaugojimo bei valdymo pagrindu, atsižvelgdama į Komisijos nurodytas su tais klausimais susijusias technines užduotis; arba

                        b)

                        pakrantės valstybė, jei tie klausimai susiję su Konvencijos rajono žuvininkystės išteklių ir jų ekosistemų, esančių tos pakrantės valstybės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, moksliniu išsaugojimo ir valdymo pagrindu.

                  11.   Pakrantės valstybė, konsultuodamasi su Mokslo taryba, nurodo technines užduotis, skirtas Mokslo tarybai perduodamam klausimui svarstyti. Tokios techninės užduotys, inter alia, yra:

                        a)

                        svarstytinos žvejybos veiklos ir svarstytino rajono aprašas;

                        b)

                        jei norima gauti mokslinius skaičiavimus arba prognozes – visų svarbių veiksnių arba prielaidų, į kurias turi būti atsižvelgiama, aprašas; ir

                        c)

                        jei taikoma – pakrantės valstybės siekiamų įgyvendinti tikslų aprašas ir nurodymas, ką pateikti: konkrečią rekomendaciją ar pasirinkimo galimybių sąrašą.

                  12.   Paprastai Mokslo taryba rekomendacijas teikia bendru sutarimu. Jei nepavyksta pasiekti bendro sutarimo, Mokslo taryba savo ataskaitoje pateikia visas savo narių nuomones.
            13.   Sekretoriatas skelbia visas Mokslo tarybos pateiktas ataskaitas.
            VIII straipsnis
            Sekretoriatas
            1.   Sekretoriatas teikia paslaugas Komisijai, Mokslo tarybai ir jų pavaldžioms įstaigoms, kad joms būtų lengviau vykdyti savo funkcijas.
            2.   Vyriausiasis sekretoriato administracijos pareigūnas yra atsakingasis sekretorius.
            3.   Sekretoriato darbuotojus skiria atsakingasis sekretorius, remdamasis taisyklėmis ir tvarka, kurias Komisija gali atitinkamai priimti pasikonsultavusi su Mokslo taryba.
            4.   Komisijai vykdant bendrąją priežiūrą, atsakingasis sekretorius turi visus įgaliojimus vadovavimo sekretoriato darbuotojams ir su darbuotojais susijusių reikalų valdymo atžvilgiu ir vykdo kitas Komisijos jam paskirtas pareigas bei funkcijas.
            IX straipsnis
            Biudžetas
            1.   Kiekviena Susitariančioji Šalis apmoka savo delegacijos dalyvavimo visuose pagal šią Konvenciją vykstančiuose susirinkimuose išlaidas.
            2.   Komisija, atsižvelgdama į metinį biudžetą, metinio įnašo, kurį turi sumokėti kiekviena Susitariančioji Šalis, dydį nustato taip:

                        a)

                        10 % biudžeto turi sudaryti pakrantės valstybių įnašai proporcingai jų nominaliajam žuvų, sužvejotų Konvencijos rajone per vienerius metus, pasibaigusius iki einamųjų biudžetinių metų pradžios likus dvejiems metams, kiekiui;

                        b)

                        30 % biudžeto turi sudaryti visų Susitariančiųjų Šalių įnašai lygiomis dalimis;

                        c)

                        60 % biudžeto turi sudaryti visų Susitariančiųjų Šalių įnašai proporcingai jų nominaliajam žuvų, sužvejotų Konvencijos rajone per vienerius metus, pasibaigusius iki einamųjų biudžetinių metų pradžios likus dvejiems metams, kiekiui; ir

                        d)

                        metinis Susitariančiosios Šalies, turinčios mažiau kaip 300 000 gyventojų, įnašas negali būti didesnis nei 12 % viso biudžeto. Kai įnašas taip ribojamas, likusią biudžeto dalį turi sudaryti kitų Susitariančiųjų Šalių įnašai, laikantis a, b ir c punktų.

                  Pirmiau nurodytas nominalusis sužvejotų žuvų kiekis – praneštas sužvejotų žuvininkystės išteklių, nurodytų Komisijos pagal VI straipsnio 5 dalies a punktą priimtuose finansiniuose nuostatuose, kiekis.
            3.   Atsakingasis sekretorius kiekvienai Susitariančiajai Šaliai praneša jos turimo mokėti įnašo sumą, apskaičiuotą pagal šio straipsnio 2 dalį; kiekviena Susitariančioji Šalis savo įnašą Organizacijai sumoka kuo greičiau.
            4.   Įnašai mokami tos valstybės, kurioje yra Organizacijos būstinė, valiuta.
            5.   Ne vėliau kaip likus šešiasdešimčiai dienų iki metinio susirinkimo atsakingasis sekretorius kiekvienai Susitariančiajai Šaliai pateikia metinio biudžeto projektą ir įmokų mokėjimo grafiką.
            6.   Prie šios Konvencijos prisijungiančios Susitariančiosios Šalies įnašo už metus, kuriais ji prisijungia prie Konvencijos, suma yra proporcinga tais metais likusių pilnų mėnesių skaičiui, skaičiuojant nuo prisijungimo dienos.
            7.   Jei Komisija nenusprendžia kitaip, Susitariančios Šalies, du metus iš eilės nesumokėjusios visos įnašų sumos, teisė balsuoti ir teikti prieštaravimus sustabdoma iki to laiko, kai ji įvykdo savo finansinius įsipareigojimus Organizacijai.
            8.   Organizacijos finansinius reikalus kasmet tikrina išorės auditoriai, kuriuos parenka Komisija.
            X straipsnis
            Susitariančiosios Šalies pareigos
            1.   Kiekviena Susitariančioji Šalis:

                        a)

                        įgyvendina šią Konvenciją ir visas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones ar kitus privalomus įpareigojimus ir reguliariai teikia Komisijai veiksmų, kuriuos ji atliko siekdama įgyvendinti tokias priemones ar vykdyti įpareigojimus, įskaitant XI straipsnio 2 dalies e punkte nurodytų procesų rezultatus, aprašą;

                        b)

                        bendradarbiauja siekdama šios Konvencijos tikslo;

                        c)

                        imasi visų reikiamų veiksmų, kad užtikrintų Komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą ir vykdymą;

                        d)

                        renka su Konvencijos rajono gyvaisiais ištekliais ir jų ekosistemomis susijusius mokslinius, techninius ir statistinius duomenis ir žinias, įskaitant visą ir išsamią informaciją apie komerciniais tikslais sužvejotų žuvų kiekį bei žvejybos pastangas, tais duomenimis, žiniomis bei informacija dalijasi ir imasi reikiamų veiksmų tokių duomenų tikslumui patikrinti;

                        e)

                        ima biologinius komerciniais tikslais sužvejotų žuvų ėminius;

                        f)

                        laiku pateikia Komisijos ar Mokslo tarybos prašomą informaciją;

                        g)

                        kuo labiau stengdamasi nepažeisti vėliavos valstybės jurisdikcijos imasi veiksmų arba bendradarbiauja su kitomis Susitariančiosiomis Šalimis, siekdama užtikrinti, kad žvejybos veiklą vykdantys jos piliečiai ir jos piliečių turimi ar naudojami žvejybos laivai laikytųsi šios Konvencijos nuostatų ir Komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių; ir

                        h)

                        kuo labiau stengdamasi nepažeisti vėliavos valstybės jurisdikcijos, gavusi svarbią informaciją, ją visą nedelsdama išnagrinėja ir iš karto praneša apie veiksmus, kurių ji ėmėsi įtariamo sunkaus jos piliečių ar jos piliečių turimų ar naudojamų su kitos valstybės vėliava plaukiojančių žvejybos laivų padaryto šios Konvencijos arba bet kurios Komisijos priimtos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės pažeidimo atžvilgiu.

