title: 2009/41/EB: 2009 m. sausio 19 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Austrijai atstovaujančio nario skyrimo

text:
21.1.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 16/12

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2009 m. sausio 19 d.
   dėl Regionų komiteto Austrijai atstovaujančio nario skyrimo
   (2009/41/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Austrijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

               (2)

               Mirus Jörg HAIDER tapo laisva viena Regionų komiteto nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Regionų komiteto nariu likusiam kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. skiriamas:
   Gerhard DÖRFLER, Landeshauptmann, Kärnten.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. sausio 19 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. GANDALOVIČ

      (1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.


title: 1998 m. gruodžio 16 d. Vykdomojo komiteto Sprendimas dėl Policijos tarpvalstybinio bendradarbiavimo vadovo (SCH/Com-ex (98)52)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

41998D0052

Oficialusis leidinys L 239 , 22/09/2000 p. 0408 - 0408

		Vykdomojo komiteto Sprendimas1998 m. gruodžio 16 d.dėl Policijos tarpvalstybinio bendradarbiavimo vadovo(SCH/Com-ex (98)52)VYKDOMASIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 132 straipsnį,atsižvelgdamas į minėtos Konvencijos 2 straipsnio 3 dalį, 3, 7, 39, 40, 41, 46, 47 ir 92 straipsnius,NUSPRENDĖ:1. Patvirtinti pridedamą Šengeno policijos tarpvalstybinio bendradarbiavimo vadovą (Doc. SCH/I (98)90 [1]. Tuo pačiu metu panaikinama Vykdomojo komiteto 1995 m. birželio 29 d. deklaracija (Doc. SCH/Com-ex (95) Decl. 2).2. Šengeno policijos tarpvalstybinio bendradarbiavimo palaikant viešąją tvarką ir saugumą vadovas (Doc. SCH/I (97)36 Rev. 5) yra įtraukiamas į Policijos tarpvalstybinio bendradarbiavimo per sieną vadovą. Vykdomojo komiteto 1997 m. birželio 24 d. sprendimas (Doc. SCH/Com-ex (97)6 Rev. 2) panaikinamas.3. Susitariančiosios Šalys Policijos tarpvalstybinio bendradarbiavimo vadovą įteisins nacionaliniais potvarkiais ir nusiųs šį Vadovą savo policijos tarnyboms įgyvendinti.4. Šengeno sekretoriatas yra atsakingas už nuolatinį Vadovo atnaujinimą įdėtiniais lapais. Šiuo tikslu Susitariančiosios Šalys Generaliniam sekretoriatui nuolat praneša apie pakeitimus, padarytus jų nacionalinei veiklai skirtuose puslapiuose.5. Pirmininkaujanti valstybė kas pusmetį su valstybėmis konsultuojasi, ar reikia atnaujinti Vadovo bendrąją dalį, ir ją atnaujina.6. Pirmininkaujanti valstybė siunčia Vadovą Europos Sąjungai susipažinti.Berlynas, 1998 m. gruodžio 16 d.PirmininkasC. H. Schapper[1] Tarnybiniam naudojimui skirtas dokumentas.--------------------------------------------------


title: 2008/657/EB: 2008 m. liepos 24 d. Tarybos sprendimas dėl Vokietijai atstovaujančių Regionų komiteto nario ir pakaitinio nario skyrimo

text:
12.8.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 215/3

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2008 m. liepos 24 d.
   dėl Vokietijai atstovaujančių Regionų komiteto nario ir pakaitinio nario skyrimo
   (2008/657/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Vokietijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

               (2)

               Atsistatydinus Gerold WUCHERPFENNIG, tapo laisva viena Regionų komiteto nario vieta. Viena pakaitinio nario vieta taps laisva Klaus ZEH paskyrus Regionų komiteto nariu,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. skiriami Regionų komiteto:

               a)

               nariu:

                           —

                           Klaus ZEH, Minister für Bundes- und Europaangelegenheiten und Chef der Staatskanzlei, Mitglied des Thüringer Landtags (įgaliojimų pasikeitimas);

                     ir

               b)

               pakaitiniu nariu:

                           —

                           Fritz SCHRÖTER, Mitglied des Thüringer Landtags.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 24 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         B. HORTEFEUX

      (1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.


title: 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas, kuriuo sudaroma konsultacinė vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos ekspertų grupė

text:
19.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 338/99

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2009 m. gruodžio 18 d.
   kuriuo sudaroma konsultacinė vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos ekspertų grupė
   (2009/986/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   kadangi:

               (1)

               Siekiant sėkmingai įgyvendinti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, nustatytą 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiu bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendru bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentu) (1), su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 13/2009 (2) (toliau – vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa), Komisijai turėtų būti sudarytos sąlygos techniniais klausimais konsultuotis su mitybos, epidemiologijos, visuomenės sveikatos ir sveikos gyvensenos, elgsenos ir socialinių mokslų, taip pat vertinimo ekspertais.

               (2)

               Todėl būtina sudaryti nepriklausomų ekspertų grupę ir apibrėžti jos uždavinius bei struktūrą.

               (3)

               Ekspertų grupė turėtų Komisiją konsultuoti įvairių sričių klausimais, susijusiais su vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimu, stebėjimu ir vertinimu. Be to, ekspertų grupė turėtų Komisijai padėti rengti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 184 straipsnio 5 dalyje nurodytą ataskaitą.

               (4)

               Ekspertų grupės nariai turėtų būti skiriami individualiai; jie turėtų Komisiją konsultuoti neveikiami jokių išorinių veiksnių. Ekspertų grupės nariai turėtų turėti papildomos kompetencijos ir gebėti derinti mokslines ir praktines žinias. Ekspertų grupės sudėtis turėtų atitikti Europos Sąjungos geografinę pusiausvyrą.

               (5)

               Komisijai atstovaujančiam ekspertų grupės nariui turėtų būti suteikta teisė kviesti konkrečios patirties turinčius ekspertus ar stebėtojus dalyvauti grupės veikloje.

               (6)

               Reikėtų nustatyti ekspertų grupės nariams taikytinas informacijos atskleidimo taisykles, kurios neprieštarautų Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (3) priede išdėstytoms Komisijos saugumo taisyklėms.

               (7)

               Su ekspertų grupės nariais susiję asmens duomenys turėtų būti tvarkomi pagal 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (4),

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Konsultacinė vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos ekspertų grupė
   Sudaroma konsultacinė vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos ekspertų grupė (toliau – ekspertų grupė).
   2 straipsnis
   Uždaviniai
   Ekspertų grupės uždavinys – padėti Komisijai:

               a)

               įgyvendinti, stebėti ir vertinti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, nustatytą Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007, teikiant konsultacijas;

               b)

               rengti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 184 straipsnio 5 dalyje nurodytą ataskaitą.

