title: 2003 m. vasario 27 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2000/265/EB dėl finansinio reglamento, reglamentuojančio Tarybos Generalinio sekretoriaus pavaduotojo vardu tam tikrų valstybių narių naudai sudarytų sutarčių, susijusių su Šengeno aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros Sisnet įrengimu ir veikimu, valdymo biudžetinius aspektus, nustatymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D0171

Oficialusis leidinys L 069 , 13/03/2003 p. 0025 - 0026

		Tarybos Sprendimas2003 m. vasario 27 d.iš dalies keičiantis Sprendimą 2000/265/EB dėl finansinio reglamento, reglamentuojančio Tarybos Generalinio sekretoriaus pavaduotojo vardu tam tikrų valstybių narių naudai sudarytų sutarčių, susijusių su Šengeno aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros "Sisnet" įrengimu ir veikimu, valdymo biudžetinius aspektus, nustatymo(2003/171/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridedamo Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos teisės sistemą (toliau - Šengeno protokolas) 2 straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmąjį sakinį,kadangi:(1) Tarybos Generalinio sekretoriaus pavaduotojas Sprendimu 1999/870/EB [1] buvo įgaliotas Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą kontekste veikti kaip tam tikrų valstybių narių atstovas sudarant su Šengeno aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros (toliau - "Sisnet") įrengimu ir veikimu susijusias sutartis ir tokias sutartis administruoti.(2) Pagal tas sutartis atsirandantys finansiniai įsipareigojimai vykdomi ne iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Dėl to 1977 m. gruodžio 21 d. Finansinio reglamento, taikytino Europos Bendrijų bendrajam biudžetui [2], nuostatos jiems netaikomos.(3) Sprendimu 2000/265/EB [3] buvo priimtas finansinis reglamentas, kuriame išdėstytos konkrečios taisyklės, nustatančios išsamią tvarką, kaip sudaryti ir vykdyti biudžetą, būtiną sudarant sutartis atsirandančioms išlaidoms apmokėti, sudarant sutartis atsirandantiems įsipareigojimams vykdyti, kaip išieškoti atitinkamų valstybių mokėtinus įnašus ir kaip pateikti bei tikrinti sąskaitas.(4) Laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 - naujojo Europos Bendrijų finansinio reglamento - nuostatų, buvo padaryti tam tikri Bendrijos institucijų vidaus finansinės kontrolės tvarkos pakeitimai, dėl kurių reikia formaliai pakeisti Sprendime 2000/265/EB pateiktą finansinį reglamentą.(5) Šis sprendimas pagal Šengeno protokolą yra Šengeno acquis plėtojimo dalis,NUSPRENDĖ:1 straipsnisSprendimo 2000/265/EB 14 straipsnis pakeičiamas taip:"14 straipsnisFinansų kontrolieriaus darbą atlieka Tarybos Generalinio Sekretoriato pareigūnas arba tarnautojas, tuo tikslu paskirtas Generalinio Sekretoriaus pavaduotojo, kuris nustato šios kontrolės sąlygas, sprendimu."2 straipsnis1. Šis sprendimas taikomas nuo 2003 m. sausio 1 d.2. Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 2003 m. vasario 27 d.Tarybos varduPirmininkasM. Chrisochoïdis[1] OL L 337, 1999 12 30, p. 41.[2] Panaikintas Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 248, 2002 9 16, p. 1).[3] OL L 85, 2000 4 6, p. 12. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2000/664/EB (OL L 278, 2000 10 31, p. 24).--------------------------------------------------


11.8.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 265/158

         P8_TA(2015)0239
   Audito Rūmų nario skyrimas: Bettina Michelle Jakobsen, DK
   2015 m. liepos 7 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Bettiną Michellę Jakobsen Audito Rūmų nare (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))
   (Konsultavimasis)
   (2017/C 265/22)

      Europos Parlamentas,

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0122/2015),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8–0198/2015),

               A.

               kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomos kandidatės kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

               B.

               kadangi per 2015 m. birželio 17 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidatės, kurią Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nare, klausymas;

               1.

               teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti Bettiną Michellę Jakobsen Audito Rūmų nare;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms.


title: 2009/212/EB: 2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos rekonstrukcijos agentūros 2006 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
31.3.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 88/158

         2008 m. balandžio 22 d.

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   dėl Europos rekonstrukcijos agentūros 2006 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2009/212/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Europos rekonstrukcijos agentūros 2006 finansinių metų galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos rekonstrukcijos agentūros 2006 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į Tarybos 2008 m. vasario 12 d. rekomendaciją (5843/2008 – C6-0084/2008),
   atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2667/2000 dėl Europos rekonstrukcijos agentūros įsteigimo (4), ir ypač į jo 8 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) 185 straipsnyje, ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A6–0112/2008),

               1.

               pažymi, kad Europos rekonstrukcijos agentūros galutinės metinės ataskaitos pridėtos prie Audito Rūmų ataskaitos;

               2.

               pritaria Europos rekonstrukcijos agentūros 2006 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos rekonstrukcijos agentūros direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL C 261, 2007 10 31, p. 13.

      (2)  OL C 309, 2007 12 19, p. 40.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 306, 2000 12 7, p. 7.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.


title: 1980 m. sausio 21 d. Tarybos sprendimas dėl Akušerių mokymo patariamojo komiteto įsteigimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31980D0156

Oficialusis leidinys L 033 , 11/02/1980 p. 0013 - 0014 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 16 tomas 1 p. 0045  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 01 tomas 2 p. 0142  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 16 tomas 1 p. 0045  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 06 tomas 2 p. 0100  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 06 tomas 2 p. 0100

		Tarybos sprendimas1980 m. sausio 21 d.dėl Akušerių mokymo patariamojo komiteto įsteigimo(80/156/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Komisijos pateiktą sprendimo projektą,kadangi 1974 m. birželio 6 d. rezoliucijoje dėl abipusio diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų pripažinimo Taryba paskelbė, kad ji pasisako už patariamųjų komitetų įkūrimą;kadangi abipusiai pripažįstant akušerių diplomus, sertifikatus ir kitus oficialius kvalifikacijos pažymėjimus yra svarbu užtikrinti palyginus aukštus mokymo standartus;kadangi, siekiant prisidėti prie šio tikslo įgyvendinimo, pageidautina įsteigti Komisijai patariantį patariamąjį komitetą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisKomisijoje įsteigiamas Akušerių mokymo patariamasis komitetas, toliau — komitetas.2 straipsnis1. Šio komiteto tikslas yra padėti visoje Bendrijoje užtikrinti palyginti aukštus akušerių mokymo standartus.2. Šį tikslą jis įgyvendina tokiomis priemonėmis:- keičiasi išsamia informacija apie valstybėse narėse vykdomo mokymo metodus, teorinio ir praktinio mokymo turinį, lygį ir struktūrą,- organizuoja diskusijas ir konsultacijas, kurių tikslas — plėtoti bendrą požiūrį į siektinus akušerių mokymui taikomus standartus ir tam tikrais atvejais — į tokio mokymo struktūrą ir turinį,- tikrina, kaip pirmiau minėtas mokymas yra derinamas su akušerinės praktikos, medicinos ir socialinių mokslų bei mokymo metodų raida.3. Komitetas perduoda Komisijai ir valstybėms narėms savo nuomones ir rekomendacijas, įskaitant, kuomet jis mano, kad tai yra reikalinga, pasiūlymus dėl pakeitimų, kurie turi būti padaryti su akušerių mokymu susijusiose Direktyvų 80/154/EEB [1] ir 80/155/EEB [2] nuostatose.4. Komitetas taip pat pataria Komisijai visais kitais su akušerių mokymu susijusiais klausimais, kuriuos svarstyti jam gali perduoti Komisija.3 straipsnis1. Komitetą sudaro iš kiekvienos valstybės narės paskirti trys ekspertai:- vienas ekspertas — praktikuojantis specialistas,- vienas ekspertas — iš įstaigos, atsakingos už akušerių mokymą,- vienas ekspertas — iš valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos.2. Kiekvienas narys turi pakaitinį narį. Pakaitiniai nariai gali dalyvauti Komiteto posėdžiuose.3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalyje nurodytus narius ir pakaitinius narius siūlo valstybės narės. Nariai, nurodyti šio straipsnio 1 dalies pirmoje ir antroje įtraukose, ir jų pakaitiniai nariai yra siūlomi gavus praktikuojančių akušerijos specialistų ir už akušerių mokymą atsakingų įstaigų pasiūlymą. Taip pasiūlytus narius ir pakaitinius narius skiria Taryba.4 straipsnis1. Komiteto narių kadencija yra treji metai. Pasibaigus šiam laikotarpiui, komiteto nariai eina pareigas tol, kol juos pakeičia arba pratęsiama jų kadencija.2. Bet kurio nario kadencija gali pasibaigti prieš pasibaigiant trejų metų laikotarpiui, jeigu jis atsistatydina arba jam mirus, arba jis pakeičiamas kitu asmeniu pagal 3 straipsnyje nustatytą tvarką. Asmuo paskiriamas likusiam kadencijos laikui.5 straipsnisKomitetas iš savo narių išsirenka pirmininką ir du pirmininko pavaduotojus. Jis nustato savo darbo veiklos taisykles. Posėdžio darbotvarkę sudaro Komiteto pirmininkas, pasikonsultavęs su Komisija.6 straipsnisKomitetas gali sudaryti darbo grupes, pakviesti stebėtojus ar ekspertus, kad jie padėtų sprendžiant visus specialius su jo darbu susijusius klausimus.7 straipsnisSekretoriato paslaugas komitetui teikia Komisija.Priimta Briuselyje, 1980 m. sausio 21 d.Tarybos varduPirmininkasG. Marcora[1] OL L 33, 1980 2 11, p. 1.[2] OL L 33, 1980 2 11, p. 8.--------------------------------------------------


title: 2009 m. gegužės 27 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUPOL COPPS/1/2009 dėl prie Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) prisidedančių valstybių komiteto įsteigimo

text:
29.5.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 132/18

      POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUPOL COPPS/1/2009
   2009 m. gegužės 27 d.
   dėl prie Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) prisidedančių valstybių komiteto įsteigimo
   (2009/412/BUSP)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečią dalį,
   atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2005/797/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) (1), ypač į jų 12 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Bendrųjų veiksmų 2005/797/BUSP 12 straipsnio 3 dalį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti atitinkamą sprendimą dėl prie EUPOL COPPS prisidedančių valstybių komiteto įsteigimo.