                  2.   Kiekviena pakrantės valstybė, kuri yra Susitariančioji Šalis, Komisijai reguliariai teikia veiksmų, kurių ji ėmėsi savo jurisdikcijai priklausančiuose Konvencijos rajono vandenyse rastiems vienos valstybės ribas viršijantiems ištekliams išsaugoti ir valdyti, įskaitant vykdymo užtikrinimo veiksmus, aprašą.
            XI straipsnis
            Vėliavos valstybės pareigos
            1.   Kiekviena Susitariančioji Šalis užtikrina, kad teisę plaukioti su jos vėliava turintys žvejybos laivai:

                        a)

                        laikytųsi šios Konvencijos nuostatų ir Komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių ir kad tokie laivai nedalyvautų jokioje tokių priemonių veiksmingumą mažinančioje veikloje;

                        b)

                        nevykdytų neteisėtos žvejybos veiklos nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose Konvencijos rajono vandenyse; ir

                        c)

                        nedalyvautų reguliuojamame rajone vykdomoje žvejybos veikloje, jei atitinkama Susitariančioji Šalis jai neišdavė leidimo vykdyti tą veiklą.

                  2.   Kiekviena Susitariančioji Šalis:

                        a)

                        teisę plaukioti su jos vėliava turintiems žvejybos laivams nesuteikia leidimo dalyvauti reguliuojamame rajone vykdomoje žvejybos veikloje, išskyrus jei ji tokių laivų atžvilgiu gali veiksmingai vykdyti savo įsipareigojimus pagal šią Konvenciją ir tarptautinę teisę;

                        b)

                        turi parengusi teisę plaukioti su jos vėliava turinčių žvejybos laivų, kuriems ji suteikė leidimą reguliuojamame rajone žvejoti žuvininkystės išteklius, registrą ir užtikrina, kad į tą registrą būtų įtraukta Komisijos nurodyta informacija;

                        c)

                        Komisijos nustatyta tvarka dalijasi į b punkte nurodytą registrą įtraukta informacija;

                        d)

                        Komisijos nustatyta tvarka nedelsdama išnagrinėja visą gautą informaciją ir iš karto praneša apie veiksmus, kurių ji ėmėsi įtariamo teisę plaukioti su jos vėliava turinčio laivo padaryto Komisijos priimtų priemonių pažeidimo atžvilgiu; ir

                        e)

                        d punkte nurodyto įtariamo pažeidimo atveju užtikrina, kad nedelsiant būtų imamasi reikiamų vykdymo užtikrinimo veiksmų ir kad pagal jos teisę būtų pradėtas administracinis arba teismo procesas.

                  3.   Vykdymo užtikrinimo veiksmai arba sankcijos, kurių imamasi pagal 2 dalies e punktą, yra atitinkamo griežtumo, kad jais būtų veiksmingai užtikrintas reikalavimų laikymasis, atgrasyta nuo kitų pažeidimų vykdymo ir atimtas vykdant neteisėtą veiklą įgytas pažeidėjų pelnas.
            XII straipsnis
            Uosto valstybės pareigos
            1.   Imdamasi veiksmų pagal šią Konvenciją, uosto valstybė, kuri yra Susitariančioji Šalis, atsižvelgia į visas savo teises ir pareigas pagal tarptautinę teisę, siekdama skatinti Komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą.
            2.   Kiekviena uosto valstybė, kuri yra Susitariančioji Šalis, įgyvendina Komisijos priimtas su tikrinimais uoste susijusias priemones.
            3.   Jokia šio straipsnio nuostata nepažeidžia Susitariančiosios Šalies suverenių teisių į jos teritorijoje esančius uostus.
            XIII straipsnis
            Komisijos sprendimų priėmimas
            1.   Paprastai Komisijos sprendimai priimami bendru sutarimu. Šiame straipsnyje sutarimas – oficialių prieštaravimų nebuvimas priimant sprendimą.
            2.   Jei, pirmininko nuomone, visos pastangos pasiekti konsensusą išnaudotos, Komisijos sprendimai, jei nenumatyta kitaip, priimami visų dalyvaujančių ir „už“ arba „prieš“ balsuojančių Susitariančiųjų Šalių dviejų trečiųjų dalių balsų dauguma, su sąlyga, kad balsuojama tik tada, jei susirinkime yra kvorumas – ne mažiau kaip du trečdaliai visų Susitariančiųjų Šalių. Kiekviena Susitariančioji Šalis turi po vieną balsą.
            XIV straipsnis
            Komisijos sprendimų įgyvendinimas
            1.   Kiekviena Komisijos pagal VI straipsnio 8 ir 9 dalis priimta priemonė kiekvienai Susitariančiajai Šaliai tampa privaloma taip:

                        a)

                        atsakingasis sekretorius per penkias darbo dienas nuo priemonės priėmimo apie ją praneša kiekvienai Susitariančiajai Šaliai, 2 dalies tikslu nurodydamas pranešimo datą; ir

                        b)

                        jei priemonėje nenurodyta kitaip, pagal 2 dalį kiekvienai Susitariančiajai Šaliai ji tampa privaloma praėjus šešiasdešimčiai dienų nuo pranešimo.

                  2.   Jei kuri nors Susitariančioji Šalis per šešiasdešimt dienų nuo 1 dalies a punkte nurodyto pranešimo atsakingajam sekretoriui pateikia prieštaravimą dėl priemonės, bet kuri kita Susitariančioji Šalis taip pat gali pateikti prieštaravimą nepasibaigus papildomam dvidešimties dienų laikotarpiui arba per penkiolika dienų nuo pranešimo dienos, nurodytos Susitariančiosioms Šalims pateiktame pranešime apie prieštaravimą, pateiktą per tą papildomą dvidešimties dienų laikotarpį (taikoma vėlesnė data). Tuomet priemonė tampa privaloma kiekvienai Susitariančiajai Šaliai, išskyrus prieštaravimą pateikusią Susitariančiąją Šalį. Tačiau, jei iki tokio pratęsto laikotarpio ar laikotarpių pabaigos prieštaravimus pateikia ir jų neatsiima dauguma Susitariančiųjų Šalių, priemonė netampa privaloma, išskyrus jei, nepaisant to, kurios nors arba visos Susitariančiosios Šalys susitaria, kad priemonė sutartą dieną joms taps privaloma.
            3.   Bet kuri prieštaravimą pateikusi Susitariančioji Šalis bet kada gali jį atsiimti; atsiėmus prieštaravimą atitinkama priemonė jai tampa privaloma.

                        4.

                                    a)

                                    Praėjus vieneriems metams nuo priemonės įsigaliojimo, bet kuri Susitariančioji Šalis gali atsakingajam sekretoriui pranešti apie savo ketinimą nutraukti privalomą šios priemonės taikymą; jei Susitariančioji Šalis tokio pranešimo neatsiima, priemonė jai tampa neprivaloma praėjus vieneriems metams nuo dienos, kurią atsakingasis sekretorius gavo tokį pranešimą.

                                    b)

                                    Priemonei pagal a punktą tapus kuriai nors Susitariančiajai Šaliai neprivaloma, ta priemonė tampa neprivaloma bet kuriai kitai Susitariančiajai Šaliai tą dieną, kurią atsakingasis sekretorius gauna tos Susitariančiosios Šalies pranešimą dėl ketinimo nutraukti privalomą priemonės taikymą.

                  5.   Bet kuri Susitariančioji Šalis, pagal 2 dalį teikianti prieštaravimą dėl priemonės arba pagal 4 dalį teikianti pranešimą dėl ketinimo nutraukti privalomą priemonės taikymą, kartu pateikia tokio veiksmo priežasčių paaiškinimą. Tokiame paaiškinime nurodoma, ar, jos nuomone, priemonė yra nesuderinama su Konvencijos nuostatomis, ar priemonė savo forma arba esme tą Susitariančiąją Šalį nepagrįstai diskriminuoja. Be to, paaiškinime nurodomi veiksmai, kurių ji ketina imtis pateikusi prieštaravimą arba pranešimą, įskaitant alternatyvių šią Konvenciją atitinkančių atitinkamų žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, kurias ji ketina įgyvendinti arba įgyvendina, aprašą.
            6.   Atsakingasis sekretorius visoms Susitariančiosioms Šalims nedelsdamas praneša:

                        a)

                        apie pagal 2 ar 3 dalis gautą arba atsiimtą prieštaravimą;

                        b)

                        dieną, kurią priemonė tampa privaloma pagal 1 dalį;

                        c)

                        apie pagal 4 dalį gautą pranešimą; ir

                        d)

                        apie kiekvieną pagal 5 dalį gautą alternatyvių priemonių paaiškinimą ir aprašą.