         3 straipsnis
   Konsultacijos
   1.   Komisija gali konsultuotis su ekspertų grupe visais vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos taikymo klausimais.
   2.   Ekspertų grupės pirmininkas gali pasiūlyti Komisijai pasikonsultuoti su grupe tam tikrais konkrečiais klausimais.
   4 straipsnis
   Narystė. Narių skyrimas
   1.   Ekspertų grupę sudaro dešimt narių. Ekspertų grupės sudėtis atitinka Europos Sąjungos geografinę pusiausvyrą.
   2.   Komisija skiria ekspertų grupės narius, kurie:

               a)

               turi mitybos, epidemiologijos, visuomenės sveikatos ir sveikos gyvensenos, elgsenos ir socialinių mokslų, taip pat vertinimo sričių patirties;

               b)

               turi tinkamos kompetencijos, kad galėtų konsultuoti Komisiją vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimo, stebėjimo ir vertinimo klausimais; ir

               c)

               atsiliepė į viešą kvietimą teikti paraiškas.

         3.   Be to, Komisija gali sudaryti kandidatų, kurie negalėjo būti paskirti nuolatiniais ekspertų grupės nariais, nors per atranką buvo pripažinti tinkamais jais tapti, sąrašą. Šis sąrašas gali būti naudojamas skiriant pakaitinius ekspertų grupės narius.
   4.   Ekspertų grupės nariai skiriami individualiai; jie Komisiją konsultuoja neveikiami jokių išorinių veiksnių.
   5.   Ekspertų grupės nariai skiriami trejų metų kadencijai su galimybe ją pratęsti, bet negali eiti pareigų daugiau kaip tris kadencijas iš eilės. Jie eina pareigas, kol vadovaujantis 6 dalimi į jų vietą paskiriami kiti nariai arba iki savo kadencijos pabaigos.
   6.   Nariai, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti ekspertų grupės darbe, atsistatydina arba nesilaiko šio straipsnio 4 dalyje arba Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 339 straipsnyje nustatytų sąlygų, gali būti pakeisti kitais nariais iki savo kadencijos pabaigos.
   7.   Nariai kasmet pasirašo įsipareigojimą veikti visuomenės interesų labui ir deklaraciją, kurioje nurodo bet kokių interesų, galinčių turėti neigiamos įtakos jų objektyvumui, buvimą arba nebuvimą. Prieš kiekvieną posėdį jie deklaruoja visus su dienotvarkėje numatytais klausimais susijusius konkrečius interesus, kurie gali kelti abejonių dėl tų narių nepriklausomumo.
   8.   Individualiai paskirtų grupės narių ir asmenų, įtrauktų į 3 dalyje nurodytą sąrašą, pavardės skelbiamos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato interneto svetainėje ir ekspertų grupių registre. Šios pavardės kaupiamos, tvarkomos ir skelbiamos pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001.
   5 straipsnis
   Veikimas
   1.   Ekspertų grupė paprastąja balsų dauguma iš savo narių išsirenka pirmininką ir du pirmininko pavaduotojus.
   2.   Ekspertų grupės posėdžiuose gali dalyvauti Komisijos atstovas. Jis gali kviesti ekspertus arba stebėtojus, turinčius su darbotvarkės tema susijusios konkrečios kompetencijos, dalyvauti ekspertų grupės veikloje.
   3.   Ekspertų grupės svarstymuose gauta informacija neatskleidžiama, jei, Komisijos nuomone, ji yra susijusi su konfidencialiais klausimais.
   4.   Ekspertų grupės posėdžiai paprastai vyksta Komisijos patalpose laikantis jos nustatytos tvarkos ir tvarkaraščio. Komisija teikia sekretoriato paslaugas. Ekspertų grupės posėdžiuose gali dalyvauti ir kiti suinteresuoti Komisijos pareigūnai.
   5.   Remdamasi standartinėmis Komisijos priimtomis darbo tvarkos taisyklėmis (5) ekspertų grupė paprastąja balsų dauguma priima savo darbo tvarkos taisykles.
   6.   Komisija gali atitinkamo dokumento originalo kalba internete skelbti ekspertų grupės posėdžių darbotvarkę, protokolus, visas santraukas, išvadas, dalines išvadas arba darbinius dokumentus.
   6 straipsnis
   Posėdžių išlaidos
   1.   Vadovaudamasi Komisijos taisyklėmis dėl išorės ekspertų išlaidų kompensavimo Komisija atlygina su ekspertų grupės veikla susijusias narių ir ekspertų kelionės, o prireikus ir pragyvenimo išlaidas.
   2.   Nariams, ekspertams ir stebėtojams už jų teikiamas paslaugas neatlyginama.
   3.   Posėdžių išlaidos kompensuojamos neviršijant metinio biudžeto, kurį grupei skiria atsakingos Komisijos tarnybos.
   7 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 18 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 5, 2009 1 9, p. 1.

      (3)  OL L 317, 2001 12 3, p. 1.

      (4)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

      (5)  2005 7 27 dokumento SEC(2005) 1004 III priedas.


title: 2008/532/EB: 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 m. sąskaitų uždarymo, įvykdžius Europos maisto saugos tarnybos biudžetą

text:
15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/168

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   2007 m. balandžio 24 d.
   dėl 2005 m. sąskaitų uždarymo, įvykdžius Europos maisto saugos tarnybos biudžetą
   (2008/532/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos maisto saugos tarnybos galutines metines ataskaitas (1),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos maisto saugos tarnybos 2005 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Tarnybos atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos rekomendaciją (5711/2007 – C6-0080/2007),
   atsižvelgdamas į EB sutartį ir ypač į jos 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3), ypač į jo 185 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (4), ypač į jo 44 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (5), ypač į jo 94 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6-0112/2007),

               1.

               pažymi, kad Europos maisto saugos tarnybos 2004 ir 2005 finansinių metų galutinėse metinėse ataskaitose buvo pateikti šie duomenys:
               2004 ir 2005 finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaitos duomenys

                           (tūkst. EUR)

                           2005

                           2004

                           Veiklos pajamos

                           27 405

                           20 591

                              Iš viso veiklos pajamų

                              27 405

                              20 591

                           Administravimo išlaidos

                           Išlaidos darbuotojams

                           -13 012

                           -7 564

                           Pastatai ir dėl jų susidariusios išlaidos

                           -3 627

                           -4 192

                           Kitos išlaidos (įskaitant išlaidas, susijusias su konsoliduotais EB subjektais)

                           -2 205

                           -1 263

                           Konsoliduotų subjektų nuvertėjimas ir vertės sumažinimas

                           -603

                           -333

                           Veiklos išlaidos (įskaitant išlaidas, susijusias su konsoliduotais EB subjektais)

                           -8 413

                           -6 431

                              Iš viso veiklos išlaidų

                              -27 674

                              -19 783

                              Veiklos pelnas (arba nuostoliai)

                           -761

                           808

                           Pajamos iš finansinių operacijų

                           —

                           0

                           Išlaidos finansinėms operacijoms

                           -7

                           -7

                                 Pelnas (arba nuostoliai) iš finansinių operacijų

                           -7

                           -6

                                 Einamasis pelnas (arba nuostoliai)

                           -768

                           802

                           Neeilinės pajamos

                           Neeilinės išlaidos

                           —

                           -27

                                 Neeilinis pelnas (arba nuostoliai)

                           —

                           -27

                           Ekonominis finansinių metų rezultatas

                           -768

                           775

                              N.B. Galutinės sumos gali skirtis dėl suapvalintų dydžių.