               (2)

               2001 m. birželio 15–16 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatytos trečiųjų valstybių indėlių į policijos misijas gairės ir sąlygos. 2002 m. gruodžio 10 d. Taryba pritarė dokumentui „Konsultacijos dėl valstybių, kurios nėra ES narės, indėlio į ES civilines krizių valdymo operacijas ir jo sąlygos“, kuriame toliau buvo plėtojama trečiųjų valstybių dalyvavimo civilinėse krizių valdymo operacijose tvarka, įskaitant prisidedančių valstybių komiteto įsteigimą.

               (3)

               Prie EUPOL COPPS prisidedančių valstybių komitetas turėtų atlikti svarbų vaidmenį vykdant kasdienį misijos administravimą. Jis turėtų būti pagrindinis forumas, skirtas aptarti visoms su kasdieniniu misijos administravimu susijusioms problemoms. PSK, vykdantis misijos politinę priežiūrą ir jai strategiškai vadovaujantis, turėtų atsižvelgti į prisidedančių valstybių komiteto nuomones,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Įsteigimas
   Šiuo sprendimu įsteigiamas prie Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) prisidedančių valstybių komitetas (toliau – Komitetas).
   2 straipsnis
   Funkcijos
   1.   Komitetas gali reikšti nuomones. PSK atsižvelgia į tokias nuomones ir vykdo misijos politinę priežiūrą bei jai strategiškai vadovauja.
   2.   Komiteto įgaliojimai yra išdėstyti dokumente „Konsultacijos dėl valstybių, kurios nėra ES narės, indėlio į ES civilines krizių valdymo operacijas ir jo sąlygos“.
   3 straipsnis
   Sudėtis
   1.   Visos ES valstybės narės turi teisę dalyvauti Komiteto diskusijose. Tačiau tik prisidedančios valstybės dalyvauja kasdieniame misijos administravime. Misijoje dalyvaujančių trečiųjų valstybių atstovai gali dalyvauti Komiteto posėdžiuose. Europos Bendrijų Komisijos atstovas taip pat gali dalyvauti Komiteto posėdžiuose.
   2.   Komitetas reguliariai gauna informaciją iš misijos vadovo.
   4 straipsnis
   Pirmininkas
   EUPOL COPPS atveju Komitetui pirmininkauja, atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalyje nurodytus įgaliojimus, Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio atstovas, aktyviai konsultuodamasis su pirmininkaujančia valstybe nare.
   5 straipsnis
   Posėdžiai
   1.   Pirmininkas reguliariai šaukia Komiteto posėdžius. Pirmininko iniciatyva arba dalyvaujančios valstybės atstovo prašymu prireikus gali būti šaukiami neeiliniai posėdžiai.
   2.   Pirmininkas iš anksto išsiunčia preliminarią posėdžio darbotvarkę ir su posėdžiu susijusius dokumentus. Pirmininkas yra atsakingas už Komiteto diskusijų rezultatų perteikimą PSK.
   6 straipsnis
   Konfidencialumas
   1.   Komiteto posėdžiams ir protokolams pagal 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimą 2001/264/EB (2) taikomi Tarybos saugumo nuostatai. Visų pirma Komiteto nariai turi turėti reikiamus saugumo leidimus.
   2.   Komiteto svarstymų dalyviai yra saistomi pareigos saugoti profesinę paslaptį.
   7 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2009 m. gegužės 27 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         I. ŠRÁMEK

      (1)  OL L 300, 2005 11 17, p. 65.

      (2)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.


title: 1992 m. gegužės 18 d. Tarybos sprendimas, patvirtinantis EB–Japonijos pramonės bendradarbiavimo centro sustiprinimą

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31992D0278

Oficialusis leidinys L 144 , 26/05/1992 p. 0019 - 0019

		Tarybos sprendimas1992 m. gegužės 18 d.patvirtinantis EB–Japonijos pramonės bendradarbiavimo centro sustiprinimą(92/278/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 235 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],kadangi EB–Japonijos pramonės bendradarbiavimo centras buvo įsteigtas 1986 m., siekiant prisidėti prie Bendrijos ir Japonijos pramonės bendradarbiavimo;kadangi 1987 m. kovo mėnesio išvadose Taryba atkreipė dėmesį į Centro veiklos bandomojo etapo pradėjimą ir pritarė pramonės įnašui į jos įgyvendinimą;kadangi 1990 m. lapkričio 26 d. Taryba patvirtino Komisijos komunikato dėl pramonės politikos atviroje bei konkurencingoje aplinkoje išvadas;kadangi Komisija buvo paprašyta tęsti darbą pramonės politikos srityje atsižvelgiant į:- ekonomikos padėties vystymąsi ir svarbiausių industrinių šalių, kurios nėra EEB narės, ir naujų industrinių šalių strategijas,- poreikį tinkamai naudoti Bendrijos turimas priemones, siekiant sustiprinti Europos pramonės sistemos technologinius gebėjimus ir konkurencingumą;kadangi EB–Japonijos pramonės bendradarbiavimo centro veikla papildo Bendrijos veiklą pramonės politikos srityje;kadangi Centras yra bendrai finansuojamas iš Europos Bendrijų bendrojo biudžeto, MITI ir abiejų šalių pramonės įnašų;kadangi Centro, kuris lig šiol yra bandomasis projektas, veikla pasirodė esanti sėkminga daugiausia mokymo programų pateikimo Bendrijos įmonių verslo vadybininkams, kurių skaičius didėja, ir informavimo apie Japonijos verslo aplinką srityje;kadangi Centro priežiūros valdyba padarė išvadą, kad Centro veikla yra perspektyvi, nusipelno stiprios abiejų svarbiausių rėmėjų – Komisijos ir MITI – paramos ir turėtų būti sustiprinta;kadangi dėl to reikėtų patvirtinti siūlomą sustiprinimą ir įteisinti Centrą kaip bendrą EB ir Japonijos projektą;kadangi Sutartyje nėra numatyti kiti įgaliojimai šiam sprendimui priimti, nei nustatyta 235 straipsnyje,NUSPRENDĖ:1 straipsnisEuropos ekonominės bendrijos vardu patvirtinamas EB–Japonijos pramonės bendradarbiavimo centro sustiprinimas ir jo, kaip bendro Bendrijos ir Japonijos projekto, įteisinimas.2 straipsnisEB-Japonijos pramonės bendradarbiavimo centro uždavinys – prisidėti prie Bendrijos ir Japonijos pramonės bendradarbiavimo, pirmiausia organizuojant Europos verslo vadovų vadybos mokymo programas, teikiant informaciją apie Japonijos verslo aplinką ir galimybes bei siūlant programas Europos alternatyvios energijos specialistams.3 straipsnisEB-Japonijos pramonės bendradarbiavimo centras yra įsikūręs Tokijuje, Japonijoje.4 straipsnisCentrą bendrai finansuoja Japonijos Vyriausybė, Bendrija ir privatūs rėmėjai.5 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo dieną.Priimta Briuselyje, 1992 m. gegužės 18 d.Tarybos varduPirmininkasArlindo Marques Cunha[1] OL C 173, 1991 7 4, p. 4.[2] OL C 94, 1992 4 3.--------------------------------------------------


title: 2014/871/ES: 2014 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi aštuntajame Konvencijos dėl tarpvalstybinio pramoninių avarijų poveikio Šalių konferencijos pasitarime, dėl pasiūlymo iš dalies keisti tos Konvencijos I priedą

text:
5.12.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 349/50

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. gruodžio 1 d.
   kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi aštuntajame Konvencijos dėl tarpvalstybinio pramoninių avarijų poveikio Šalių konferencijos pasitarime, dėl pasiūlymo iš dalies keisti tos Konvencijos I priedą

      (2014/871/ES)

   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Sąjunga yra viena iš 1992 m. kovo 17 d. Helsinkyje priimtos Konvencijos dėl tarpvalstybinio pramoninių avarijų poveikio (1) (toliau – Konvencija) Šalių;

               (2)

               Konvencijos I priede pateiktas pavojingų medžiagų kategorijų sąrašas ir vardinis pavojingų medžiagų sąrašas, taip siekiant nustatyti pavojingos veiklos rūšis;

               (3)

               remiantis Konvencijos 26 straipsnio 4 dalimi, visi Konvencijos I priedo daliniai pakeitimai įsigalioja toms Konvencijos Šalims, kurios nepranešė jiems prieštaraujančios, praėjus 12 mėnesių nuo tada, kai Vykdomasis sekretoriatas tuos pakeitimus, priimtus Šalių konferencijos pasitarime devynių dešimtadalių pasitarime dalyvaujančių ir balsuojančių Šalių balsų dauguma, nusiunčia Šalims, jei bent šešiolika Šalių nepraneša tiems pakeitimams prieštaraujančios;

               (4)

               dėl Konvencijos I priedo pakeitimo teksto susitarta su Konvencijos plėtros darbo grupe, jį patvirtino Konvencijos biuras ir aštuntajame Šalių konferencijos pasitarime, vyksiančiame 2014 m. gruodžio 3–5 d. Ženevoje, bus pasiūlyta jį priimti;

               (5)

               pakeitus Konvencijos I priedą tas priedas būtų visiškai suderintas su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/18/ES (2) I priedu;

               (6)

               todėl reikėtų pritarti Konvencijos I priedo pakeitimui;

               (7)

               Konvencijos sudarymo metu Taryba pareiškė išlygų dėl Konvencijos taikymo laikantis Bendrijos vidaus taisyklių. Tos išlygos buvo grindžiamos Konvencijos I priedo ir galiojančių Sąjungos teisės aktų neatitikimais. Iš dalies pakeitus Konvencijos I priedą tų neatitikimų nebeliks. Todėl įsigaliojus Konvencijos I priedo pakeitimams tos išlygos turėtų būti panaikintos,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi aštuntajame Konvencijos dėl tarpvalstybinio pramoninių avarijų poveikio Šalių konferencijos pasitarime, – iš esmės pritarti siūlomam Konvencijos I priedo daliniam pakeitimui, įskaitant jo klaidų ištaisymą, pateiktam šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu atšaukti likusias išlygas, pareikštas pagal Sprendimą 98/685/EB (3), jei šio sprendimo 1 straipsnyje nurodytas Konvencijos I priedo pakeitimas įsigalios pagal Konvencijos 26 straipsnio 4 dalį.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 1 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         B. LORENZIN

      (1)  OL L 326, 1998 12 3, p. 5.