                  7.   Bet kuri Susitariančioji Šalis, taikanti 2, 4 ar 5 dalyse nurodytą procedūrą, taip pat gali teikti klausimą svarstyti ad hoc darbo grupei. II priedas taikomas mutatis mutandis.
            8.   Jei Susitariančioji Šalis neteikia klausimo svarstyti ad hoc darbo grupei pagal 7 dalį, Komisija sprendimą, ar tos Susitariančiosios Šalies pagal 5 dalį gautą paaiškinimą teikti svarstyti ad hoc darbo grupei, priima paprasta balsų dauguma, balsuojant paštu. Jei Komisija nusprendžia klausimą teikti svarstyti ad hoc darbo grupei, II priedas taikomas mutatis mutandis.
            9.   Jei pagal 8 dalį Komisija nusprendžia neteikti klausimo svarstyti ad hoc darbo grupei, bet kuri Susitariančioji Šalis gali prašyti sušaukti Komisijos susirinkimą, kad būtų persvarstyta Komisijos priimta priemonė ir pagal 5 dalį pateiktas paaiškinimas.
            10.   Pagal 7 arba 8 dalis suformuota ad hoc darbo grupė apsvarsto pagal 5 dalį pateiktą paaiškinimą bei su juo susijusią priemonę ir pateikia Komisijai rekomendaciją:

                        a)

                        ar Susitariančiosios Šalies pagal 5 dalį pateiktas paaiškinimas yra tinkamai pagrįstas ir, jei pagrįstas, ar reikėtų tą priemonę atitinkamai iš dalies pakeisti arba panaikinti, arba, nustačius, kad paaiškinimas netinkamai pagrįstas, ar priemonė turėtų būti palikta; ir

                        b)

                        ar Susitariančiosios Šalies pagal 5 dalį pateiktame paaiškinime nurodytos alternatyvios priemonės atitinka šios Konvencijos tikslą ir nepažeidžia visų Susitariančiųjų Šalių atitinkamų teisių.

                  11.   Ne vėliau kaip per trisdešimties dienų nuo pagal šį straipsnį nustatytų ad hoc darbo grupės svarstymų pabaigos, Komisija sušaukia susirinkimą ad hoc darbo grupės rekomendacijoms apsvarstyti.
            12.   Jei 7–11 dalyse nurodytos procedūros užbaigtos, bet kuri Susitariančioji Šalis gali taikyti XV straipsnyje nurodytas ginčų sprendimo procedūras.
            XV straipsnis
            Ginčų sprendimas
            1.   Susitariančiosios Šalys bendradarbiauja, siekdamos išvengti ginčų.
            2.   Jei tarp dviejų arba daugiau Susitariančiųjų Šalių kyla ginčas dėl šios Konvencijos aiškinimo arba taikymo, įskaitant XIV straipsnio 5 dalyje nurodytą paaiškinimą, veiksmus, kurių imasi prieštaravimą pagal XIV straipsnio 2 dalį pateikusi Susitariančioji Šalis, ir pagal XIV straipsnio 4 dalį pateiktą pranešimą, tos Susitariančiosios Šalys (toliau – ginčo Susitariančiosios Šalys) siekia ginčą išspręsti derybų, tyrimo, tarpininkavimo, sutaikinimo būdu, arbitražo tvarka, teismo sprendimu, svarstant ad hoc darbo grupėje ar kitomis jų pasirinktomis taikiomis priemonėmis.
            3.   Jei ginčas kyla dėl Komisijos pagal VI straipsnio 8 ir 9 dalis priimtos priemonės aiškinimo ar taikymo arba su ta priemone susijusių klausimų, įskaitant XIV straipsnio 5 dalyje nurodytą paaiškinimą, veiksmus, kurių imasi prieštaravimą pagal XIV straipsnio 2 dalį pateikusi ginčo Susitariančioji Šalis, ir pagal XIV straipsnio 4 dalį pateiktą pranešimą, ginčo Susitariančiosios Šalys gali pagal II priedą perduoti ginčą spręsti taikant neprivalomą ad hoc darbo grupės procedūrą.
            4.   Jei ginčas perduotas spręsti ad hoc darbo grupei, ad hoc darbo grupė kuo skubiau pasitaria su ginčo Susitariančiosiomis Šalimis, siekdama ginčą išspręsti kuo greičiau. Ad hoc darbo grupė pateikia ataskaitą ginčo Susitariančiosioms Šalims ir per atsakingąjį sekretorių – kitoms Susitariančiosioms Šalims. Ataskaitoje pateikiamos rekomendacijos, kurios, ad hoc darbo grupės nuomone, yra tinkamos ginčui išspręsti.
            5.   Jei ginčo Susitariančiosios Šalys pritaria ad hoc darbo grupės rekomendacijoms, jos per keturiolika dienų nuo ad hoc darbo grupės ataskaitos gavimo visoms kitoms Susitariančiosioms Šalims per atsakingąjį sekretorių praneša apie veiksmus, kurių jos ketina imtis siekdamos įgyvendinti tas rekomendacijas. Po to ad hoc darbo grupės rekomendacijos gali būti perduotos Komisijai svarstyti atitinkama jos tvarka.
            6.   Jei po ad hoc darbo grupės rekomendacijų ginčo išspręsti nepavyksta, bet kuri ginčo Susitariančioji Šalis gali teikti ginčą spręsti taikant privalomą procedūrą, kurios metu priimti sprendimai yra privalomi pagal 1982 m. konvencijos XV dalies 2 skyrių arba 1995 m. susitarimo VIII dalį.
            7.   Jei ginčo Susitariančiosios Šalys susitaria teikti ginčą spręsti taikant ad hoc darbo grupės procedūrą, jos taip pat gali susitarti laikinai, iki bus pateikta ad hoc darbo grupės ataskaita, taikyti atitinkamą Komisijos priimtą priemonę, išskyrus jei ginčą jos išsprendė kitomis priemonėmis.
            8.   Jei ginčo Susitariančiosios Šalys negali susitarti dėl jokio 2 dalyje nurodyto taikaus ginčo sprendimo būdo arba negali susitarti kitaip, vienos iš jų prašymu ginčas teikiamas spręsti taikant privalomą procedūrą, kurios metu priimti sprendimai yra privalomi pagal 1982 m. konvencijos XV dalies 2 skyrių arba 1995 m. susitarimo VIII dalį.
            9.   Jei ginčo Susitariančiosios šalys nusprendžia pasinaudoti privaloma procedūra, kurią taikant priimti sprendimai yra privalomi, jos laikinai taiko visas ad hoc darbo grupės pagal 4 dalį arba, prireikus, pagal XIV straipsnio 10 dalį, pateiktas rekomendacijas, jeigu nesusitaria kitaip. Jos toliau taiko tokias lygiavertes laikinas priemones ar kitus susitarimus, dėl kurių susitaria, kol teismas ar tribunolas, kurio jurisdikcijai priklauso ginčas, paskiria laikinąsias priemones ar priima sprendimą arba kol atitinkama priemonė baigia galioti.
            10.   5 dalyje nurodytos pranešimo nuostatos taikomos mutatis mutandis laikinųjų priemonių, taikomų pagal 7 dalį arba paskirtų pagal 9 dalį, arba visų teismo ar tribunolo, kuriam pateiktas ginčas, sprendimų atžvilgiu.
            11.   Teismas, tribunolas ar ad hoc darbo grupė, kuriems ginčas pateiktas pagal šį straipsnį, siekdami įgyvendinti šios Konvencijos tikslą taiko atitinkamas šios Konvencijos, 1982 m. konvencijos, 1995 m. susitarimo nuostatas, bendrai priimtus gyvųjų išteklių išsaugojimo ir valdymo standartus ir kitas šiai Konvencijai neprieštaraujančias tarptautinės teisės taisykles.
            12.   Nei viena šios Konvencijos nuostata nepanaikina ginčo Susitariančiosios Šalies, kaip 1982 m. konvenciją pasirašiusios valstybės, teisės teikti ginčą spręsti taikant privalomą procedūrą, kurią taikant priimti sprendimai yra privalomi kitai Konvenciją pasirašiusiai valstybei pagal 1982 m. konvencijos XV dalies 2 skyrių, arba ginčo Susitariančiosios Šalies, kaip 1995 m. susitarimą pasirašiusios valstybės, teisės teikti ginčą spręsti taikant privalomą procedūrą, kurią taikant priimti sprendimai yra privalomi kitai susitarimą pasirašiusiai valstybei pagal 1995 m. susitarimo 30 straipsnį.
            XVI straipsnis
            Bendradarbiavimas su Konvencijos nepasirašiusiomis šalimis
            1.   Jei teisę plaukioti su Konvencijos nepasirašiusios šalies vėliava turintis laivas dalyvauja reguliuojamame rajone vykdomoje žvejybos veikloje, Komisija paprašo vėliavos valstybės visapusiškai bendradarbiauti su Organizacija, pasirašant Konvenciją arba sutinkant taikyti Komisijos priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones.
            2.   Susitariančiosios Šalys:

                        a)

                        dalijasi informacija apie teisę plaukioti su Konvencijos nepasirašiusios šalies vėliava turinčių laivų reguliuojamame rajone vykdomą žvejybos veiklą ir apie visus veiksmus, kurių jos ėmėsi tokios žvejybos veiklos atžvilgiu;

                        b)

                        imasi šiai Konvencijai ir tarptautinei teisei neprieštaraujančių priemonių, skirtų teisę plaukioti su Konvencijos nepasirašiusios valstybės vėliava turintiems laivams atgrasyti nuo žvejybos veiklos, mažinančios Komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą;

                        c)

                        bet kurią šios Konvencijos nepasirašiusią valstybę informuoja apie jos piliečių arba teisę plaukioti su jos vėliava turinčių laivų vykdomą žvejybos veiklą, mažinančią Komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą; ir

                        d)

                        siekia bendradarbiauti su bet kuria Konvencijos nepasirašiusia valstybe, kuri, kaip nustatyta, importavo, eksportavo ar reeksportavo žuvininkystės produktus, gautus Konvencijos rajone vykdant žvejybos veiklą.

                  XVII straipsnis
            Bendradarbiavimas su kitomis organizacijomis
            Organizacija:

                        a)

                        abipusiai svarbiais klausimais atitinkamai bendradarbiauja su Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, kitomis Jungtinių Tautų specialiosiomis agentūromis ir kitomis susijusiomis organizacijomis;

                        b)

                        siekia užmegzti bendradarbiavimo ryšius ir šiuo tikslu gali sudaryti susitarimus su tarpvyriausybinėmis organizacijomis, galinčiomis jai padėti vykdyti veiklą ir turinčiomis kompetenciją užtikrinti ilgalaikę gyvųjų išteklių ir jų ekosistemų apsaugą ir tausų jų naudojimą. Ji gali tokias organizacijas raginti siųsti stebėtojus dalyvauti jos ar pavaldžių įstaigų susirinkimuose; ji taip pat gali kreiptis dėl dalyvavimo tokių organizacijų susirinkimuose; ir

                        c)

                        bendradarbiauja su kitomis atitinkamomis regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis, atsižvelgdama į jų priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones.

                  XVIII straipsnis
            Persvarstymas
            Komisija periodiškai imasi persvarstyti ir įvertinti šios Konvencijos nuostatų tinkamumą ir prireikus siūlo tų nuostatų stiprinimo priemones ir įgyvendinimo būdus, siekdama išspręsti problemas, su kuriomis susiduriama įgyvendinant šios Konvencijos tikslus.
            XIX straipsnis
            Priedai
            Priedai yra sudedamoji šios Konvencijos dalis ir, jeigu aiškiai nenustatyta kitaip, darant nuorodą į šią Konvenciją daroma nuoroda ir į jos priedus.
            XX straipsnis
            Gera valia ir teisių pažeidimas
            Susitariančiosios Šalys gera valia vykdo pagal šią Konvenciją prisiimtus įsipareigojimus ir naudojasi šioje Konvencijoje pripažintomis teisėmis taip, kad jos nebūtų pažeidžiamos.
            XXI straipsnis
            Ryšys su kitais susitarimais
            1.   Ši Konvencija nekeičia Susitariančiųjų Šalių teisių ir įsipareigojimų pagal kitus susitarimus, neprieštaraujančius šiai Konvencijai ir netrukdančius kitoms Susitariančiosioms Šalims naudotis savo teisėmis ar vykdyti savo įsipareigojimus pagal šią Konvenciją.
            2.   Nei viena šios Konvencijos nuostata nepažeidžia Susitariančiosioms Šalims 1982 m. konvencijoje arba 1995 m. susitarime nustatytų teisių, jurisdikcijos ir pareigų. Ši Konvencija aiškinama ir taikoma atsižvelgiant į 1982 m. konvenciją bei 1995 m. susitarimą ir jų laikantis.
            XXII straipsnis
            Konvencijos pakeitimai
            1.   Bet kuri Susitariančioji Šalis gali siūlyti šios Konvencijos pakeitimus; juos svarsto ir dėl jų sprendimą priima Komisija savo metiniame arba neeiliniame susirinkime. Visi siūlomi pakeitimai atsakingajam sekretoriui siunčiami ne vėliau kaip likus devyniasdešimčiai dienų iki susirinkimo, kuriame siūloma svarstyti minėtuosius pakeitimus; atsakingasis sekretorius pasiūlymus nedelsdamas persiunčia visoms Susitariančiosioms Šalims.
            2.   Siūlomam pakeitimui priimti būtina trijų ketvirtadalių visų Susitariančiųjų Šalių balsų dauguma. Tokio patvirtinto pakeitimo tekstą depozitaras persiunčia visoms Susitariančiosioms Šalims.
            3.   Pakeitimas visoms Susitariančiosioms Šalims įsigalioja praėjus šimtui dvidešimt dienų nuo perdavimo dienos, nurodytos depozitaro pranešime apie trijų ketvirtadalių Susitariančiųjų Šalių rašytinio pritarimo gavimą, išskyrus tuos atvejus, kai kuri nors Susitariančioji Šalis per devyniasdešimt dienų nuo perdavimo dienos, nurodytos depozitaro pranešime apie tokį gavimą, praneša depozitarui apie savo prieštaravimą pakeitimui; tokiu atveju pakeitimas neįsigalioja nė vienai Susitariančiajai Šaliai. Prieštaravimą pakeitimui pareiškusi Susitariančioji Šalis gali tokį savo prieštaravimą bet kada atsiimti. Jei atsiimami visi pateikti prieštaravimai pakeitimui, kurį patvirtino trys ketvirtadaliai Susitariančiųjų Šalių, pakeitimas visoms Susitariančiosioms Šalims įsigalioja praėjus šimtui dvidešimt dienų nuo perdavimo dienos, nurodytos depozitaro pranešime apie paskutinio prieštaravimo atsiėmimo dokumento gavimą.
            4.   Laikoma, kad šalis, tapusi šios Konvencijos Susitariančiąja Šalimi po to, kai šio straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka patvirtinamas pakeitimas, pritaria tam pakeitimui.
            5.   Depozitaras nedelsdamas praneša visoms Susitariančiosioms Šalims apie pritarimų pakeitimams gavimą, prieštaravimų pakeitimams gavimą arba prieštaravimų atsiėmimą, taip pat apie pakeitimų įsigaliojimą.
            6.   Nepaisant 1–5 dalių, Komisija dviejų trečdalių visų Susitariančiųjų Šalių balsų dauguma gali:

                        a)

                        atsižvelgdama į Mokslo tarybos rekomendaciją ir jei mano, kad tai būtina išteklių valdymo tikslais, atitinkamai suskirsto reguliuojamą rajoną į mokslinius ir statistinius parajonius, reguliuojamus kvadratus ir pakvadračius. Tokių parajonių, kvadratų ir pakvadračių ribos nurodomos I priede;

                        b)

                        Mokslo tarybos prašymu ir jei mano, kad tai būtina išteklių valdymo, moksliniais ir statistiniais tikslais, keičia I priede nurodytų mokslinių ir statistinių parajonių, kvadratų ir pakvadračių ribas, jei tam pritaria kiekviena susijusi pakrantės valstybė.“

         4 straipsnis
         XXII straipsnis laikomas XXIII straipsniu.
         5 straipsnis
         XXIII straipsnis išbraukiamas.
         6 straipsnis
         XXIV ir XXV straipsniai išbraukiami ir pakeičiami šiais naujais straipsniais:

            „XXIV straipsnis
            Denonsavimas
            1.   Susitariančioji Šalis gali denonsuoti šią Konvenciją, iki bet kurių metų birželio 30 d. (imtinai) pateikdama depozitarui raštišką pranešimą. Denonsavimas įsigalioja tų pačių metų gruodžio 31 d. Depozitaras apie tai nedelsdamas praneša visoms kitoms Susitariančiosioms Šalims.
            2.   Tuoj po to bet kuri kita Susitariančioji Šalis taip pat gali denonsuoti Konvenciją, pateikdama depozitarui raštišką pranešimą ne vėliau kaip praėjus trisdešimčiai dienų nuo pranešimo pagal 1 dalį pateikimo; denonsavimas įsigalioja tų pačių metų gruodžio 31 d. Depozitaras apie tai nedelsdamas praneša visoms kitoms Susitariančiosioms Šalims.
            XXV straipsni
            Registravimas
            1.   Šios Konvencijos originalas atiduodamas saugoti Kanados Vyriausybei; ji patvirtintas Konvencijos kopijas išsiunčia visoms ją pasirašiusioms šalims ir visoms Susitariančiosioms Šalims.
            2.   Depozitaras šią Konvenciją ir visus jos pakeitimus įregistruoja Jungtinių Tautų sekretoriate.“

         7 straipsnis
         I ir II priedai išbraukiami.
         8 straipsnis
         III priedas išbraukiamas ir pakeičiamas šiais dviem priedais:
         „
               Konvencijos I priedas

                  Moksliniai ir statistiniai parajoniai, kvadratai ir pakvadračiai

               Šios Konvencijos IV straipsnyje nustatyti moksliniai ir statistiniai parajoniai, kvadratai ir pakvadračiai yra šie:
               1.a)   0 parajonis
               Konvencijos rajono dalis, kurią pietuose riboja linija, brėžiama tiesiai į rytus nuo taško, esančio 61° 00′ šiaurės platumos ir 65° 00′ vakarų ilgumos, iki taško, esančio 61° 00′ šiaurės platumos ir 59° 00′ vakarų ilgumos; iš ten – pietryčių kryptimi išilgai loksodromos iki taško, esančio 60° 12′ šiaurės platumos ir 57° 13′ vakarų ilgumos; o ten rytuose riboja geodezinės linijos, jungiančios šiuos taškus:

                           Taško Nr.