                              Šaltinis: Tarnybos duomenys. Šioje lentelėje pateikiami apibendrinti Tarnybos metinių ataskaitų duomenys.

               2.

               pritaria Europos maisto saugos tarnybos 2005 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos maisto saugos tarnybos vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL C 266, 2006 10 31, p. 22.

      (2)  OL C 312, 2006 12 19, p. 42.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

      (4)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 575/2006 (OL L 100, 2006 4 8, p. 3).

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.


title: 2006/969/EB: 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.)

text:
30.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 391/19

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2006 m. gruodžio 18 d.
   dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.)
   (2006/969/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 7 straipsnį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
   kadangi:

               (1)

               Bendros valstybių ir Europos pastangos mokslinių tyrimų ir mokymo srityje yra ypač svarbios skatinant ir užtikrinant Europos ekonomikos augimą bei piliečių gerovę.

               (2)

               Septintoji bendroji programa turėtų papildyti kitus Lisabonos strategijai įgyvendinti būtinus ES veiksmus mokslinių tyrimų politikos srityje, vykdomus visų pirma švietimo, mokymo, konkurencingumo ir inovacijų, pramonės, užimtumo ir aplinkosaugos srityse.

               (3)

               Septintoji bendroji programa grindžiama ankstesnės programos pasiekimais kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, kurie toliau plėtojami siekiant vystyti Europos žinių ekonomiką ir visuomenę.

               (4)

               Komisijos žaliojoje knygoje „Europos energijos tiekimo strategijos link“ pabrėžiamas branduolinės energijos vaidmuo mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir Europos priklausomybę nuo importuojamos energijos.

               (5)

               2005 m. rugpjūčio 24 d. Komisija pateikė Bendrijos veiklos, vykdytos toje srityje penkerius metus iki įvertinimo, įgyvendinimo ir rezultatų išorinio įvertinimo išvadas bei savo pastabas.

               (6)

               Remiantis 2004 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu, iš dalies pakeičiančiu derybų dėl ITER nurodymus, tarptautinio eksperimentinio termobranduolinio reaktoriaus (ITER) pastatymas Europoje platesnėje sintezės energijos perspektyvoje būtų pagrindinis pagal Septintąją bendrąją programą vykdomos sintezės tyrimų veiklos elementas.

               (7)

               Dėl Septintosios bendrosios programos įgyvendinimo gali būti steigiamos bendros įmonės, minimos Sutarties II antraštinės dalies 45–51 straipsniuose.

               (8)

               Vykdant mokslinius tyrimus, remiamus pagal Septintąją bendrąją programą, reikėtų laikytis pagrindinių etikos principų, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytus principus. Į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę yra ir bus atsižvelgiama.

               (9)

               Šiuo sprendimu visai programos įgyvendinimo trukmei nustatomas finansinis paketas, kuris yra pagrindinis biudžeto valdymo institucijos orientyras metinės biudžetinės procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3) 37 punkte.

               (10)

               Svarbu užtikrinti patikimą Septintosios bendrosios programos finansų valdymą ir kuo veiksmingesnį bei priimtinesnį jos įgyvendinimą, taip pat supaprastinti galimybes ja naudotis visiems dalyviams.

               (11)

               Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą reikiamas dėmesys turėtų būti skiriamas moterų vaidmeniui mokslo ir mokslinių tyrimų srityje, toliau jas skatinant aktyviau dalyvauti moksliniuose tyrimuose.

               (12)

               Jungtinis tyrimų centras (JTC) turėtų prisidėti prie į vartotojo poreikius orientuotos mokslinės ir technologinės paramos teikimo formuluojant, plėtojant, įgyvendinant ir stebint Bendrijos politiką. Šiuo požiūriu naudinga, kad specialios savo kompetencijos srityse JTC toliau veiktų kaip ES nepriklausomas informacijos apie mokslą ir technologijas centras.

               (13)

               Siekiant abipusės naudos yra svarbūs Europos mokslinių tyrimų tarptautiniai ir pasauliniai aspektai. Septintojoje bendrojoje programoje turėtų galėti dalyvauti būtinus susitarimus sudariusios šalys, o projektuose abipusės naudos pagrindu taip pat turėtų galėti dalyvauti trečiųjų šalių subjektai ir mokslinio bendradarbiavimo srityje veikiančios tarptautinės organizacijos.

               (14)

               Septintąja bendrąja programa turėtų būti prisidedama prie Europos Sąjungos plėtros skiriant mokslinę ir technologinę paramą šalims kandidatėms Bendrijos acquis įgyvendinimui ir jų integravimuisi į Europos mokslinių tyrimų erdvę.

               (15)

               Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, taip pat būtinų veiksmų susigrąžinant prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos, remiantis 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (4), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (5) ir 1999 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (6).

               (16)

               Komisija konsultavosi su Mokslo ir technikos komitetu, kuris pareiškė savo nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Septintosios bendrosios programos patvirtinimas
   Daugiametė bendroji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programa (toliau — Septintoji bendroji programa) patvirtinama 2007 m. sausio 1 d.–2011 gruodžio 31 d. laikotarpiui.
   2 straipsnis
   Tikslai
   1.   Septintąja bendrąja programa siekiama Sutarties 1 straipsnyje ir 2 straipsnio a punkte nurodytų bendrųjų tikslų prisidedant prie žinių visuomenės kūrimo remiantis Europos mokslinių tyrimų erdve.
   2.   Septintoji bendroji programa apima Bendrijos mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą, tarptautinį bendradarbiavimą, techninės informacijos platinimą ir eksploatavimo veiklą, taip pat mokymą, kurie turi būti išdėstyti dviejose konkrečiose programose:
   Pirmoji konkreti programa apima:

               a)

               sintezės energijos tyrimus siekiant plėtoti technologiją, padedančią sukurti saugios, tvarios, aplinkai palankios ir ekonomiškai perspektyvios energijos šaltinį;

               b)

               branduolio dalijimąsi ir radiacinę saugą siekiant pagerinti visų pirma branduolio dalijimosi bei kitų spinduliuotės naudojimo pramonėje ir medicinoje būdų saugos lygį, išteklių veiksmingumą ir ekonominį efektyvumą.