      (2)  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/18/ES dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės, iš dalies keičianti ir vėliau panaikinanti Tarybos direktyvą 96/82/EB (OL L 197, 2012 7 24, p. 1).

      (3)  1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/685/EB dėl Konvencijos dėl tarpvalstybinio pramoninių avarijų poveikio sudarymo (OL L 326, 1998 12 3, p. 1).

      SPRENDIMO PROJEKTAS, KURIUO IŠ DALIES KEIČIAMAS KONVENCIJOS I PRIEDAS,
      pateiktas Konvencijos plėtros darbo grupės
      Šalių Konferencija,
      pripažindama, kad, siekiant taikyti Jungtinių Tautų visuotinai suderintos cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistemos (ST/SG/AC.10/30/Rev.4) kriterijus ir nenukrypti nuo atitinkamų Europos Sąjungos teisės aktų, reikia atnaujinti Konvencijos dėl tarpvalstybinio pramoninių avarijų poveikio I priede pateiktas medžiagų ir mišinių kategorijas ir vardinį medžiagų ir jų ribinių kiekių sąrašą,
      atsižvelgdama į savo sprendimą peržiūrėti I priede nurodytas pavojingas medžiagas ir jų kiekius ir savo sprendimą 2004/4 sukurti Konvencijos plėtros darbo grupę,
      pritardama I priedo dalinio pakeitimo pasiūlymui, kurį ši darbo grupė parengė remdamasi nuodugnia peržiūra,
      iš dalies keičia su pavojingomis medžiagomis susijusį Konvencijos I priedą, siekdama nustatyti pavojingos veiklos rūšis, jį pakeičiant šio sprendimo priede pateiktu tekstu.

      PRIEDAS

         PAVOJINGOS MEDŽIAGOS, PAGAL KURIAS NUSTATOMOS PAVOJINGOS VEIKLOS RŪŠYS
          (1)

      Jeigu medžiaga ar mišinys, nurodyti II dalyje, taip pat yra priskiriami prie vienos ar daugiau I dalyje pateiktų kategorijų, naudojamas II dalyje nurodytas ribinis kiekis.
      Siekdamos nustatyti pavojingos veiklos rūšis, Šalys atsižvelgia į pavojingos veiklos vykdymo vietoje esančių arba, pagrįstai prognozuojant, galinčių susidaryti, jei veikla, įskaitant saugojimo veiklą, taptų nebekontroliuojama, pavojingų medžiagų faktines arba tikėtinas pavojingas savybes ir (arba) kiekius.
      I dalis
      Medžiagų ir mišinių kategorijos, konkrečiai nenurodytos II dalyje

                  Kategorija pagal Jungtinių Tautų pasauliniu mastu suderintą cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistemą (GHS)

                  Ribinis kiekis
                  (tonomis (metrinėmis))

                              1.

                              Ūmus toksiškumas, 1 kategorijos, visi paveikimo būdai (2)

                  20

                              2.

                              Ūmus toksiškumas:

                                          2 kategorija, visi paveikimo būdai (3)

                                          3 kategorijos, paveikimo būdas – įkvėpus (4)

                  200

                              3.

                              Specifinis toksiškumas konkrečiam organui (STOT) – vienkartinis poveikis STOT, 1 kategorijos (5)

                  200

                              4.

                              Sprogmenys – nestabilūs sprogmenys arba sprogmenys, kai medžiaga, mišinys arba gaminys priskiriamas GHS kriterijų 2.1.2 skyriaus 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 arba 1.6 poklasiams, arba medžiagos ar mišiniai, turinys sprogstamųjų savybių, nustatytų atliekant JT rekomendacijos dėl pavojingų krovinių vežimo (UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods: Manual of Tests and Criteria (Bandymų ir kriterijų vadovas)) I dalies 2 serijos bandymą ir nepriskiriamų pavojingumo klasėms „organiniai peroksidai“ arba „savaime reaguojančiosios medžiagos ir mišiniai“ (6)
                                  (7)

                  50

                              5.

                              Sprogmenys, kai medžiaga, mišinys arba gaminys priskiriamas GHS 2.1.2 skyriaus 1.4 poklasiui (7)
                                  (8)

                  200

                              6.

                              Degiosios dujos, 1 arba 2 kategorijos (9)

                  50

                              7.

                              Aerozoliai (10), 1 arba 2 kategorijos, kurių sudėtyje yra 1 arba 2 kategorijos degiųjų dujų arba 1 kategorijos degiųjų skysčių

                  500 (grynojo svorio)

                              8.

                              Aerozoliai, 1 arba 2 kategorijos, kurių sudėtyje nėra nei 1 arba 2 kategorijos degiųjų dujų, nei 1 kategorijos degiųjų skysčių (11)

                  50 000 (grynojo svorio)

                              9.

                              1 kategorijos oksiduojančiosios dujos (12)

                  200

                              10.

                              Degieji skysčiai:

                                          1 kategorijos degieji skysčiai arba

                                          2 arba 3 kategorijos degieji skysčiai, laikomi aukštesnėje nei jų virimo temperatūroje (13), arba

                                          kiti skysčiai, kurių pliūpsnio temperatūra ≤ 60 °C, laikomi aukštesnėje nei jų virimo temperatūroje (14)

                  50

                              11.

                              Degieji skysčiai:

                                          2 arba 3 kategorijos degieji skysčiai, jei dėl konkrečių perdirbimo sąlygų, pavyzdžiui, didelio slėgio ar aukštos temperatūros, gali kilti pramoninės avarijos pavojus (15), arba

                                          kiti skysčiai, kurių pliūpsnio temperatūra ≤ 60 °C, jei dėl konkrečių perdirbimo sąlygų, pavyzdžiui, didelio slėgio ar aukštos temperatūros, gali kilti pramoninės avarijos pavojus

                  200

                              12.

                              2 arba 3 kategorijos degieji skysčiai, kurių neapima 10 ir 11 kategorijos (16)

                  50 000

                              13.

                              Savaime reaguojančiosios medžiagos ir mišiniai, taip pat organiniai peroksidai:

                                          A ir B tipo savaime reaguojančios medžiagos ir mišiniai arba

                                          A ir B tipo organiniai peroksidai (17)

                  50

                              14.

                              Savaime reaguojančiosios medžiagos ir mišiniai, taip pat organiniai peroksidai:

                                          C, D, E ar F tipo savaime reaguojančios medžiagos ir mišiniai arba

                                          C, D, E ar F tipo organiniai peroksidai (18)

                  200

                              15.

                              Piroforiniai skysčiai ir kietosios medžiagos, 1 kategorijos

                  200

                              16.

                              Oksiduojantieji skysčiai ir oksiduojančiosios kietosios medžiagos, 1, 2 arba 3 kategorijos

                  200

                              17.

                              Pavojinga (-as) vandens aplinkai, ūmaus pavojaus 1 kategorijos arba lėtinio pavojaus 1 kategorijos (19)

                  200

                              18.

                              Pavojinga (-as) vandens aplinkai, lėtinio pavojaus 2 kategorijos (20)

                  500

                              19.

                              Medžiagos ir mišiniai, smarkiai reaguojantys su vandeniu, pvz., acetilchloridas, titano tetrachloridas

                  500

                              20.

                              1 kategorijos medžiagos ir mišiniai, kuriems reaguojant su vandeniu išsiskiria degiosios dujos (21)

                  500

                              21.

                              Medžiagos ir mišiniai, kuriems kontaktuojant su vandeniu išskiria toksiškos dujos (medžiagos ir mišiniai, kuriems kontaktuojant su vandeniu arba drėgnu oru išsiskiriančios dujos priskiriamos 1, 2 arba 3 kategorijos ūmiai toksiškoms medžiagoms, pvz., aliuminio fosfidas, fosforo pentasulfidas)

                  200

      II dalis
      Vardinis medžiagų sąrašas

                  Medžiaga

                  Ribinis kiekis
                  (metrinėmis tonomis)

                              1a.

                              Amonio nitratas (22)

                  10 000

                              1b.

                              Amonio nitratas (23)

                  5 000

                              1c.

                              Amonio nitratas (24)

                  2 500

                              1d.

                              Amonio nitratas (25)

                  50

                              2a.

                              Kalio nitratas (26)

                  10 000

                              2b.

                              Kalio nitratas (27)

                  5 000

                              3.

                              Arseno pentoksidas, arseno (V) rūgštis ir (arba) druskos

                  2

                              4.

                              Arseno trioksidas, arseno (III) rūgštis ir (arba) druskos

                  0,1

                              5.

                              Bromas

                  100

                              6.

                              Chloras

                  25

                              7.