                           Platuma

                           Ilguma

                           1

                           60° 12,0′

                           57° 13,0′

                           2

                           61° 00,0′

                           57° 13,1′

                           3

                           62° 00,5′

                           57° 21,1′

                           4

                           62° 02,3′

                           57° 21,8′

                           5

                           62° 03,5′

                           57° 22,2′

                           6

                           62° 11,5′

                           57° 25,4′

                           7

                           62° 47,2′

                           57° 41,0′

                           8

                           63° 22,8′

                           57° 57,4′

                           9

                           63° 28,6′

                           57° 59,7′

                           10

                           63° 35,0′

                           58° 02,0′

                           11

                           63° 37,2′

                           58° 01,2′

                           12

                           63° 44,1′

                           57° 58,8′

                           13

                           63° 50,1′

                           57° 57,2′

                           14

                           63° 52,6′

                           57° 56,6′

                           15

                           63° 57,4′

                           57° 53,5′

                           16

                           64° 04,3′

                           57° 49,1′

                           17

                           64° 12,2′

                           57° 48,2′

                           18

                           65° 06,0′

                           57° 44,1′

                           19

                           65° 08,9′

                           57° 43,9′

                           20

                           65° 11,6′

                           57° 44,4′

                           21

                           65° 14,5′

                           57° 45,1′

                           22

                           65° 18,1′

                           57° 45,8′

                           23

                           65° 23,3′

                           57° 44,9′

                           24

                           65° 34,8′

                           57° 42,3′

                           25

                           65° 37,7′

                           57° 41,9′

                           26

                           65° 50,9′

                           57° 40,7′

                           27

                           65° 51,7′

                           57° 40,6′

                           28

                           65° 57,6′

                           57° 40,1′

                           29

                           66° 03,5′

                           57° 39,6′

                           30

                           66° 12,9′

                           57° 38,2′

                           31

                           66° 18,8′

                           57° 37,8′

                           32

                           66° 24,6′

                           57° 37,8′

                           33

                           66° 30,3′

                           57° 38,3′

                           34

                           66° 36,1′

                           57° 39,2′

                           35

                           66° 37,9′

                           57° 39,6′

                           36

                           66° 41,8′

                           57° 40,6′

                           37

                           66° 49,5′

                           57° 43,0′

                           38

                           67° 21,6′

                           57° 52,7′

                           39

                           67° 27,3′

                           57° 54,9′

                           40

                           67° 28,3′

                           57° 55,3′

                           41

                           67° 29,1′

                           57° 56,1′

                           42

                           67° 30,7′

                           57° 57,8′

                           43

                           67° 35,3′

                           58° 02,2′

                           44

                           67° 39,7′

                           58° 06,2′

                           45

                           67° 44,2′

                           58° 09,9′

                           46

                           67° 56,9′

                           58° 19,8′

                           47

                           68° 01,8′

                           58° 23,3′

                           48

                           68° 04,3′

                           58° 25,0′

                           49

                           68° 06,8′

                           58° 26,7′

                           50

                           68° 07,5′

                           58° 27,2′

                           51

                           68° 16,1′

                           58° 34,1′

                           52

                           68° 21,7′

                           58° 39,0′

                           53

                           68° 25,3′

                           58° 42,4′

                           54

                           68° 32,9′

                           59° 01,8′

                           55

                           68° 34,0′

                           59° 04,6′

                           56

                           68° 37,9′

                           59° 14,3′

                           57

                           68° 38,0′

                           59° 14,6′

                           58

                           68° 56,8′

                           60° 02,4′

                           59

                           69° 00,8′

                           60° 09,0′

                           60

                           69° 06,8′

                           60° 18,5′

                           61

                           69° 10,3′

                           60° 23,8′

                           62

                           69° 12,8′

                           60° 27,5′

                           63

                           69° 29,4′

                           60° 51,6′

                           64

                           69° 49,8′

                           60° 58,2′

                           65

                           69° 55,3′

                           60° 59,6′

                           66

                           69° 55,8′

                           61° 00,0′

                           67

                           70° 01,6′

                           61° 04,2′

                           68

                           70° 07,5′

                           61° 08,1′

                           69

                           70° 08,8′

                           61° 08,8′

                           70

                           70° 13,4′

                           61° 10,6′

                           71

                           70° 33,1′

                           61° 17,4′

                           72

                           70° 35,6′

                           61° 20,6′

                           73

                           70° 48,2′

                           61° 37,9′

                           74

                           70° 51,8′

                           61° 42,7′

                           75

                           71° 12,1′

                           62° 09,1′

                           76

                           71° 18,9′

                           62° 17,5′

                           77

                           71° 25,9′

                           62° 25,5′

                           78

                           71° 29,4′

                           62° 29,3′

                           79

                           71° 31,8′

                           62° 32,0′

                           80

                           71° 32,9′

                           62° 33,5′

                           81

                           71° 44,7′

                           62° 49,6′

                           82

                           71° 47,3′

                           62° 53,1′

                           83

                           71° 52,9′

                           63° 03,9′

                           84

                           72° 01,7′

                           63° 21,1′

                           85

                           72° 06,4′

                           63° 30,9′

                           86

                           72° 11,0′

                           63° 41,0′

                           87

                           72° 24,8′

                           64° 13,2′

                           88

                           72° 30,5′

                           64° 26,1′

                           89

                           72° 36,3′

                           64° 38,8′

                           90

                           72° 43,7′

                           64° 54,3′

                           91

                           72° 45,7′

                           64° 58,4′

                           92

                           72° 47,7′

                           65° 00,9′

                           93

                           72° 50,8′

                           65° 07,6′

                           94

                           73° 18,5′

                           66° 08,3′

                           95

                           73° 25,9′

                           66° 25,3′

                           96

                           73° 31,1′

                           67° 15,1′

                           97

                           73° 36,5′

                           68° 05,5′

                           98

                           73° 37,9′

                           68° 12,3′

                           99

                           73° 41,7′

                           68° 29,4′

                           100

                           73° 46,1′

                           68° 48,5′

                           101

                           73° 46,7′

                           68° 51,1′

                           102

                           73° 52,3′

                           69° 11,3′

                           103

                           73° 57,6′

                           69° 31,5′

                           104

                           74° 02,2′

                           69° 50,3′

                           105

                           74° 02,6′

                           69° 52,0′

                           106

                           74° 06,1′

                           70° 06,6′

                           107

                           74° 07,5′

                           70° 12,5′

                           108

                           74° 10,0′

                           70° 23,1′

                           109

                           74° 12,5′

                           70° 33,7′

                           110

                           74° 24,0′

                           71° 25,7′

                           111

                           74° 28,6′

                           71° 45,8′

                           112

                           74° 44,2′

                           72° 53,0′

                           113

                           74° 50,6′

                           73° 02,8′

                           114

                           75° 00,0′

                           73° 16,3′

                           115

                           75° 05′

                           73° 30′

                     iš ten – tiesiai į šiaurę iki lygiagretės, esančios 78° 10′ šiaurės platumos; vakaruose riboja linija, prasidedanti ties 61° 00′ šiaurės platumos ir 65° 00′ vakarų ilgumos ir besitęsianti šiaurės vakarų kryptimi išilgai loksodromos iki Bafino salos pakrantės East Bluff (61° 55′ šiaurės platumos ir 66° 20′ vakarų ilgumos); iš ten – šiaurės kryptimi išilgai Bafino, Byloto, Devono ir Elesmero salų pakrančių ir pagal 80° vakarų ilgumos dienovidinį vandenyse tarp tų salų iki 78° 10′ šiaurės platumos; šiaurėje riboja 78° 10′ šiaurės platumos lygiagretė.
               1.b)   0 parajonį sudaro du kvadratai:

                           0–A kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į šiaurę nuo 66° 15′ šiaurės platumos lygiagretės;

                           0–B kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į pietus nuo 66° 15′ šiaurės platumos lygiagretės.

                     2.a)   1 parajonis
               Konvencijos rajono dalis, esanti į rytus nuo 0 parajonio ir į šiaurės rytus nuo loksodromos, jungiančios tašką, esantį 60° 12′ šiaurės platumos ir 57° 13′ vakarų ilgumos, su tašku, esančiu 52° 15′ šiaurės platumos ir 42° 00′ vakarų ilgumos.
               2.b)   1 parajonį sudaro šeši kvadratai:

                           1A kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į šiaurę nuo 68° 50′ šiaurės platumos lygiagretės (Qasigiannguit);

                           1B kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp 66° 15′ šiaurės platumos lygiagretės (maždaug penkios jūrmylės į šiaurę nuo Umanarsugssuak) ir 68° 50′ šiaurės platumos lygiagretės (Qasigiannguit);

                           1C kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp 66° 15′ šiaurės platumos lygiagretės (maždaug 4 jūrmylės į šiaurę nuo Nuuk) ir 68° 15′ šiaurės platumos lygiagretės (maždaug 5 jūrmylės į šiaurę nuo Umanarsugssuak);

                           1D kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp 62° 30′ šiaurės platumos lygiagretės (Paamiut ledynas) ir 64° 15′ šiaurės platumos lygiagretės (maždaug 4 jūrmylės į šiaurę nuo Nuuk);

                           1E kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp 60° 45′ šiaurės platumos lygiagretės (Desolation kyšulys) ir 62° 30′ šiaurės platumos lygiagretės (Paamiut ledynas);

                           1F kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į pietus nuo 60° 45′ šiaurės platumos lygiagretės (Desolation kyšulys).

                     3.a)   2 parajonis
               Konvencijos rajono dalis, esanti į rytus nuo 64° 30′ vakarų ilgumos dienovidinio, kertančio Hadsono sąsiaurį, į pietus nuo 0 parajonio, į pietvakarius nuo 1 parajonio ir į šiaurę nuo 52° 15′ šiaurės platumos lygiagretės.
               3.b)   2 parajonį sudaro trys kvadratai:

                           2G kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į šiaurę nuo 57° 40′ šiaurės platumos lygiagretės (Mugford kyšulys);

                           2H kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp 55° 20′ šiaurės platumos lygiagretės (Hopedale) ir 57° 40′ šiaurės platumos lygiagretės (Mugford kyšulys);

                           2J kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į pietus nuo 55° 20′ šiaurės platumos lygiagretės (Hopedale).

                     4.a)   3 parajonis
               Konvencijos rajono dalis, esanti į pietus nuo 52° 15′ šiaurės platumos lygiagretės ir į rytus nuo linijos, brėžiamos tiesiai į šiaurę nuo Bauld kyšulio šiaurinėje Niufaundlando pakrantėje iki 52° 15′ šiaurės platumos; į šiaurę nuo 39° 00′ šiaurės platumos lygiagretės; į šiaurės rytus nuo loksodromos, prasidedančios 39° 00′ šiaurės platumos ir 50° 00′ vakarų ilgumos ir besitęsiančios šiaurės vakarų kryptimi tol, kol kerta tašką, esantį 43° 30′ šiaurės platumos ir 55° 00′ vakarų ilgumos, link taško, esančio 47° 50′ šiaurės platumos ir 60° 00′ vakarų ilgumos, kol linija kerta tiesią liniją, jungiančią Ray kyšulio tašką, esantį 47° 37,0′ šiaurės platumos ir 59° 18,0′ vakarų ilgumos Niufaundlando pakrantėje, su Šiaurės kyšulio tašku, esančiu 47° 02,0′ šiaurės platumos ir 60° 25,0′ vakarų ilgumos Keip Bretono saloje; iš ten – šiaurės rytų kryptimi išilgai minėtosios linijos iki Ray kyšulio taško, esančio 47° 37,0′ šiaurės platumos ir 59° 18,0′ vakarų ilgumos.
               4.b)   3 parajonį sudaro šeši kvadratai:

                           3K kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į šiaurę nuo 49° 15′ šiaurės platumos lygiagretės (Frylso kyšulys, Niufaundlandas);

                           3L kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp Niufaundlando pakrantės atkarpos nuo Frylso kyšulio iki Šv. Marijos kyšulio ir linijos, kuri nusakoma taip: prasideda nuo Frylso kyšulio, iš ten eina tiesiai į rytus iki 46° 30′ vakarų ilgumos dienovidinio; iš ten – tiesiai į pietus iki 46° 00′ šiaurės platumos lygiagretės; iš ten – tiesiai į vakarus iki 54° 30′ vakarų ilgumos dienovidinio; iš ten – išilgai loksodromos iki Šv. Marijos kyšulio Niufaundlande.

                           3M kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į pietus nuo 49° 15′ šiaurės platumos lygiagretės ir į rytus nuo 46° 30′ vakarų ilgumos dienovidinio;

                           3N kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į pietus nuo 46° 00′ šiaurės platumos lygiagretės ir tarp 46° 30′ vakarų ilgumos dienovidinio bei 51° 00′ šiaurės platumos dienovidinio;

                           3O kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į pietus nuo 46° 00′ šiaurės platumos lygiagretės ir tarp 51° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio bei 54° 30′ vakarų ilgumos dienovidinio;

                           3P kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į pietus nuo Niufaundlando pakrantės ir į vakarus nuo linijos, brėžiamos nuo Šv. Marijos kyšulio Niufaundlande iki taško, esančio 46° 00′ šiaurės platumos ir 54° 30′ vakarų ilgumos; iš ten – tiesiai į pietus iki parajonio ribos;
                           3P kvadratas dalijamas į du pakvadračius:

                                       3Pn – šiaurės vakarų pakvadratis – 3P kvadrato dalis, esanti į šiaurės vakarus nuo linijos, brėžiamos nuo taško, esančio 47° 30,7′ šiaurės platumos ir 57° 43,2′ vakarų ilgumos Niufaundlande, apytiksliai į pietvakarius iki taško, esančio 46° 50,7′ šiaurės platumos ir 58° 49,0′ vakarų ilgumos;

                                       3Ps – pietryčių pakvadratis – 3P kvadrato dalis, esanti į pietryčius nuo linijos, kurios koordinatės pateiktos 3Pn pakvadračio apibrėžtyje.