         Antroji konkreti programa apima Jungtinio tyrimų centro (JTC) veiklą branduolinės energijos srityje.
   3.   Šių konkrečių programų bendros kryptys yra apibūdintos I priede.
   3 straipsnis
   Didžiausia bendra suma ir kiekvienai programai skirtos dalys
   1.   Septintajai bendrajai programai įgyvendinti 2007–2011 m. laikotarpiu skiriama didžiausia bendra suma — 2 751 mln. EUR. Ši suma paskirstoma taip (mln. EUR):

               Sintezės energijos tyrimai (7)

               1 947

               Branduolio dalijimasis ir radiacinė sauga

               287

               JTC branduolinė veikla

               517

         2.   Išsamios Bendrijos finansinio įnašo į šią Septintąją bendrąją programą taisyklės yra nustatytos II priede.
   4 straipsnis
   Bendrijų finansinių interesų apsauga
   Pagal šį sprendimą finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 taikomi bet kuriam Bendrijos teisės nuostatos dėl pažeidimui, įskaitant Septintojoje bendrojoje programoje nustatyto sutartinio įsipareigojimo nesilaikymą, susijusiam su ekonominės veiklos vykdytojo veikla ar neveikimu, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaroma ar būtų padaryta žala Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams.
   5 straipsnis
   Pagrindiniai etikos principai
   Visa pagal Septintąją bendrąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla atliekama laikantis pagrindinių etikos principų.
   6 straipsnis
   Stebėsena, vertinimas ir peržiūra
   1.   Komisija nuolat ir sistemingai stebi, kaip įgyvendinama Septintoji bendroji programa ir jos specialiosios programos bei reguliariai praneša apie šios stebėsenos rezultatus ir juos platina.
   2.   Ne vėliau kaip 2010 m. Komisija, kuriai padeda išorės ekspertai, atlieka įrodymais pagrįstą tarpinį Septintosios bendrosios programos ir jos specialiųjų programų įvertinimą, remdamasi Šeštosios bendrosios programos ex-post vertinimu. Šiame įvertinime nagrinėjama vykdomos mokslinių tyrimų veiklos kokybė, taip pat įgyvendinimo ir valdymo kokybė bei pažanga siekiant nustatytų tikslų.
   3.   Pasibaigus Septintajai bendrajai programai Komisija paveda nepriklausomiems ekspertam atlikti jos loginio pagrindo, įgyvendinimo ir pasiekimų išorinį vertinimą.
   Įvertinimo išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.
   7 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J.-E. ENESTAM

      (1)  2006 m. birželio 15 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  OL C 65, 2006 3 17, p. 9.

      (3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (4)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

      (5)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

      (6)  OL L 136, 1999 5 31, p. 8.

      (7)  Iš sintezės energijos tyrimams numatytos sumos ne mažiau kaip 900 milijonų EUR bus skirta I priede išvardytai veiklai, išskyrus ITER statybą.