                              Nikelio junginiai įkvepiamų miltelių pavidalu: nikelio monoksidas, nikelio dioksidas, nikelio sulfidas, trinikelio disulfidas, dinikelio trioksidas

                  1

                              8.

                              Etileniminas

                  20

                              9.

                              Fluoras

                  20

                              10.

                              Formaldehidas (koncentracija ≥ 90 %)

                  50

                              11.

                              Vandenilis

                  50

                              12.

                              Vandenilio chloridas (suskystintos dujos)

                  250

                              13.

                              Alkilšvino junginiai

                  50

                              14.

                              Suskystintos degiosios dujos, 1 arba 2 kategorijos (įskaitant suskystintas naftos dujas) ir gamtinės dujos (28)

                  200

                              15.

                              Acetilenas

                  50

                              16.

                              Etileno oksidas

                  50

                              17.

                              Propileno oksidas

                  50

                              18.

                              Metanolis

                  5 000

                              19.

                              4,4′-metilen bis (2-chloranilinas) ir (arba) druskos, miltelių pavidalo

                  0,01

                              20.

                              Metilizocianatas

                  0,15

                              21.

                              Deguonis

                  2 000

                              22.

                              Tolueno diizocianatas (2,4-tolueno diizocianatas ir 2,6-tolueno diizocianatas)

                  100

                              23.

                              Karbonildichloridas (fosgenas)

                  0,75

                              24.

                              Arsinas (arseno trihidridas)

                  1

                              25.

                              Fosfinas (fosforo trihidridas)

                  1

                              26.

                              Sieros dichloridas

                  1

                              27.

                              Sieros trioksidas

                  75

                              28.

                              Polichlorodibenzofuranai ir polichlorodibenzodioksinai (įskaitant tetrachlorodibenzodioksiną (TCDD)), apskaičiuoti TCDD ekvivalentu (29)

                  0,001

                              29.

                              Toliau išvardyti kancerogenai arba mišiniai, kuriuose yra toliau išvardytų kancerogenų, jei jų koncentracija didesnė kaip 5 % masės:
                              4-animobifenilas ir (arba) jo druskos, benzotrichloridas, benzidinas ir (arba) jo druskos, bis(chlormetil) eteris, chlormetilmetileteris, 1,2-dibrometanas, dietilsulfatas, dimetilsulfatas, dimetilkarbamoilchloridas, 1,2-dibrom-3-chlorpropanas, 1,2-dimetilhidrazinas, dimetilnirozaminas, heksametilfosforo triamidas, hidrazinas, 2-naftilaminas ir (arba) jo druskos, 4-nitrodifenilas ir 1,3 propansultonas

                  2

                              30.

                              Naftos produktai ir alternatyvus kuras:

                                          a)

                                          benzinai ir pirminiai benzinai;

                                          b)

                                          žibalai (įskaitant reaktyvinius degalus);

                                          c)

                                          gazoliai (įskaitant dyzelinius degalus, buitinio šildymo alyvas ir gazolių sumaišymo sroves);

                                          d)

                                          sunkusis mazutas;

                                          e)

                                          alternatyvus kuras, kurio tokia pati paskirtis, o degumas bei pavojai aplinkai panašūs į a–d punktuose nurodytų produktų

                  25 000

                              31.

                              Bevandenis amoniakas

                  200

                              32.

                              Boro trifluoridas

                  20

                              33.

                              Vandenilio sulfidas

                  20

                              34.

                              Piperidinas

                  200

                              35.

                              Bis(2-dimetilaminoetil)(metil)aminas

                  200

                              36.

                              3-(2-etilheksiloksi)propilaminas

                  200

                              37.

                              Mišiniai, kurių sudėtyje yra natrio hipochlorito, priskiriami ūmaus pavojaus vandens aplinkai 1 kategorijai [H400], kuriuose yra < 5 % aktyviojo chloro ir kurie nepriskiriami jokiai kitai I priedo 1 dalyje nurodytai pavojingumo kategorijai. (30)

                  500

                              38.

                              Propilaminas (31)

                  2 000

                              39.

                              Tret-butilakrilatas (31)

                  500

                              40.

                              2-metil-3- butennitrilas (31)

                  2 000

                              41.

                              Tetrahidro-3,5-dimetil-1,3,5-tiadiazin-2-tionas (dazometas) (31)

                  200

                              42.

                              Metilakrilatas (31)

                  2 000

                              43.

                              Metilpiridinas (31)

                  2 000

                              44.

                              Brom-3-chlorpropanas (31)

                  2 000

            Klaidų ištaisymas

                  1.

                  Priedas, I dalis, 8 punktas
                  Yra: „Aerozoliai“; turi būti: „Aerozoliai (10)“.

                  2.

                  Priedas, I dalis, 11 punktas, paskutinė eilutė
                  Yra: „pramoninės avarijos pavojus“; turi būti: „pramoninės avarijos pavojus (14)“.

                  3.

                  Priedas, II dalis, 43 punktas
                  Yra: „Metilpiridinas (31)“; turi būti: „3-Metilpiridinas (31)“.

                  4.

                  Priedas, 13, 15 ir 16 pastabos
                  Yra: „2.4.2 skyriaus“; turi būti: „2.6.2 skyriaus“.

         (1)  Jungtinių Tautų pasauliniu mastu suderintos cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistemos (GHS) (ST/SG/AC.10/30/Rev.4) kriterijai. Šalys turėtų naudotis šiais kriterijais klasifikuodamos medžiagas ir mišinius pagal šio priedo I dalį, nebent jų nacionalinės teisės aktuose būtų nustatyti kiti teisiškai privalomi kriterijai. Mišiniai traktuojami taip pat kaip grynosios medžiagos, jei jų koncentracija atitinka ribas, remiantis jų savybėmis nustatytas pagal GHS, nebent konkrečiai būtų nurodyta jų procentinė sudėtis ar kita indikacija.

         (2)  Pagal GHS 3.1.2 ir 3.1.3 skyrių kriterijus.

         (3)  Pagal GHS 3.1.2 ir 3.1.3 skyrių kriterijus.

         (4)  Medžiagos, priskiriamos 3 kategorijos ūmiai toksiškoms medžiagoms jas prarijus, tais atvejais, kai jų negalima priskirti ūmiai toksiškoms įkvėpus arba ūmiai toksiškoms patekus ant odos dėl to, kad nėra pakankamai įtikinamų toksiškumo įkvėpus arba patekus ant odos duomenų, jos priskiriamos 2 įrašui „Ūmiai toksiškos medžiagos“.

         (5)  Medžiagos, kurios turi reikšmingą toksinį poveikį žmonėms arba, remiantis bandymų su eksperimentiniais gyvūnais duomenimis, gali būti laikomos pasižyminčiomis reikšmingu toksiniu poveikiu po vienkartinio poveikio. Išsamesnės gairės pateikiamos GHS 3 dalies 3.8.1 diagramoje ir 3.8.1 lentelėje.

         (6)  Išbandyti, ar medžiagos bei mišiniai turi sprogiųjų savybių, būtina tik jei pagal Bandymų ir kriterijų vadovo 6 priedėlio 3 dalyje nurodytą atrankos procedūrą nustatyta, kad medžiaga arba mišinys gali turėti sprogiųjų savybių.

         (7)  Pavojingumo klasei „Sprogmenys“ priskiriami ir sprogieji gaminiai. Jei gaminyje esantis sprogiosios medžiagos arba mišinio kiekis yra žinomas, į tą kiekį atsižvelgiama šios Konvencijos taikymo tikslu. Jeigu gaminyje esantis sprogiosios medžiagos arba mišinio kiekis nėra žinomas, tada šios Konvencijos taikymo tikslu visas gaminys laikomas sprogmeniu.

         (8)  Jei 1.4 poklasio sprogmenys išpakuojami arba perpakuojami, jie priskiriami 4 įrašui („Sprogmuo“), nebent būtų įrodyta, kad pavojus ir toliau atitinka priskyrimo 1.4 poklasiui kriterijus pagal GHS.

         (9)  Pagal GHS 2.2.2 skyriaus kriterijus.

         (10)  Aerozoliai klasifikuojami pagal GHS 2.3 skyriaus kriterijus ir nurodyto Bandymų ir kriterijų vadovo III dalies 31 skirsnį.

         (11)  Norint, kad būtų taikomas šis įrašas, turi būti dokumentais įrodyta, kad aerozolio balionėlyje nėra nei 1 arba 2 kategorijos degiųjų dujų, nei 1 kategorijos degiųjų skysčių.

         (12)  Pagal GHS 2.4.2 skyriaus kriterijus.

         (13)  Pagal GHS 2.4.2 skyriaus kriterijus.

         (14)  Skysčiai, kurių pliūpsnio temperatūra yra aukštesnė kaip 35 °C, tam tikrais reguliavimo tikslais (pvz., transportavimo) gali būti laikomi nedegiaisiais skysčiais, jei Bandymų ir kriterijų vadovo III dalies 32 skirsnio ilgalaikio degumo bandymo L.2 rezultatai yra neigiami. Tačiau tai negalioja tokiomis sudėtingomis sąlygomis kaip aukšta temperatūra ar slėgis, todėl šie skysčiai į šį įrašą vis tiek įtraukti.

         (15)  Pagal GHS 2.4.2 skyriaus kriterijus.

         (16)  Pagal GHS 2.4.2 skyriaus kriterijus.

         (17)  Pagal GHS 2.8.2 ir 2.15.2.2 skyrių kriterijus.

         (18)  Pagal GHS 2.8.2 ir 2.15.2.2 skyrių kriterijus.

         (19)  Pagal GHS 4.1.2 skyriaus kriterijus.

         (20)  Pagal GHS 4.1.2 skyriaus kriterijus.

         (21)  Pagal GHS 2.12.2 skyriaus kriterijus.