                     5.a)   4 parajonis
               Konvencijos rajono dalis, esanti į šiaurę nuo 39° 00′ šiaurės platumos lygiagretės, į vakarus nuo 3 parajonio ir į rytus nuo linijos, kuri:
               pradedama brėžti nuo Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kanados tarptautinės sienos Grand Manan sąsiauryje galutinio taško, esančio 44° 46′ 35,346′′ šiaurės platumos ir 66° 54′ 11,253′ vakarų ilgumos; iš ten brėžiama tiesiai į pietus iki 43° 50′ šiaurės platumos lygiagretės; iš ten — tiesiai į vakarus iki 67° 24′ 27,24′′ vakarų ilgumos dienovidinio; iš ten – pietvakarių kryptimi išilgai geodezinės linijos iki taško, esančio 42° 53′ 14′′ šiaurės platumos ir 67° 44′ 35′′ vakarų ilgumos; iš ten – pietryčių kryptimi išilgai geodezinės linijos iki taško, esančio 42° 31′ 08′′ šiaurės platumos ir 67° 28′ 05′′ vakarų ilgumos; iš ten – išilgai geodezinės linijos iki taško, esančio 42° 20′ šiaurės platumos ir 67° 18′ 13,15′′ vakarų ilgumos;
               iš ten – tiesiai į rytus iki taško, esančio 66° 00′ vakarų ilgumos; iš ten – pietryčių kryptimi išilgai loksodromos iki taško, esančio 42° 00′ šiaurės platumos ir 65° 40′ vakarų ilgumos, o iš ten – tiesiai į pietus iki 39° 00′ šiaurės platumos lygiagretės.
               5.b)   4 parajonį sudaro šeši kvadratai:

                           4R kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp Niufaundlando pakrantės nuo Bauld kyšulio iki Ray kyšulio ir linijos, kuri: pradedama brėžti nuo Bauld kyšulio, iš ten brėžiama tiesiai į šiaurę iki 52° 15′ šiaurės platumos lygiagretės, iš ten – tiesiai į vakarus iki Labradoro pakrantės, iš ten – palei Labradoro pakrantę iki Labradoro ir Kvebeko sienos galutinio taško, iš ten – pietvakarių kryptimi išilgai loksodromos iki taško, esančio 49° 25′ šiaurės platumos ir 60° 00′ vakarų ilgumos, iš ten – tiesiai į pietus iki taško, esančio 47° 50′ šiaurės platumos ir 60° 00′ vakarų ilgumos, iš ten – pietryčių kryptimi išilgai loksodromos iki taško, kuriame 3 parajonio riba kerta tiesią liniją, jungiančią Šiaurės kyšulį Naujojoje Škotijoje su Ray kyšuliu Niufaundlande, iš ten – iki Ray kyšulio Niufaundlande;

                           4S kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp pietinės Kvebeko pakrantės nuo Labradoro ir Kvebeko sienos galutinio taško iki Pte. des Monts ir linijos, kuri: pradedama brėžti nuo Pte. des Monts, iš ten brėžiama tiesiai į rytus iki taško, esančio 49° 25′ šiaurės platumos ir 64° 40′ vakarų ilgumos; iš ten – rytų–pietryčių kryptimi išilgai loksodromos iki taško, esančio 47° 50′ šiaurės platumos ir 60° 00′ vakarų ilgumos; iš ten – tiesiai į šiaurę iki taško, esančio 49° 25′ šiaurės platumos ir 60° 00′ vakarų ilgumos; iš ten – šiaurės rytų kryptimi išilgai loksodromos iki Labradoro ir Kvebeko sienos galutinio taško;

                           4T kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp Naujosios Škotijos, Niu Brunsviko ir Kvebeko pakrančių atkarpos nuo Šiaurės kyšulio iki Pte. des Monts ir linijos, kuri: pradedama brėžti nuo Pte. des Monts, iš ten brėžiama tiesiai į rytus iki taško, esančio 49° 25′ šiaurės platumos ir 64° 40′ vakarų ilgumos; iš ten – pietryčių kryptimi išilgai loksodromos iki taško, esančio 47° 50′ šiaurės platumos ir 60° 00′ vakarų ilgumos; iš ten – pietų kryptimi išilgai loksodromos iki Šiaurės kyšulio Naujojoje Škotijoje;

                           4V kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp Naujosios Škotijos pakrantės atkarpos nuo Šiaurės kyšulio iki Fourchu ir linijos, kuri: pradedama brėžti nuo Fourchu, iš ten brėžiama rytų kryptimi išilgai loksodromos iki taško, esančio 45° 40′ šiaurės platumos ir 60° 00′ vakarų ilgumos, iš ten brėžiama tiesiai į pietus išilgai 60° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio iki 44° 10′ šiaurės platumos lygiagretės; iš ten – tiesiai į rytus iki 59° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio; iš ten – tiesiai į pietus iki 39° 00′ šiaurės platumos lygiagretės; iš ten – tiesiai į rytus iki taško, kuriame 3 ir 4 parajonių ribos susikerta su 39° 00′ šiaurės platumos lygiagrete; iš ten – palei ribą tarp 3 ir 4 parajonių ir linijos šiaurės vakarų kryptimi iki taško, esančio 47° 50′ šiaurės platumos ir 60° 00′ vakarų ilgumos; iš ten – pietų kryptimi išilgai loksodromos iki Šiaurės kyšulio Naujojoje Škotijoje;
                           4V kvadratas dalijamas į du pakvadračius:

                                       4Vn – šiaurės pakvadratis – 4V kvadrato dalis, esanti į šiaurę nuo 45° 40′ šiaurės platumos lygiagretės;

                                       4Vn – pietų pakvadratis – 4V kvadrato dalis, esanti į pietus nuo 45° 40′ šiaurės platumos lygiagretės.

                           4W kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp Naujosios Škotijos pakrantės atkarpos nuo Halifakso iki Fourchu ir linijos, kuri: pradedama brėžti nuo Fourchu, iš ten brėžiama rytų kryptimi išilgai loksodromos iki taško, esančio 45° 40′ šiaurės platumos ir 60° 00′ vakarų ilgumos; iš ten – tiesiai į pietus išilgai 60° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio iki 44° 10′ šiaurės platumos lygiagretės; iš ten – tiesiai į rytus iki 59° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio; iš ten – tiesiai į pietus iki 39° 00′ šiaurės platumos lygiagretės; iš ten – tiesiai į vakarus iki 63° 20′ vakarų ilgumos dienovidinio; iš ten – tiesiai į šiaurę iki to dienovidinio taško, esančio 44° 20′ šiaurės platumos; iš ten – šiaurės vakarų kryptimi išilgai loksodromos iki Halifakso Naujojoje Škotijoje;

                           4X kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp 4 rajono vakarinės ribos ir Niu Brunsviko bei Naujosios Škotijos pakrančių atkarpos nuo galutinio Niu Brunsviko ir Maino sienos taško iki Halifakso ir linijos, kuri: pradedama brėžti nuo Halifakso, iš ten brėžiama pietryčių kryptimi išilgai loksodromos iki taško, esančio 44° 20′ šiaurės platumos ir 63° 20′ vakarų ilgumos; iš ten – tiesiai į pietus iki 39° 00′ šiaurės platumos lygiagretės; iš ten – tiesiai į vakarus iki 65° 40′ vakarų ilgumos dienovidinio.

                     6.a)   5 parajonis
               Konvencijos rajono dalis, esanti į vakarus nuo 4 rajono vakarinės ribos, į šiaurę nuo 39° 00′ šiaurės platumos lygiagretės ir į rytus nuo 71° 40′ vakarų ilgumos dienovidinio.
               6.b)   5 parajonį sudaro du kvadratai:

                           5Y kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti tarp Maino, Niu Hempšyro ir Masačiusetso pakrantės atkarpos nuo Maino ir Niu Brunsviko sienos iki 70° 00′ vakarų ilgumos ties Kodo kyšuliu (maždaug 42° šiaurės platumos) ir linijos, kuri: pradedama brėžti nuo Kodo kyšulio ties 70° vakarų ilgumos (maždaug 42° šiaurės platumos), iš ten brėžiama tiesiai į šiaurę iki taško, esančio 42° 20′ šiaurės platumos; iš ten – tiesiai į rytus iki taško, esančio 67° 18′ 13,15′′ vakarų ilgumos ties 4 ir 5 parajonių riba; iš ten – išilgai tos ribos iki Kanados ir Jungtinių Amerikos Valstijų sienos;

                           5Z kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į pietryčius nuo 5Y kvadrato.
                           5Z kvadratas dalijamas į du pakvadračius: rytų pakvadratį ir vakarų pakvadratį, kurie apibrėžiami taip:

                                       5Ze – rytų pakvadratis – 5Z kvadrato dalis, esanti į rytus nuo 70° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio;

                                       5Zw – vakarų pakvadratis – 5Z kvadrato dalis, esanti į vakarus nuo 70° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio.