      I PRIEDAS
      MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, TEMOS IR VEIKLA
      ĮVADAS
      Septintąją bendrąją Europos atominės energijos bendrijos (EURATOMO) branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programą sudaro dvi dalys, atitinkančios „netiesioginę“ veiklą sintezės energijos tyrimų ir branduolio dalijimosi bei radiacinės saugos srityje ir JTC vykdomus „tiesioginius“ mokslinius tyrimus.
      I.A.   SINTEZĖS ENERGIJOS TYRIMAI
      Tikslas
      Sukaupti žinių pagrindą ITER projektui ir pastatyti ITER, kuris būtų svarbus žingsnis kuriant elektrinių reaktorių prototipus, kurie yra saugūs, tvarūs, palankūs aplinkai ir ekonomiškai perspektyvūs.
      Loginis pagrindas
      Atsižvelgiant į artimiausias, vidutinės trukmės ir ilgalaikes perspektyvas, Europos energijos tiekimo sistema turi rimtų trūkumų. Visų pirma reikia priemonių tiekimo užtikrintumo, klimato kaitos ir tvaraus vystymosi klausimams spręsti, kartu užtikrinant, kad nekiltų grėsmė tolimesniam ekonomikos augimui.
      Be to, kad ES deda pastangas atsinaujinančių energijos šaltinių mokslinių tyrimų srityje, sintezė gali daug prisidėti siekiant tvaraus ir užtikrinto energijos tiekimo ES praėjus keliems dešimtmečiams, kai į rinką pateks komerciniai sinteze pagrįsti reaktoriai. Sėkmingas jos plėtojimas sudarytų sąlygas tiekti saugią, tvarią ir aplinkai nepavojingą energiją. Ilgalaikis Europos sintezės tyrimų tikslas, apimantis visą su sinteze susijusią veiklą valstybėse narėse ir asocijuotose trečiosiose šalyse — per trisdešimt ar trisdešimt penkerius metus, atsižvelgiant į technologijų ir mokslo pažangą, kartu sukurti elektrinių reaktorių prototipus, kurie atitiktų šiuos reikalavimus ir būtų ekonomiškai perspektyvūs.
      Strategijos, skirtos šiam ilgalaikiam tikslui pasiekti, pirmasis prioritetas yra pastatyti ITER (svarbų eksperimentinį įrenginį, kuriuo bus pademonstruotos sintezės energijos mokslinės ir techninės galimybės), o po to pastatyti DEMO — „parodomąją“ sintezės elektrinę. Tai pat bus parengta ITER ir DEMO reikalingų sintezės medžiagų, technologijų ir fizikos plėtojimui skirtų MTTP rėmimo dinamiška programa. Šioje veikloje dalyvautų Europos pramonės įmonės, sintezės asociacijos ir trečiosios šalys, visų pirma ITER susitarimo šalys.
      Veikla
      1.   ITER pastatymas
      Šie darbai apima bendrą ITER (kaip tarptautinių mokslinių tyrimų infrastruktūros) statymą, visų pirma statybvietės paruošimą, ITER organizacijos ir ITER skirtos Europos bendrosios įmonės įsteigimą, valdymą ir darbuotojų atranką, bendrą techninę ir administracinę paramą, įrenginių ir įrangos konstravimą bei paramą projektui statybos metu.
      2.   ITER veikimui skirti parengiamieji MTTP
      Tikslinėje fizikos ir technologijų programoje bus naudojami atitinkami sintezės programos įrenginiai ir ištekliai, t. y. JET ir kiti esami, būsimi ar statomi magnetinio lokalizavimo įrenginiai (tokamakai, stelaratoriai, RFP). Bus įvertintos konkrečios esminės ITER technologijos, sujungtos ITER projekto alternatyvos ir vykdant eksperimentinę bei teorinę veiklą bus pasirengta ITER veikimui.
      3.   Technologinis pasirengimas DEMO elektrinei
      Bus aktyviai plėtojamos sintezės medžiagos ir pagrindinės sintezės technologijos, įskaitant atgaminimo zonas, bei sudaryta specializuota projekto grupė, kuriai bus pavesta pasirengti tarptautinio sintezės medžiagų apšvitinimo įrenginio (IFMIF), skirto parengti medžiagas DEMO elektrinei, statybai. Bus atliekami apšvitinimo bandymai ir medžiagų modeliavimas, su DEMO koncepcijos projektu susiję tyrimai, sintezės energijos saugos, aplinkosaugos ir socialinių bei ekonominių aspektų tyrimai.
      4.   MTTP veikla ilgalaikės perspektyvos atžvilgiu
      Toliau bus plėtojamos magnetinio lokalizavimo schemų, galinčių duoti naudos sintezės elektrinėms (daugiausia dėmesio skiriant W7-X stelaratoriaus įrenginio statybos užbaigimui), patobulintos koncepcijos, teorija ir modeliavimas, kad būtų galima iki galo suprasti sintezės plazmos reiškinius, ir palaikant ryšius koordinuojami valstybių narių civiliniai moksliniai tyrimai inertinio lokalizavimo srityje.
      5.   Žmogiškieji ištekliai, švietimas ir mokymas
      Atsižvelgiant į su ITER susijusius neatidėliotinus ir vidutinės trukmės poreikius bei siekiant toliau plėtoti sintezę, bus imamasi iniciatyvų, visų pirma fizikos ir sintezės inžinerijos srityse, skirtų užtikrinti, kad būtų disponuojama tinkamais žmogiškaisiais ištekliais, užtikrintas reikiamas darbuotojų skaičius, kompetencijų įvairovė, aukšto lygio išsilavinimas ir patirtis.
      6.   Infrastruktūra
      Tarptautinio sintezės energijos tyrimų projekto ITER pastatymas taps vienu iš naujų mokslinių tyrimų infrastruktūros elementų, pasižyminčiu ryškia europine dimensija.
      7.   Technologijų perdavimo procesai
      ITER reikės naujų ir lankstesnių organizacinių struktūrų, kad būtų sudarytos sąlygos jo kuriamų inovacijų ir technologijų pažangos greito perdavimo pramonei procesui, siekiant nugalėti sunkumus, kliudančius Europos pramonei tapti konkurencingesne.
      I.B.   BRANDUOLIO DALIJIMASIS IR RADIACINĖ SAUGA
      Tikslas
      Sukurti patikimą mokslinį ir techninį pagrindą siekiant paspartinti ilgojo pusamžio radioaktyviųjų atliekų saugesnio tvarkymo praktinį tobulinimą, visų pirma pagerinant branduolinės energijos naudojimo saugos lygį, išteklių veiksmingumą bei ekonominį efektyvumą ir užtikrinant tvirtą bei socialiai priimtiną asmenų ir aplinkos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės sistemą.
      Loginis pagrindas
      Branduolinė energija šiuo metu sudaro vieną trečdalį visos ES sunaudojamos elektros energijos, ir kaip svarbiausias bazinės apkrovos elektros energijos šaltinis, kuris atominės elektrinės darbo metu neišskiria CO2, yra svarbus elementas diskusijose dėl priemonių, skirtų kovai su klimato kaita, ir Europos priklausomybės nuo importuojamos energijos sumažinimo. Visas Europos branduolinis sektorius pasižymi pažangiausiomis technologijomis ir užtikrina keliems šimtams tūkstančių darbuotojų aukštos kvalifikacijos reikalaujančias darbo vietas. Pažangesnė branduolinė technologijas galėtų sudaryti galimybę labai padidinti našumą bei išteklių naudojimą, tuo pat metu užtikrinant dar aukštesnius saugos standartus ir išmetant mažiau teršalų palyginti su dabartinėmis kito tipo elektrinėmis.
      Tačiau tolesnis šio energijos šaltinio naudojimas ES kelia didelį susirūpinimą. Reikia toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti Bendrijos gerų saugos rezultatų tęstinumą ir siekti, kad radiacinės saugos gerinimas ir toliau būtų prioritetinė sritis. Pagrindinės problemos yra veikiančių reaktorių sauga ir ilgojo pusamžio radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, ir abi šios problemos šiuo metu sprendžiamos techniškai, tačiau reikia pasitelkti ir politines bei visuomenės pastangas. Esminis principas naudojant spinduliuotę visose srityse — pramonėje ir medicinoje — yra žmonių ir aplinkos apsauga. Visose nurodytose teminėse srityse iš esmės siekiama užtikrinti aukštą saugos lygį. Taip pat visuose branduolinės inžinerijos ir mokslo sektoriuose įžvelgiami aiškūs poreikiai disponuoti infrastruktūra ir kompetencija. Be to, atskiras technines sritis sieja jas visas apimančios temos, pvz., branduolinio kuro ciklas, aktinoidų chemija, rizikos analizė ir saugos įvertinimas, ir netgi visuomenės bei valdymo klausimai.
      Taip pat reikės ištirti naujas mokslo ir technologijų galimybes ir lanksčiai reaguoti į naujus politinius poreikius, iškilsiančius Septintosios bendrosios programos vykdymo laikotarpiu.
      Veikla
      1.   Radioaktyviųjų atliekų tvarkymas
      Kryptingų mokslinių tyrimų ir plėtros, susijusios su visais likusiais pagrindiniais panaudoto kuro ir ilgojo pusamžio radioaktyviųjų atliekų giluminio geologinio laidojimo aspektais, įgyvendinimas, ir atitinkamais atvejais su technologijomis bei sauga susijusi demonstracinė veikla bei parama Europos bendro požiūrio į pagrindinius klausimus, susijusius atliekų tvarkymu ir laidojimu, formavimui. Moksliniai tyrimai, susiję su skilimu bei transmutacija ir (arba) kitais sprendimais, skirtais laidojimui skirtų atliekų kiekiui ir (arba) jų pavojingumui sumažinti.
      2.   Reaktorių sistemos
      Moksliniai tyrimai, skirti nuolatiniam esamų visų atitinkamų tipų reaktorių sistemų (įskaitant kuro ciklo įrenginius) saugiam eksploatavimui atsižvelgiant į naujus uždavinius, pvz., naujų pažangių saugos įvertinimo metodikų, įskaitant taikomas įvykus didelėms avarijoms, taikymo laiko pratęsimą ir jų kūrimą (techniniu ir žmogiškuoju aspektu), ir būsimų reaktorių sistemų potencialui, artimiausio bei vidutinės trukmės laikotarpio saugos bei atliekų valdymo aspektų įvertinimui išlaikant ES jau pasiektus aukštus saugos standartus bei iš esmės pagerinant ilgalaikį radioaktyviųjų atliekų valdymą.
      3.   Radiacinė sauga
      Moksliniai tyrimai, visų pirma skirti mažų dozių keliamai rizikai, naudojimui medicinoje ir nelaimingų atsitikimų valdymui tirti siekiant sukurti mokslinį pagrindą tvirtai, nešališkai ir socialiai priimtinai saugos sistemai, kuri bereikalingai neribotų naudingo ir plačiai paplitusio spinduliuotės naudojimo medicinoje ir pramonėje. Moksliniai tyrimai, skirti branduolinio ir radiologinio terorizmo bei branduolinių medžiagų vagysčių poveikiui kiek įmanoma sumažinti.
      4.   Infrastruktūra
      Galimybių pasinaudoti mokslinių tyrimų infrastruktūra gerinimas, pvz., medžiagų bandymo įrenginiais, požeminėmis mokslinių tyrimų laboratorijomis, radiobiologiniais įrenginiais ir audinių bankais, kuri yra būtina siekiant Europos branduoliniame sektoriuje išlaikyti aukštus technikos pasiekimų, inovacijų ir saugos standartus, bei remti šių infrastruktūrų bendradarbiavimą.
      5.   Žmogiškieji ištekliai, švietimas ir mokymas
      Parama mokslinės kompetencijos ir žmogiškųjų išteklių išsaugojimui ir tolesnei plėtrai (pavyzdžiui, imantis bendro mokymo veiklos) siekiant užtikrinti, kad ilgainiui branduoliniame sektoriuje dirbtų tinkamos kvalifikacijos mokslininkai, inžinieriai ir darbuotojai.
      II.   JUNGTINIO TYRIMŲ CENTRO (JTC) BRANDUOLINĖ VEIKLA
      Tikslas
      Teikti į užsakovo interesus orientuotą mokslinę ir techninę paramą Bendrijos politikos formavimo procesui branduolinės energijos srityje, užtikrinant paramą esamos politikos įgyvendinimui ir stebėsenai bei lanksčiai reaguojant į naujus politikos poreikius.
      Loginis pagrindas
      JTC remia Europos energijos tiekimo strategijoje numatytus tikslus, ypač dėl Kioto protokolo tikslų pasiekimo. Bendrija turi pripažintą kompetenciją, susijusią su daugeliu branduolinių technologijų aspektų, ir ši kompetencija remiasi solidžiais ankstesniais pasiekimais šioje srityje. Remdamasis savo moksline kompetencija ir integracija į tarptautinę mokslinę bendruomenę, bendradarbiaudamas su kitais mokslinių tyrimų centrais bei platindamas žinias, JTC teikia paramą Bendrijos politikos sritims ir prisideda prie naujų tendencijų branduolinių tyrimų srityje. JTC turi kompetentingą personalą ir naujausius įrenginius pripažintam moksliniam ir techniniam darbui atlikti, siekiant užtikrinti Europos mokslinių tyrimų pirmavimą, pagrįstą jos mokslinio ir techninio darbo kokybe. JTC remia Bendrijos politiką, kuria siekiama išsaugoti pagrindinę kompetenciją ir žinias ateičiai sudarant kitiems mokslo darbuotojams galimybę naudotis jos infrastruktūromis ir rengiant jaunus mokslo darbuotojus bei skatinant jų mobilumą, taip palaikant Europos pažangiąją patirtį branduolinėje srityje. Atsirado naujų poreikių, visų pirma išorės ryšių ir saugumo politikos srityse. Šiais atvejais reikia vidaus ir saugių informacijos, analizės bei sistemų, kurių ne visada galima įsigyti rinkoje.
      JTC branduolinės veiklos tikslas — įvykdyti MTTP reikalavimus ir teikti paramą Komisijai ir valstybėms narėms. Šios programos tikslas — plėtoti ir kaupti žinias siekiant prisidėti prie diskusijų apie branduolinės energijos gamybą, jos saugą ir patikimumą, tvarumą ir kontrolę, jos keliamą grėsmę ir spręstinus uždavinius, įskaitant novatoriškų (būsimų) sistemų įvertinimą.
      Veikla
      JTC veikloje daugiausia dėmesio bus skiriama:

                  1)

                  Branduolinių atliekų tvarkymui ir poveikiui aplinkai siekiant suprasti branduolinio kuro procesus nuo energijos gamybos iki atliekų šalinimo, bei ieškoti veiksmingų sprendimų dėl labai aktyvių branduolinių atliekų tvarkymo naudojant du pagrindinius būdus (tiesioginį šalinimą arba atskyrimą ir transmutaciją). Taip pat bus plėtojama veikla siekiant pagilinti žinias ir pagerinti ilgo pusamžio radioaktyviųjų atliekų perdirbimą ar galutinį apdorojimą bei aktinoidų fundamentaliuosius mokslinius tyrimus.

                  2)

                  Branduolinei saugai, vykdant mokslinius tyrimus, susijusius su esamais ir naujais kuro ciklais bei vakarietiškų ir rusiškų reaktorių, įskaitant naujo tipo reaktorius, sauga. Be to, JTC prisidės prie MTTP iniciatyvos — tarptautinio forumo Generation IV — ir koordinuos Europos indėlį į šį forumą, kurio veikloje dalyvauja geriausios pasaulio mokslinių tyrimų organizacijos. Siekiant užtikrinti Europos įnašo į tarptautinio forumo Generation IV veiklą kokybę, JTC turėtų veikti kaip šios srities mokslinių tyrimų integravimo struktūra. JTC įnašas bus skirtas vien toms sritims, kurios gali pagerinti novatoriškų kuro ciklų saugos ir apsaugos aspektus, visų pirma naujų kuro rūšių charakteristikų nustatymą, bandymus ir analizę, saugos ir kokybės tikslų, saugos reikalavimų ir pažangių sistemų vertinimo metodų kūrimą.

                  3)

                  Branduoliniam saugumui, remiant Bendrijos įsipareigojimų įgyvendinimą, ypač daug dėmesio skiriant kuro ciklo įrenginių kontrolei, ypač kuro ciklo galutiniame etape, vykdant aplinkos radioaktyvumo stebėseną ar įgyvendinant papildomą protokolą bei integruotas apsaugos priemones, užkertant kelią branduolinių ar radioaktyvių medžiagų vagystėms, sietinoms su nelegalia prekyba šiomis medžiagomis.

            Be to, JTC sudarys palankesnes sąlygas faktais pagrįstai diskusijai ir sprendimų dėl energijos rūšių derinio, kuris patenkintų Europos energijos poreikius (įskaitant atsinaujinančius energijos šaltinius ir branduolinę energiją), priėmimui turint visą reikiamą informaciją.