         (22)  Amonio nitratas (10 000): trąšos, kurios gali irti savaime.
      Tai taikoma amonio nitrato sudėtinėms arba kompleksinėms trąšoms (sudėtinėms arba kompleksinėms trąšoms, kuriose yra amonio nitrato ir kartu fosfato ir (arba) kalio karbonato), kurios gali irti savaime, kaip nustatyta atliekant bandymą „Trough Test“ (žr. Bandymų ir kriterijų vadovo, III dalies 38.2 poskirsnį), ir kuriose dėl amonio nitrato esantis azotas sudaro:

                  a)

                  15,75 %–24,5 % svorio (kad 15,75 % ir 24,5 % svorio sudarytų dėl amonio nitrato esantis azotas, trąšose turi būti atitinkamai 45 % ir 70 % amonio nitrato) ir kuriose iš viso yra arba ne daugiau kaip 0,4 % degiųjų/organinių medžiagų, arba kurios atitinka atitinkamo atsparumo detonacijai bandymo (pvz., 4 colių plieno vamzdžio bandymo) reikalavimus;

                  b)

                  15,75 % svorio arba mažiau; tuomet degiųjų medžiagų kiekis neribojamas.

         (23)  Amonio nitratas (5 000): trąšų klasė.
      Taikoma paprastoms amonio nitrato trąšoms ir amonio nitrato sudėtinėms arba kompleksinėms trąšoms, kuriose dėl amonio nitrato esantis azotas sudaro:

                  a)

                  daugiau kaip 24,5 % svorio, išskyrus paprastų amonio nitrato trąšų ir dolomito, kalkių ir (arba) kalcio karbonato mišinius, kurių grynumas yra ne mažesnis kaip 90 %;

                  b)

                  daugiau kaip 15,75 % svorio amonio nitrato ir amonio sulfato mišinių atveju;

                  c)

                  daugiau kaip 28 % svorio (kad 28 % svorio sudarytų dėl amonio nitrato esantis azotas, trąšose turi būti 80 % amonio nitrato) paprastų amonio nitrato trąšų ir dolomito, kalkių ir (arba) kalcio karbonato mišinių, kurių grynumas yra ne mažesnis kaip 90 %, atveju, ir kurios atitinka atitinkamo atsparumo detonacijai bandymo (pvz., 4 colių plieno vamzdžio bandymo) reikalavimus.

         (24)  Amonio nitratas (2 500): techninė klasė.
      Tai taikoma:

                  a)

                  amonio nitratui ir jo mišiniams, kuriuose dėl amonio nitrato esantis azotas sudaro:

                              i)

                              24,5 %–28 % svorio ir kuriuose yra ne daugiau kaip 0,4 % degiųjų medžiagų;

                              ii)

                              daugiau kaip 28 % svorio ir kuriuose yra ne daugiau kaip 0,2 % degiųjų medžiagų,

                  b)

                  vandeniniams amonio nitrato tirpalams, kuriuose amonio nitrato koncentracija yra didesnė kaip 80 % svorio.

         (25)  Amonio nitratas (50): specifikacijų neatitinkančios medžiagos ir trąšos, kurios neatitinka atitinkamo atsparumo detonacijai bandymo (pvz., 4 colių plieno vamzdžio bandymo) reikalavimų.
      Tai taikoma:

                  a)

                  gamybos procese išbrokuotų medžiagų ir 23 bei 24 pastabose minimų amonio nitrato bei jo mišinių, paprastų amonio nitrato trąšų ir amonio nitrato sudėtinių arba kompleksinių trąšų, kurias gamintojui grąžina arba grąžino galutinis vartotojas, laikinam sandėliavimui arba perdirbimo gamykloje atliekamam perdarymui, perdirbimui ar apdorojimui, kad būtų galima saugiai naudoti, kadangi jos nebeatitinka 23 ir 24 pastabose nurodytų specifikacijų;

                  b)

                  22 pastabos a punkte ir 23 pastaboje minimoms trąšoms, kurios neatitinka atitinkamo atsparumo detonacijai bandymo (pvz., 4 colių plieno vamzdžio bandymo) reikalavimų.

         (26)  Kalio nitratas (10 000): kompleksinės kalio nitrato trąšos (priliuotos arba granulių pavidalo), kurioms būdingos tos pačios savybės kaip grynam kalio nitratui.

         (27)  Kalio nitratas (5 000): kompleksinės kalio nitrato trąšos (kristalų pavidalo), kurioms būdingos tos pačios pavojingos savybės kaip grynam kalio nitratui.

         (28)  Pagerintos biodujos: pagerintos biodujos šios Konvencijos įgyvendinimo tikslu gali būti klasifikuojamos pagal I priedo 2 dalies 14-ąjį įrašą, jei jos buvo perdirbtos laikantis išvalytoms ir pagerintoms biodujoms taikomų standartų, taip užtikrinant kokybę, lygiavertę gamtinių dujų kokybei, įskaitant metano kiekį, ir jei jose yra ne daugiau kaip 1 % deguonies.

         (29)  Polichlorodibenzofuranai ir polichlorodibenzodioksinai.
      Polichlorodibenzofuranų ir polichlorodibenzodioksinų kiekiai apskaičiuojami taikant toliau pateikiamus Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) dioksinų ir dioksinų tipo junginių (TEF) toksiškumo žmonėms ir žinduoliams ekvivalento faktorius, kurie peržiūrėti 2005 m.:
      PSO 2005 m. TEF

                  Dioksinai

                  TEF

                  Furanai

                  TEF

                  2,3,7,8-TCDD

                  1

                  2,3,7,8-TCDF

                  0,1

                  1,2,3,7,8-PeCDD

                  1

                  2,3,4,7,8-PeCDF

                  0,3

                  1,2,3,4,7,8-HxCDD

                  0,1

                  1,2,3,7,8-PeCDF

                  0,03

                  1,2,3,6,7,8-HxCDD

                  0,1

                  1,2,3,4,7,8-HxCDF

                  0,1

                  1,2,3,7,8,9-HxCDD

                  0,1

                  1,2,3,7,8,9-HxCDF

                  0,1

                  1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

                  0,01

                  2,3,4,6,7,8-HxCDF

                  0,1

                  OCDD

                  0,0003

                  1,2,3,7,8,9-HxCDF

                  0,1

                  1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

                  0,01

                  1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

                  0,01

                  OCDF

                  0,0003

                  Santrumpos. Hx = SSantrumpos: Hx = heksa, Hp = hepta, O = okta, P = penta, T = tetra.
                  Informacijos šaltinis. Martin Van den Berg ir kt., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds, Toxicological Sciences, vol. 93, No. 2 (2006 m. spalio mėn.), pp. 223–241 (2006).

         (30)  Su sąlyga, kad mišinys, jei jo sudėtyje nėra natrio hipochlorito, nepriskiriamas vandens organizmams ūmiai toksiškų medžiagų 1 kategorijai.

         (31)  Jei ši pavojinga medžiaga taip pat priskiriama 10 kategorijos degiesiems skysčiams arba 11 kategorijos degiesiems skysčiams, taikant šią Konvenciją taikomi mažiausi kvalifikaciniai kiekiai.


title: 2016 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/2077 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 70-ajame posėdyje ir Jūrų saugumo komiteto 97-ajame posėdyje dėl MARPOL konvencijos VI priedo, SOLAS konvencijos II-1 skyriaus taisyklių, SOLAS konvencijos III skyriaus 1.4, 30 ir 37 taisyklių, SOLAS konvencijos II-2 skyriaus 1 ir 10 taisyklių, SOLAS konvencijos II-1 skyriaus 3-12 taisyklės, JRAB konvencijos ir kodekso, Priešgaisrinės saugos sistemų kodekso ir 2011 m. Sustiprintų apžiūrų programos kodekso pakeitimų priėmimo

text:
26.11.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 320/36

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/2077
   2016 m. spalio 17 d.
   dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 70-ajame posėdyje ir Jūrų saugumo komiteto 97-ajame posėdyje dėl MARPOL konvencijos VI priedo, SOLAS konvencijos II-1 skyriaus taisyklių, SOLAS konvencijos III skyriaus 1.4, 30 ir 37 taisyklių, SOLAS konvencijos II-2 skyriaus 1 ir 10 taisyklių, SOLAS konvencijos II-1 skyriaus 3-12 taisyklės, JRAB konvencijos ir kodekso, Priešgaisrinės saugos sistemų kodekso ir 2011 m. Sustiprintų apžiūrų programos kodekso pakeitimų priėmimo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Sąjungos veiksmais jūrų transporto sektoriuje turėtų būti siekiama didinti jūrų saugumą ir apsaugoti jūrų aplinką;

               (2)

               Tarptautinės jūrų organizacijos (toliau – TJO) Jūrų aplinkos apsaugos komitetas (MEPC) savo 69-ajame posėdyje sutarė dėl privalomos kuro sąnaudų duomenų rinkimo sistemos sukūrimo ir būtinų Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos VI priedo 4 skyriaus (toliau – MARPOL konvencijos VI priedas) pakeitimų. Tie pakeitimai turėtų būti priimti 2016 m. spalio mėn. vyksiančiame Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 70-ajame posėdyje;

               (3)

               TJO Jūrų saugumo komitetas (MSC) 95-ajame ir 96-ajame posėdžiuose patvirtino Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS) II-1 skyriaus taisyklių, III skyriaus 1.4, 30 ir 37 taisyklių, II-2 skyriaus 1 ir 10 taisyklių, II-1 skyriaus 3-12 taisyklės, Tarptautinės konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų konvencijos ir kodekso (toliau – JRAB konvencija ir kodeksas), Priešgaisrinės saugos sistemų kodekso (toliau – FSS kodeksas) ir 2011 m. Sustiprintų apžiūrų programos kodekso (toliau – 2011 m. SAP kodeksas) pakeitimus. Tie pakeitimai turėtų būti priimti 2016 m. lapkričio mėn. vyksiančiame Jūrų saugumo komiteto 97-ajame posėdyje;