                     7.a)   6 parajonis
               Konvencijos rajono dalis, kurią riboja linija, brėžiama nuo Rhode salos pakrantės taško, esančio 71° 40′ vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki taško, esančio 39° 00′ šiaurės platumos; iš ten – tiesiai į rytus iki taško, esančio 42° 00′ vakarų ilgumos; iš ten – tiesiai į pietus iki taško, esančio 35° 00′ šiaurės platumos; iš ten – tiesiai į vakarus iki Šiaurės Amerikos pakrantės; iš ten – į šiaurę išilgai Šiaurės Amerikos pakrantės iki taško Rhode saloje, esančio 71° 40′ vakarų ilgumos.
               7.b)   6 parajonį sudaro aštuoni kvadratai:

                           6A kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti yra į šiaurę nuo 39° 00′ šiaurės platumos lygiagretės ir į vakarus nuo 5 parajonio;

                           6B kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į vakarus nuo 70° 00′ vakarų ilgumos, į pietus nuo 39° 00′ šiaurės platumos lygiagretės ir į šiaurės vakarus nuo linijos, brėžiamos į vakarus išilgai 37° 00′ šiaurės platumos lygiagretės iki 76° 00′ vakarų ilgumos, iš ten – tiesiai į pietus iki Henrio kyšulio Virdžinijoje;

                           6C kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į vakarus nuo 70° 00′ vakarų ilgumos ir į pietus nuo 6B kvadrato;

                           6D kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į rytus nuo 6B ir 6C kvadratų ir į vakarus nuo 65° 00′ vakarų ilgumos;

                           6E kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į rytus nuo 6D kvadrato ir į vakarus nuo 60° 00′ vakarų ilgumos;

                           6F kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į rytus nuo 6E kvadrato ir į vakarus nuo 55° 00′ vakarų ilgumos;

                           6G kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į rytus nuo 6F kvadrato ir į vakarus nuo 50° 00′ vakarų ilgumos;

                           6H kvadratas
                           Parajonio dalis, esanti į rytus nuo 6G kvadrato ir į vakarus nuo 42° 00′ vakarų ilgumos.

               Konvencijos II priedas

                  Svarstymo ad hoc darbo grupėje pagal XV straipsnį taisyklės

                           1.

                           Atsakingasis sekretorius parengia ir tvarko ekspertų, norinčių ir galinčių dirbti darbo grupėje, sąrašą. Kiekviena Susitariančioji Šalis turi teisę skirti ne daugiau kaip penkis ekspertus, turinčius žinių, susijusių su žvejybos, kuriai taikoma Konvencija, teisiniais, moksliniais ar techniniais aspektais. Ekspertus skirianti Susitariančioji Šalis pateikia informaciją apie susijusią kiekvieno paskirto eksperto kompetenciją ir patirtį.

                           2.

                           Ginčo Susitariančiosios Šalys apie savo ketinimą teikti ginčą svarstyti ad hoc darbo grupei praneša atsakingajam sekretoriui. Prie pranešimo pridedamas išsamus ginčo dalyko aprašas ir kiekvienos Šalies motyvai. Atsakingasis sekretorius pranešimo kopiją nedelsdamas perduoda visoms Susitariančiosioms Šalims.

                           3.

                           Jei kita Susitariančioji Šalis nori tapti ginčo šalimi, ji gali įsijungti į ad hoc darbo grupės suformavimo procesą, išskyrus jei tam nepritaria pradinės ginčo šalys. Ginčo šalimi tapti norinti Susitariančioji Šalis apie savo ketinimą turėtų pranešti per 15 dienų nuo 2 dalyje nurodyto pranešimo gavimo.

                           4.

                           Ne anksčiau kaip po 30 dienų ir ne vėliau kaip per 45 dienas nuo 2 dalyje nurodyto pranešimo gavimo ginčo Susitariančiosios Šalys praneša atsakingajam sekretoriui apie ad hoc darbo grupės suformavimą ir darbo grupės narių vardus bei pavardes ir grupės darbo grafiką. Jei Šalys nesusitaria kitaip, taikoma ši tvarka:

                                       a)

                                          ad hoc darbo grupę sudaro trys nariai;

                                       b)

                                       abi ginčo Susitariančiosios Šalys išrenka po vieną ad hoc darbo grupės narį ir susitaria dėl trečio nario;

                                       c)

                                       trečias ad hoc darbo grupės narys yra jos pirmininkas;

                                       d)

                                       trečias ad hoc darbo grupės narys nėra kurios nors ginčo Susitariančiosios Šalies valstybės pilietis, ir jo tautybė nėra tokia pati, kokia yra kurio nors iš dviejų pirmųjų darbo grupės narių tautybė; ir

                                       e)

                                       jei ginčą sprendžia daugiau nei dvi Susitariančiosios Šalys, tos Susitariančiosios Šalys, kurių interesai sutampa, kartu išrenka vieną ad hoc darbo grupės narį. Jei ginčo Šalys negali susitarti dėl trečio ad hoc darbo grupės nario, tą narį paskiria Tarptautinio jūrų teisės tribunolo pirmininkas, išskyrus jei ginčo Susitariančiosios Šalys susitaria, kad trečią narį turi paskirti kitas asmuo arba trečioji valstybė.

                                 Atsakingasis sekretorius pranešimo kopiją nedelsdamas perduoda visoms Susitariančiosioms Šalims.

                           5.

                           Bet kuri ginčo šalimi nesanti Susitariančioji Šalis gali dalyvauti ad hoc darbo grupės posėdžiuose, teikti ad hoc darbo grupei rašytinius arba žodinius pareiškimus ir gauti kiekvienos ginčo šalies pareiškimus.

                           6.

                           Ginčo Susitariančiosios Šalies prašymu arba savo iniciatyva ad hoc darbo grupė gali kreiptis į bet kurį asmenį ar įstaigą, kurie, jos nuomone, galėtų suteikti informaciją ir pateikti techninės srities rekomendacijas, jei tam pritaria ginčo šalys.

                           7.

                           Jeigu ginčo Susitariančiosios Šalys nesusitaria kitaip, ad hoc darbo grupė per 90 dienų nuo ad hoc darbo grupės suformavimo parengia Konvencijos XV straipsnio 4 dalyje nurodytas ataskaitą ir rekomendacijas. Ataskaita ir rekomendacijos susiję tik su ginčo dalyku; jose nurodomos priežastys, kuriomis jos grindžiamos. Per atsakingąjį sekretorių ataskaita ir rekomendacijos nedelsiant perduodamos visoms Susitariančiosioms Šalims.

                           8.

                              Ad hoc darbo grupė siekia, kad jos išvados būtų patvirtintos konsensusu. Jeigu tai neįmanoma, ad hoc darbo grupė išvadas priima savo narių, kuriems neleidžiama susilaikyti balsuojant, balsų dauguma.

                           9.

                              Ad hoc darbo grupė savo nuožiūra gali priimti darbo tvarkos taisykles, būtinas procedūroms pagreitinti.

                           10.

                              Ad hoc darbo grupės išlaidas vienodomis dalimis padengia ginčo Susitariančiosios Šalys.

                           11.

                           Jei ginčą sprendžia pagal XIV straipsnio 7 ir 8 dalis sudaryta ad hoc darbo grupė, Šalimis laikomos Komisija ir prieštaravimą pateikusi Susitariančioji Šalis; taikomos šio priedo nuostatos, išskyrus 3 dalį ir 4 dalies e punktą.

                     “