      II PRIEDAS
      FINANSAVIMO SCHEMOS
      Laikydamasi Septintosios bendrosios programos įgyvendinimui nustatytų dalyvavimo taisyklių, Bendrija pagal įvairias finansavimo schemas skirs paramą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklai, įskaitant specialiosiose programose numatytą demonstracinę veiklą. Šios schemos bus naudojamos atskirai arba jas derinant įvairių kategorijų pagal Septintąją bendrąją programą įgyvendinamai veiklai finansuoti.
      1.   FINANSAVIMO SCHEMOS SINTEZĖS ENERGIJOS SRITYJE
      Sintezės energijos tyrimų srityje dėl ypatingo veiklos pobūdžio būtinas konkrečių susitarimų įgyvendinimas. Finansinė parama bus skiriama veiklai, vykdomai remiantis procedūromis, nustatytomis:

                  1.1.

                  Komisijos ir valstybių narių ar pilnateisių asocijuotųjų trečiųjų šalių arba valstybių narių ar pilnateisių asocijuotųjų trečiųjų šalių subjektų asociacijos sutartyse dėl dalies Bendrijos sintezės energijos tyrimų vykdymo pagal Sutarties 10 straipsnį;

                  1.2.

                  Europos sintezės plėtros susitarime (ESPS), daugiašaliame Komisijos bei valstybėse narėse ir asocijuotosiose trečiosiose šalyse įsteigtų ar jų vardu veikiančių organizacijų susitarime, kuriame inter alia apibrėžiamas tolesnių sintezės technologijų tyrimų asocijuotosiose organizacijose ir pramonėje pagrindas, JET įrenginių naudojimas ir Europos indėlis į tarptautinį bendradarbiavimą;

                  1.3.

                  nuostatose dėl ITER skirtos Europos bendros įmonės steigimo remiantis Sutarties 45–51 straipsniais;

                  1.4.

                  Euratomo ir trečiųjų šalių tarptautiniuose susitarimuose dėl veiklos sintezės energijos tyrimų ir plėtros srityje, visų pirma ITER susitarime;

                  1.5.

                  Kituose daugiašaliuose Bendrijos ir asocijuotųjų organizacijų susitarimuose, visų pirma Susitarime dėl personalo mobilumo;

                  1.6.

                  Bendrai finansuojamoje veikloje, skirtoje sintezės energijos tyrimams skatinti ir prie jų prisidėti bendradarbiaujant su valstybių narių ar prie Septintosios bendrosios programos asocijuotų trečiųjų šalių, kurios nėra sudariusios asociacijos sutarties, organizacijomis.

            Be pirmiau nurodytos veiklos, gali būti skatinami ir plėtojami žmogiškieji ištekliai, stipendijos, su infrastruktūra susijusios integruotos iniciatyvos, taip pat imamasis konkrečios paramos veiklos pirmiausia siekiant koordinuoti sintezės energijos tyrimus, vykdyti tyrimus šiai veiklai remti ir remti publikacijų leidybą, keitimąsi informacija ir mokymą, kad būtų skatinamas technologijų perdavimas.
      2.   FINANSAVIMO SCHEMOS KITOSE SRITYSE
      Veikla pagal Septintąją bendrąją programą kitose srityse, išskyrus sintezės energiją, bus finansuojama pagal įvairias finansavimo schemas. Šios schemos bus naudojamos atskirai arba jas derinant įvairių kategorijų pagal šią bendrąją programą įgyvendinamai veiklai finansuoti.
      Sprendimuose dėl specialiųjų programų, darbo programose ir skelbiant konkursus atitinkamai bus nurodyta:

                  —

                  įvairių kategorijų veiklai finansuoti naudojamos(-ų) schemos(-ų) rūšis(-ys);

                  —

                  dalyvių kategorijos (pvz., mokslinių tyrimų organizacijos, universitetai, įmonės, viešosios institucijos), galinčios jais pasinaudoti;

                  —

                  veiklos rūšys (moksliniai tyrimai, plėtra, demonstracinė veikla, mokymas, platinimas, žinių perdavimas ir kita susijusi veikla), kurios gali būti finansuojamos pagal kiekvieną iš šių schemų.

            Kai gali būti naudojamos skirtingos finansavimo schemos, darbo programose gali būti patikslinamos naudotinos finansavimo schemos temai, pagal kurią turi būti teikiamos paraiškos.
      Finansavimo schemos yra šios:

                  a)

                  Remti veiklą, kuri pirmiausia vykdoma konkurso tvarka:

                              1.

                                 Bendrai vykdomi projektai

                              Parama įvairių šalių dalyvių konsorciumo įvykdytiems mokslinių tyrimų projektams, kurių tikslas — plėsti naujas žinias, naujas technologijas, produktus ar moksliniams tyrimams skirtus bendruosius išteklius. Atskirose srityse pagal skirtingas temas vykdomų projektų dydis, apimtis ir vidaus organizavimas gali skirtis. Projektai gali apimti mažos ar vidutinės apimties tikslinius mokslinius tyrimus arba didelius integruotus projektus, kuriems skiriami nemaži ištekliai, kad būtų pasiektas numatytas tikslas.

                              2.

                                 Kompetencijos tinklai

                              Parama jungtinėms mokslinių tyrimų programoms, kurias įgyvendina keletas mokslinių tyrimų organizacijų, integruodamos savo veiklą atitinkamoje srityje, ir kurią mokslinių tyrimų grupės vykdo ilgalaikio bendradarbiavimo pagrindu. Šioms jungtinėms mokslinių tyrimų programoms įgyvendinti reikės ištekliais ir veikla prisidedančių organizacijų oficialaus įsipareigojimo.

                              3.

                                 Koordinavimo ir paramos veikla

                              Parama veiklai, kurios tikslas — koordinuoti ar remti mokslinius tyrimus (tinklų kūrimas, mainai, studijos, konferencijos ir kt.). Ši veikla taip pat gali būti įgyvendinama kitomis priemonėmis, ne tik organizuojant konkursus.

                              4.

                                 Veikla, skirta žmogiškiesiems ištekliams ir mobilumui skatinti bei plėtoti

                              Parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai.

                  b)

                  Pagal Tarybos sprendimus, priimtus remiantis Komisijos pasiūlymu, įgyvendinamai veiklai Bendrija skirs finansinę paramą didelės apimties iniciatyvoms, finansuojamoms iš įvairių šaltinių šiais įnašais:

                              —

                              finansinis įnašas bendroms įmonėms įgyvendinti remiantis Sutarties 45–51 straipsniuose nurodytomis procedūromis ir nuostatomis.

                              —

                              finansinis įnašas, skirtas Europos interesus atitinkančioms naujoms infrastruktūroms kurti.