               (4)

               MARPOL konvencijos VI priedo 4 skyriaus pakeitimais bus nustatyta privaloma pasaulinė duomenų, kuriuos kasmet turi rinkti ir pranešti tam tikri laivai, rinkimo sistema, su praneštais duomenimis susiję patikros procesai, nustatyti atitikties pareiškimai, su nuosavybės perdavimu susijusios situacijos, duomenų pateikimas TJO, duomenų nuasmeninimas ir prieiga prie jų, taip pat laivų, plaukiojančių su valstybių, kurios nėra MARPOL konvencijos VI priedo šalys, vėliava atitikties patvirtinimo tvarka. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/757 (1) nustatoma ES laivybos sektoriuje išmetamo CO2 kiekio bei energijos vartojimo efektyvumo stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistema. Jis taikomas visiems didesnės kaip 5 000 bendrosios talpos laivams, nuo 2018 m. sausio 1 d. atvykstantiems į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus, juose esantiems arba iš jų išvykstantiems, nepriklausomai nuo laivų registracijos vietos;

               (5)

               Reglamento (ES) 2015/757 22 straipsnyje numatyta peržiūros sąlyga pasiekus tarptautinį susitarimą šioje srityje. Toks peržiūros procesas prasidės priėmus MARPOL konvencijos VI priedo 4 skyriaus pakeitimus – dėl to galėtų būti pateiktas pasiūlymas iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) 2015/757, siekiant tinkamu mastu užtikrinti suderinamumą su pasauline duomenų rinkimo sistema, dėl kurios susitarta TJO;

               (6)

               SOLAS konvencijos II-1 skyriaus 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8-1, 9, 10, 12, 13, 15-17, 19, 21, 22 ir 35 taisyklių pakeitimais bus padaryti redakcinio pobūdžio ir su tuo susiję pakeitimai, taip pat pakeitimai, susiję su dalijimo į skyrius ir avarinio stovumo reikalavimais, siekiant gerinti keleivinių laivų patvarumą apgadinimo atveju. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB (2) taikoma vidaus maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams ir greitaeigiams keleiviniams laivams. Tos direktyvos 6 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nustatyta, kad nauji A klasės keleiviniai laivai turi visiškai atitikti 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais reikalavimus.

               (7)

               SOLAS konvencijos II-1 skyriaus 1.2 taisyklės pakeitimai, nauja SOLAS konvencijos II-1 skyriaus 19-1 taisyklė ir SOLAS konvencijos III skyriaus 1.4, 30 ir 37 taisyklių pakeitimai dėl kovos dėl laivo gyvybingumo avarijos atveju pratybų yra dalis visapusiškos strategijos, kuria siekiama didinti patvarumą po užtvindymo, siekiant pagerinti saugą naujuose ir esamuose keleiviniuose laivuose. Į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB (3), visų pirma I priedo V skyriaus V/2 taisyklę, įtraukti privalomi minimalūs keleivinių laivų kapitonų, vadovaujančių specialistų, eilinių jūrininkų ir kito personalo rengimo ir kvalifikacijos reikalavimai. JRAB konvencijos, kuri į Sąjungos teisę buvo įtraukta Direktyva 2008/106/EB, atitinkamose JRAB kodekso kompetencijų lentelėse numatyti mokymo apie laivo stovumą reikalavimai;

               (8)

               SOLAS konvencijos II-2 skyriaus 1 ir 10 taisyklių pakeitimai nustatys, kad ne mažesnės kaip 135 litrų talpos gesinimo putomis gesintuvai nebebus privalomi katilinėse, kuriose naudojami mažesnės kaip 175 kW galios buitiniai katilai, arba katilinėse, kurias apsaugo stacionariosios vietinio taikymo gaisro gesinimo vandeniu sistemos. Direktyvos 2009/45/EB 6 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nustatyta, kad nauji A klasės keleiviniai laivai turi visiškai atitikti 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais reikalavimus. Be to, SOLAS konvencijos II-2 skyriaus 1 ir 10 taisyklės yra taikomos naujiems B, C ir D klasių bei esamiems B klasės keleiviniams laivams pagal Direktyvos 2009/45/EB I priedo II-2 skyriaus A dalies 6.7 punktą („Mašinų skyrių gaisro gesinimo įranga“), kuriame nustatoma, kad mašinų skyriuose ir katilinėse turi būti įrengtos nešiojamosios sistemos;

               (9)

               SOLAS konvencijos II-1 skyriaus 3-12 taisyklės pakeitimais bus sprendžiamas dabartinės taisyklės trūkumas, susijęs su Triukšmo laive lygių kodekso taikymu laivams, kurių statybos sutarties užsakymas pateiktas iki 2014 m. liepos 1 d. ir kurių kilis pastatytas arba panašus jų statybos etapas pasiektas 2015 m. sausio 1 d. ar vėliau ir kurie nebus užbaigti anksčiau kaip 2018 m. liepos 1 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/10/EB (4) 3 straipsnyje nustatomi minimalūs darbuotojų apsaugos reikalavimai ir poveikio ribinės vertės bei poveikio veikimo vertės. Be to, Direktyvos 2009/45/EB, kaip taikomo antrinės teisės akto, 6 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nustatyta, kad 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais nuostatos taikomos naujiems A klasės keleiviniams laivams, o tos direktyvos I priedo C dalies 15 taisyklėje nustatomos naujų B, C ir D klasės laivų triukšmo mažinimo mašinų skyriuose priemonės;

               (10)

               JRAB konvencijos ir kodekso pakeitimais, susijusiais su keleivinių laivų įgulos narių specialiuoju mokymu ir JRAB kodekso A ir B dalimis, bus sprendžiami nauji uždaviniai, kuriuos kelia didesnis šiuolaikinių kruizinių laivų dydis ir didelis keleivių skaičius laive, ir jie apima keturis skirtingus mokymo ir supažindinimo lygius: supažindinimo su keleivinių laivų avariniais atvejais kursas, mokymas valdyti keleiviniame laive esančią minią, mokymas apie krizių keleiviniame laive valdymą ir žmonių elgseną ir su ro-ro keleiviniais laivais susijęs mokymas. Į Direktyvos 2008/106/EB, visų pirma I priedo V skyriaus V/2 taisyklę įtraukti privalomi minimalūs keleivinių laivų kapitonų, vadovaujančių specialistų, eilinių jūrininkų ir kito personalo rengimo ir kvalifikacijos reikalavimai.

               (11)

               FSS kodekso 13 skyriaus pakeitimais bus išaiškinta, kad apskaičiuojant evakavimo priemonių dydį pagal bendrą asmenų, turinčių evakuotis trapais, koridoriais, per duris ir laiptų aikšteles, skaičių, skaičiavimai turi būti atlikti atskirai dviem skirtingais nurodytų patalpų užimtumo atvejais. Direktyvos 2009/45/EB 6 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nustatyta, kad nauji A klasės keleiviniai laivai turi visiškai atitikti 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais reikalavimus. Be to, pagal Direktyvos 2009/45/EB I priedo II-2 skyriaus A dalį nuo 2003 m. sausio 1 d. pastatytiems B, C ir D klasių laivams taikomas Rezoliucijoje MSC.98(73) patvirtintas FSS kodeksas;

               (12)

               tiek, kiek SOLAS konvencijos II-1 skyriaus 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8-1, 9, 10, 12, 13, 15-17, 19, 21, 22 ir 35 taisyklių, SOLAS konvencijos II-2 skyriaus 1 ir 10 taisyklių ir FSS kodekso 13 skyriaus pakeitimais gali būti padarytas poveikis Direktyvos 2009/45/EB nuostatoms, susijusioms su vidaus maršrutais plaukiojančiais keleiviniais laivais ir greitaeigiais keleiviniais laivais, tie pakeitimai priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai;

               (13)

               2011 m. SAP kodekso pakeitimais bus užtikrintas suderinamumas su atnaujinta IACS UR (Tarptautinės klasifikacinių bendrovių asociacijos suvienodintų reikalavimų) Z10 eilute, kurioje numatyti tikrinimo ir sertifikavimo reikalavimai. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 530/2012 (5) 5 ir 6 straipsnius TJO būklės įvertinimo sistemą privaloma taikyti senesniems negu 15 metų viengubo korpuso naftos tanklaiviams. Sustiprintoje inspektavimo per balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programoje arba Sustiprintų apžiūrų programoje nurodoma, kaip atlikti tokį intensyvų įvertinimą. Būklės įvertinimo sistemos tikslais remiamasi Sustiprinta apžiūrų programa, todėl pagal Reglamentą (ES) Nr. 530/2012 Būklės įvertinimo sistemos pakeitimai bus taikomi automatiškai;

               (14)

               Sąjunga nėra nei TJO narė, nei atitinkamų konvencijų ar kodeksų susitariančioji šalis. Todėl būtina, kad Taryba įgaliotų valstybes nares pareikšti Sąjungos poziciją ir savo sutikimą būti saistomoms tų pakeitimų tiek, kiek jie priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi TJO Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 70-ajame posėdyje, yra pritarti, kad būtų priimti MARPOL konvencijos VI priedo 4 skyriaus pakeitimai, kaip nustatyta TJO dokumento MEPC 69/21/Add.1 7 priede.
   2 straipsnis
   1.   Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi TJO Jūrų saugumo komiteto 97-ajame posėdyje, yra pritarti tam, kad būtų priimti:

               a)

               SOLAS konvencijos II-1 skyriaus 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8-1, 9, 10, 12, 13, 15-17, 19, 21, 22 ir 35 taisyklių pakeitimai, nustatyti 2016 m. gegužės 20 d. TJO aplinkraščio Nr. 3644 1 priede;

               b)

               SOLAS konvencijos II-1 skyriaus 1.2 taisyklės pakeitimai, nauja II-1 skyriaus 19-1 taisyklė ir SOLAS konvencijos III skyriaus 1.4, 30 ir 37 taisyklių pakeitimai, nustatyti 2016 m. gegužės 20 d. TJO aplinkraščio Nr. 3644 1 priede;

               c)

               SOLAS konvencijos II-2 skyriaus 1 ir 10 taisyklių pakeitimai, nustatyti 2016 m. gegužės 20 d. TJO aplinkraščio Nr. 3644 1 priede;

               d)

               SOLAS konvencijos II-1 skyriaus 3-12 taisyklės pakeitimai, nustatyti 2016 m. gegužės 20 d. TJO aplinkraščio Nr. 3644 1 priede;

               e)

               JRAB konvencijos ir kodekso pakeitimai, susiję su keleivinių laivų įgulos narių specialiuoju mokymu ir JRAB kodekso A ir B dalimis, nustatyti TJO dokumento MSC 96/25/Add.1 8, 9 ir 10 prieduose;

               f)

               FSS kodekso 13 skyriaus pakeitimai, nustatyti 2016 m. gegužės 20 d. TJO aplinkraščio Nr. 3644 2 priede;

               g)

               2011 m. SAP kodekso pakeitimai, nustatyti 2016 m. gegužės 20 d. TJO aplinkraščio Nr. 3644 4 priede.

         2.   Jei 1 dalies a punkte nurodyti SOLAS konvencijos II-1 skyriaus 6 taisyklės pakeitimai yra peržiūrimi TJO Jūrų saugumo komiteto 97-ajame posėdyje, pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, turi būti pritarti tokiam pakeitimų keitimui, kuriuo didinamas dabartinis saugos lygis.
   3 straipsnis
   1.   1 ir 2 straipsniuose nurodytą poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, pareiškia valstybės narės, kurios yra TJO narės, bendrai veikdamos Sąjungos interesų labui.
   2.   Nedideliems 1 ir 2 straipsniuose nurodytų pozicijų pakeitimams galima pritarti be papildomo Tarybos sprendimo.
   4 straipsnis
   Valstybės narės įgaliojamos pareikšti savo pritarimą Sąjungos labui būti susaistytos 1 ir 2 straipsniuose nurodytais pakeitimais tiek, kiek jie priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

      Priimta Liuksemburge 2016 m. spalio 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         L. SÓLYMOS

      (1)  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/757 dėl jūrų transporto išmetamo anglies dioksido kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (OL L 123, 2015 5 19, p. 55).

      (2)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).

      (3)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (OL L 323, 2008 12 3, p. 33).

      (4)  2003 m. vasario 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/10/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizinių veiksnių (triukšmo) keliama rizika darbuotojams (OL L 42, 2003 2 15, p. 38).

      (5)  2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 530/2012 dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (OL L 172, 2012 6 30, p. 3).


title: 2011/589/ES: 2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros 2009 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
27.9.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 250/190

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS
   2011 m. gegužės 10 d.
   dėl Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros 2009 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   (2011/589/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros 2009 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros 2009 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais (1),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. vasario 15 d. rekomendaciją (05892/2011 – C7–0052/2011),

               —

               atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2), ypač į jo 185 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 460/2004 dėl Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros įsteigimo (3), ypač į jo 17 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) 185 straipsnyje, ypač į jo 94 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 77 straipsnį ir į VI priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7–0105/2011),

               1.

               pritaria Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros 2009 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Jerzy BUZEK

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 338, 2010 12 14, p. 16.

      (2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (3)  OL L 77, 2004 3 13, p. 1.

      (4)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.


title: 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB dėl Europos standartizacijos finansavimo

text:
15.11.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 315/9

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1673/2006/EB
   2006 m. spalio 24 d.
   dėl Europos standartizacijos finansavimo
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį ir 157 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),
   kadangi:

               (1)

               Europos standartizacija yra savanoriška veikla, kurią vykdo suinteresuotos šalys, norinčios sukurti standartus ir, priklausomai nuo poreikių, kitus standartizacijos produktus, ar kuri vykdoma tokių šalių naudai. Šiuos standartizacijos produktus rengia Europos standartizacijos komitetas (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (CENELEC) ir Europos telekomunikacijų standartų institutas (ETSI), t. y. institucijos, išvardytos 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB, nustatančios informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (3), I priede (toliau – Europos standartizacijos institucijos).

               (2)

               Direktyva 98/34/EB leidžia Komisijai, pasikonsultavusiai su pagal tą direktyvą įsteigtu komitetu, teikti standartizacijos prašymus Europos standartizacijos institucijoms. 2003 m. kovo 28 d. Bendrosiose CEN, CENELEC ir ETSI bei Europos Komisijos ir Europos laisvosios prekybos asociacijos bendradarbiavimo gairėse (4) nustatyti Europos standartizacijos institucijų ir Bendrijos bei Europos laisvosios prekybos asociacijos, kuri taip pat remia Europos standartizaciją, partnerystės ryšiai.

               (3)

               Atsižvelgiant į standartizacijos naudą Bendrijos teisės aktams ir jos politikos sritims, Bendrijai būtina prisidėti prie Europos standartizacijos finansavimo. Viena vertus, Europos standartizacija prisideda prie vidaus rinkos funkcionavimo ir stiprinimo, ypač vadinamosiomis „naujojo požiūrio“ direktyvomis sveikatos, saugos ir aplinkos bei vartotojų apsaugos sektoriuose, ir prie sąveikos tokiose srityse kaip transportas užtikrinimo. Kita vertus, Europos standartizacija padeda pagerinti įmonių konkurencingumą, pirmiausia palengvindama laisvą prekių ir paslaugų judėjimą, tinklų, komunikacijos priemonių sąveiką, technologijų plėtrą ir inovaciją tokiose veiklos srityse kaip informacinės technologijos. Todėl į šį sprendimą reikėtų įtraukti Europos standartizacijos finansavimą informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje, kuri dar yra reglamentuojama 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje (5).

               (4)

               Šis sprendimas turėtų sukurti aiškų, išsamų ir detalų teisinį pagrindą Bendrijai finansuoti bet kokią Europos standartizacijos veiklą, būtiną įgyvendinti Bendrijos politiką ir teisės aktus.

               (5)

               Būtina užtikrinti, kad mažosios ir vidutinės įmonės, ypač mažosios įmonės, mikroįmonės ir amatininkų įmonės galėtų taikyti Europos standartus. Todėl šie standartai turėtų būti sukurti ir pritaikyti atsižvelgiant į šių įmonių ypatybes ir aplinką.

               (6)

               Bendrijos finansavimas turėtų būti skirtas standartams ar kitiems standartizacijos produktams sukurti, palengvinti jų naudojimą įmonėse išverčiant juos į įvairias oficialias Bendrijos kalbas, Europos standartizacijos sistemos vienalytiškumui sustiprinti ir užtikrinti sąžiningą ir skaidrų Europos standartų prieinamumą visiems rinkos dalyviams visoje Europos Sąjungoje. Tai ypač svarbu tais atvejais, kai standartų naudojimas leidžia laikytis Bendrijos teisės aktų.

               (7)

               Europos standartizacijai skiriamus asignavimus kiekvienais metais turėtų nustatyti biudžeto valdymo institucija, atsižvelgdama į orientacinį finansinį paketą atitinkamos finansinės struktūros laikotarpiu, o Komisija kiekvienais metais turėtų priimti sprendimą, kuriuo nustatomos sumos ir, prireikus, didžiausios bendro finansavimo dalys pagal veiklos rūšis.

               (8)

               Atsižvelgiant į tai, kad Europos standartizacija labai plačiai naudojama remiant Bendrijos politikos sritis ir jos teisės aktus ir į tai, kad yra skirtingų standartizacijos veiklos rūšių, reikėtų numatyti skirtingas finansavimo taisykles. Tai yra pirmiausia susiję su dotacijomis Europos standartizacijos institucijoms neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (6) (toliau – finansinis reglamentas) 110 straipsnio 1 dalies antros pastraipos nuostatas ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles (7), 168 straipsnio 1 dalies d punktą.

               (9)

               Be to, tai turėtų būti taikoma ir toms įstaigoms, kurioms, nors jos ir nepripažintos Europos standartizacijos institucijomis pagal Direktyvos 98/34/EB I priedą, pagrindiniame teisės akte buvo suteikti įgaliojimai ir joms buvo patikėta bendradarbiaujant su Europos standartizacijos institucijomis vykdyti paruošiamąjį darbą remti Europos standartizaciją.

               (10)

               Valstybės narės skatinamos užtikrinti tinkamą nacionalinį finansavimą standartizacijos užduotims įgyvendinti.

               (11)

               Europos standartizacijos institucijos nuolat padeda Bendrijos veiklai, todėl reikėtų, kad jų centriniai sekretoriatai būtų efektyvūs ir veiksmingi. Todėl Komisija turėtų turėti galimybę toms bendro Europos tikslo siekiančioms įstaigoms skirti dotacijas, jei dotacijos skiriamos veiklai, netaikydama finansinio reglamento 113 straipsnio 2 dalyje numatyto laipsniško dotacijų mažinimo principo. Efektyvi Europos standartizacijos institucijų veikla galima, jei nacionaliniai tų institucijų nariai vykdo savo finansinio įnašo į Europos standartizacijos sistemą prievoles.

               (12)

               Standartizacijos veiklos finansavimas turėtų taip pat apimti paruošiamąją ar papildomą veiklą, reikalingą standartų ar kitų standartizacijos produktų sukūrimui. Tai pirmiausia reiškia tiriamuosius darbus, teisės aktų paruošiamųjų dokumentų rengimą, tarplaboratorinius tyrimus, standartų patvirtinimo ar įvertinimo darbus. Be to, standartizacijos Europoje ir tarptautiniu lygiu skatinimas turėtų apimti techninės pagalbos ir bendradarbiavimo su trečiosioms šalimis programų įgyvendinimą. Reikėtų numatyti galimybę skirti dotacijas kitoms organizacijoms, skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus arba, prireikus, sudarant sutartis, kad būtų pagerintas patekimas į rinkas ir sustiprintas Europos Sąjungos įmonių konkurencingumas.

               (13)

               Komisija ir Europos standartizacijos institucijos reguliariai pasirašo partnerystės susitarimus, siekdamos nustatyti su standartizacijos veiklos finansavimu susijusias administracines ir finansines taisykles laikydamosi finansinio reglamento nuostatų. Europos Parlamentas ir Taryba turėtų būti informuojami apie tokių susitarimų turinį.

               (14)

               Atsižvelgiant į standartizacijos darbų specifiką ir į tai, kad daug įvairių suinteresuotų asmenų dalyvauja standartizacijos procese, reikėtų pripažinti, kad Europos standartų ar kitokių standartizacijos produktų kūrimo veiklos, kuriai skiriama Bendrijos dotacija, bendras finansavimas gali vykti darant neturtinius įnašus, pavyzdžiui, skiriant ekspertus.

               (15)

               Kad šis sprendimas būtų veiksmingai įgyvendintas, turėtų būti sudaryta galimybė naudotis ekspertinėmis žiniomis, ypač audito ir finansų valdymo srityse, taip pat administracinės paramos priemonėmis, galinčiomis palengvinti jo įgyvendinimą, ir kuriomis galima reguliariai vertinti veiklos, kuriai skiriamas Bendrijos finansavimas, tinkamumą siekiant įsitikinti jos nauda ir poveikiu.

               (16)

               Taip pat reikėtų imtis tinkamų priemonių, kad būtų išvengta sukčiavimo ir pažeidimų ir kad neteisėtai išmokėtas lėšas būtų galima išieškoti pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (8), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (9) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (10),

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Dalykas
   Šiuo sprendimu nustatomos taisyklės dėl Bendrijos įnašo finansuojant Europos standartizaciją, siekiant remti konkrečių politikos sričių, priemonių, veiksmų ir Bendrijos teisės aktų įgyvendinimą.
   2 straipsnis
   Bendrijos finansavimą galinčios gauti įstaigos
   Bendrijos finansavimas gali būti skiriamas pripažintoms Europos standartizacijos institucijoms, išvardytoms Direktyvos 98/34/EB I priede, šio sprendimo 3 straipsnyje nurodytai veiklai vykdyti.
   Tačiau Bendrijos finansavimas taip pat gali būti skiriamas kitoms įstaigoms atlikti 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus parengiamuosius ar papildomus standartizacijos darbus ar gyvendinti 3 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytas programas.
   3 straipsnis
   Bendrijos finansavimo reikalavimus atitinkanti veikla
   1.   Bendrija gali finansuoti tokią Europos standartizacijos veiklą:

               a)

               Europos standartų ar kitokių standartizacijos produktų, būtinų ir tinkamų Bendrijos politikai ir jos teisės aktams įgyvendinti, kūrimą ir tikrinimą;

               b)

               paruošiamųjų ar papildomų darbų, reikalingų kuriant Europos standartus, atlikimą, pavyzdžiui, tyrimus, programų įgyvendinimą, vertinimus, lyginamąsias analizes, tiriamuosius darbus, laboratorinius darbus, tarplaboratorinius tyrimus, bandymus ir atitikties įvertinimo darbus;

               c)

               Europos standartizacijos institucijų centrinių sekretoriatų veiklą, pavyzdžiui, politikos formavimą, standartizacijos veiklos koordinavimą, techninio darbo apdorojimą ir informacijos suinteresuotoms šalims teikimą;

               d)

               Europos standartų ar bet kokio kito standartizacijos produkto kokybės ir atitikties atitinkamoms Bendrijos politikos kryptims ir teisės aktams tikrinimą;

               e)

               Europos standartų ar bet kokio kito Europos standartizacijos produkto, naudojamo remiant Bendrijos politikos sritis ir jos teisės aktus, vertimą, prireikus, į oficialias Bendrijos kalbas, kurios nėra Europos standartizacijos institucijų darbo kalbos; aiškinamųjų dokumentų parengimą, standartų aiškinimą ir supaprastinimą, taip pat vartotojo vadovų sudarymą ir geriausios praktikos sklaidą;

               f)

               veiklą, kuria siekiamą įgyvendinti techninės pagalbos ir bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis bei Europos standartizacijos sistemos ir Europos standartų propagavimo ir skatinimo Bendrijoje ir tarptautiniu mastu programas.

         2.   1 dalies a punkte nurodytai veiklai gali būti skiriamas Bendrijos finansavimas, tik jeigu dėl prašymų, pateiktų Europos standartizacijos institucijoms, buvo konsultuotasi su Direktyvos 98/34/EB 5 straipsniu įsteigtu komitetu.
   4 straipsnis
   Finansavimas
   Šiame sprendime numatytai veiklai skiriamus asignavimus nustato biudžeto valdymo institucija, laikydamasi finansinėje struktūroje nustatytų ribų.
   5 straipsnis
   Finansavimo tvarka
   1.   Bendrijos finansavimas teikiamas:

               a)

               skiriant dotacijas be kvietimo teikti pasiūlymus – Europos standartizacijos institucijoms vykdyti 3 straipsnyje numatytą veiklą ir įstaigoms, kurioms pagrindiniame teisės akte suteikti įgaliojimai, pagal finansinio reglamento 49 straipsnį, atlikti šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus darbus kartu su Europos standartizacijos institucijomis;

               b)

               skiriant dotacijas paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus arba naudojant viešųjų pirkimų procedūras – kitoms įstaigoms bendradarbiaujant su Europos standartizacijos institucijomis atlikti 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus standartizacijos darbus arba įgyvendinti 3 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytas programas.

         2.   3 straipsnio 1 dalies c punkte numatyta Europos standartizacijos institucijų centrinių sekretoriatų veikla gali būti finansuojama skiriant dotacijas veiksmams arba dotacijas veiklai. Atnaujinant dotacijas veiklai, jos nėra automatiškai mažinamos.
   3.   Komisija nustato 1 ir 2 dalyse nurodytą finansavimo tvarką, sumas ir prireikus – didžiausias finansavimo procentines dalis pagal veiklos rūšis. Komisijos sprendimai šiuo klausimu skelbiami viešai.
   4.   Susitarimuose dėl dotacijų gali būti leidžiama suteikti gavėjams bendrosioms išlaidoms padengti fiksuoto dydžio sumą, sudarančią iki 30 % visų leistinų tiesioginių išlaidų veiksmams, išskyrus atvejus, kai netiesiogines gavėjo išlaidas padengia dotacijos veiklai, skiriamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.
   5.   Galimas bendras finansavimas neturtiniais įnašais. Neturtinių įnašų vertinimas vykdomas pagal Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 nustatytas sąlygas.
   6.   Bendri bendradarbiavimo tikslai ir administracinės bei finansinės dotacijų skyrimo Europos standartizacijos institucijoms sąlygos numatomos Komisijos ir Europos standartizacijos institucijų pasirašytuose partnerystės pagrindų susitarimuose remiantis finansiniu reglamentu ir Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002. Europos Parlamentas ir Taryba informuojami apie tokių susitarimų sudarymą.
   6 straipsnis
   Valdymas ir stebėsena
   1.   Biudžeto valdymo institucijos nustatytais asignavimais standartizacijos veiklai finansuoti taip pat gali būti dengiamos administracinės išlaidos, susijusios su paruošimu, priežiūra, kontrole, auditu ir įvertinimu, kurie yra tiesiogiai reikalingi šiame sprendime nustatytų tikslų įgyvendinimui, ir pirmiausia tyrimų, susirinkimų, informavimo kampanijų ir leidybos išlaidos, su kompiuteriniais tinklais, skirtais keistis informacija, susijusios išlaidos, taip pat visos administracinės ir techninės pagalbos, kuria Komisija gali pasinaudoti standartizacijos veiklos vykdymui, išlaidos.
   2.   Komisija, atsižvelgdama į Bendrijos politikos ir teisės aktų reikalavimus, vertina standartizacijos veiklos, kuriai skiriamas Bendrijos finansavimas, tinkamumą ir praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie tokį įvertinimą ne rečiau kaip kartą per penkerius metus.
   7 straipsnis
   Bendrijos finansinių interesų apsauga
   1.   Komisija užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamą veiklą būtų apsaugoti Bendrijos finansiniai interesai, taikant sukčiavimo, korupcijos ir kitos nelegalios veiklos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus ir išieškant neteisėtai išmokėtas sumas, o kai nustatomi pažeidimai – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, pagal Reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (EB) Nr. 1073/1999.
   2.   Pagal šį sprendimą Bendrijos finansuojamos veiklos atveju pažeidimo sąvoka, numatyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia bet kokį Bendrijos teisės nuostatos pažeidimą arba sutartinės prievolės pažeidimą, atsiradusį dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiklos ar neveikimo, kuriuo padaryta ar galėjo būti padaryta žala Europos Sąjungos bendrajam biudžetui arba jos valdomiems biudžetams darant nepagrįstas išlaidas.
   3.   Susitarimuose ir sutartyse, sudaromuose remiantis šiuo sprendimu, numatoma, kad Komisija arba bet koks jos įgaliotas atstovas atlieka priežiūrą ir finansinę kontrolę bei kad auditą atlieka Audito rūmai, kuris prireikus gali būti vykdomas vietoje.
   8 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre, 2006 m. spalio 24 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BORRELL FONTELLES

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  OL C 110, 2006 5 9, p. 14.

      (2)  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2006 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas.

      (3)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

      (4)  OL C 91, 2003 4 16, p. 7.

      (5)  OL L 36, 1987 2 7, p. 31. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).

      (6)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (7)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1248/2006 (OL L 227, 2006 8 19, p. 3).

      (8)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

      (9)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

      (10)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.