            Bendrija įgyvendins finansavimo schemas laikydamasi reglamento, kuris turi būti priimtas, dėl įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisyklių nuostatų, atitinkamų valstybės pagalbos instrumentų, visų pirma Bendrijos sistemos, taikomos valstybės pagalbai moksliniams tyrimams bei plėtrai ir šioje srityje taikomų tarptautinių taisyklių. Remiantis šia tarptautine sistema reikės veikti taip, kad kiekvienu konkrečiu atveju būtų galima koreguoti finansinio dalyvavimo šioje programoje mastą ir formą, ypač jei galima gauti finansavimą iš kitų viešojo sektoriaus lėšų, įskaitant kitus Bendrijos finansavimo šaltinius, pvz., Europos investicijų banką (EIB).
      Mažiau išsivysčiusiuose regionuose (konvergencijos tikslui priskiriami regionai (1) ir atokiausi regionai) įsisteigusiems netiesioginės veiklos dalyviams prireikus ir jei tai įmanoma, gali būti skirtas papildomas finansavimas iš struktūrinių fondų.
      3.   TIESIOGINIAI VEIKSMAI — JUNGTINIS TYRIMŲ CENTRAS
      Bendrija vykdys JTC įgyvendinamą veiklą, kuri vadinama tiesiogine veikla.

         (1)  Konvergencijos tikslui priskiriami regionai yra apibrėžti 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 210, 2006 7 31, p. 25), 5 straipsnyje. Tai apima regionus, kurie atitinka finansavimo iš struktūrinių fondų pagal konvergencijos tikslą reikalavimus ir kurie atitinka finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus.


title: 2014 m. balandžio 9 d. Tarybos sprendimas, kuriuo priimama Tarybos pozicija dėl 2014 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 1 projekto

text:
15.4.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 113/22

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2014 m. balandžio 9 d.
   kuriuo priimama Tarybos pozicija dėl 2014 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 1 projekto
   2014/C 113/03
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,
   atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį,
   kadangi:

               —

               2013 m. lapkričio 20 d. buvo galutinai priimtas 2014 finansinių metų Sąjungos biudžetas (2),

               —

               2014 m. vasario 11 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 1 projekto,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   2014 m. balandžio 9 d. buvo priimta Tarybos pozicija dėl 2014 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 1 projekto.
   Atsižvelgdama į 1985 m. liepos 11 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose 87, 130/77, 22/83, 9 ir 10/84 (3), Taryba primena, kad biudžeto pastabos yra neprivalomos ir nedaro poveikio galiojančioms teisėkūros procedūra priimtų aktų nuostatoms.
   Visą tekstą galima rasti Tarybos interneto svetainėje (http://www.consilium.europa.eu/) arba iš jos atsisiųsti.

      Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 9 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. KOURKOULAS

      (1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (2)  OL L 51, 2014 2 20, p. 1.

      (3)  Rink. [1985], p. 11–2524, ypač 56 punktą.


title: 2009/496/EB,Euratomas: 2009 m. birželio 26 d. Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos, Teisingumo Teismo, Audito Rūmų, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto sprendimas dėl Europos Sąjungos leidinių biuro veiklos organizavimo

text:
30.6.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 168/41

      EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS, KOMISIJOS, TEISINGUMO TEISMO, AUDITO RŪMŲ, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO IR REGIONŲ KOMITETO SPRENDIMAS

   2009 m. birželio 26 d.
   dėl Europos Sąjungos leidinių biuro veiklos organizavimo
   (2009/496/EB, Euratomas)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   TARYBA,
   KOMISIJA,
   TEISINGUMO TEISMAS,
   AUDITO RŪMAI,
   EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS,
   REGIONŲ KOMITETAS,
   atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdami į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį,
   kadangi:

               (1)

               1965 m. balandžio 8 d. valstybių narių Vyriausybių atstovų sprendimo dėl tam tikrų Bendrijų institucijų ir departamentų laikinosios vietos (1) 8 straipsnyje numatyta, kad Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras (toliau – biuras) bus Liuksemburge. Ši nuostata paskutinį kartą įgyvendinta Sprendimu 2000/459/EB, EAPB, Euratomas (2).

               (2)

               Europos Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikomos taisyklės ir nuostatai galioja ir biurui. Reikėtų atsižvelgti į naujausius jų pakeitimus.

               (3)

               2002 m. birželio 25 d. Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3) (toliau – Finansinis reglamentas) numatytos specialiosios biuro veiklos nuostatos.

               (4)

               Padaryta didelė technologinė pažanga leidybos srityje ir į ją reikia atsižvelgti biuro veikloje.

               (5)

               Siekiant aiškumo, šiuo sprendimu reikėtų panaikinti Sprendimą 2000/459/EB, EAPB, Euratomas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Leidinių biuras
   1.   Europos Sąjungos leidinių biuras (toliau – biuras) yra bendra institucijų įstaiga, kurios tikslas – užtikrinti, kad Europos Bendrijų ir Europos Sąjungos institucijų leidiniai būtų leidžiami kuo geresnėmis sąlygomis.
   Todėl biuras sudaro institucijoms sąlygas vykdyti įsipareigojimą skelbti teisės aktus ir techniškai prisideda prie informacinės ir komunikacinės politikos formavimo bei įgyvendinimo jo kompetencijai priklausančiose srityse.
   2.   Biurą administruoja direktorius, laikydamasis valdymo komiteto nustatytų strateginių gairių. Biuras taiko Komisijos administracines ir finansines procedūras, išskyrus šiame sprendime numatytas specialiąsias nuostatas, susijusias su biuro, kaip bendros institucijų įstaigos, paskirtimi. Nustatydama minėtas procedūras, Komisija atsižvelgia į specialųjį biuro pobūdį.
   2 straipsnis
   Sąvokos
   Šio sprendimo tikslais taikomos šios sąvokos:
   1)   leidyba– veikla, reikalinga tarptautiniams standartiniams numeriams ir (arba) katalogo numeriams sudaryti, patikrinti ir juos suteikti leidiniams ir bet kokios formos bei pavidalo leidinių gamyba, katalogavimas, indeksavimas, platinimas, viešinimas, pardavimas, laikymas ir archyvavimas, naudojantis visomis esamomis ir būsimomis priemonėmis;
   2)   leidiniai– bet kokio pavidalo ir formos tekstai, turintys tarptautinį standartinį numerį ir (arba) katalogo numerį;
   3)   privalomieji leidiniai– leidiniai, kurių leidyba numatyta Sutartyse arba kituose teisės aktuose;
   4)   neprivalomieji leidiniai– leidiniai, kuriuos leisti prerogatyvą turi kiekviena institucija;
   5)   autoriaus teisių administravimas– ši sąvoka reiškia, kad tekstą parengusios tarnybos turi autoriaus teises arba teisę dauginti tekstą, ir apima šių teisių, susijusių su biurui leisti perduotais leidiniais, administravimą;
   6)   grynosios pardavimo įplaukos– bendra sąskaitų suma, atskaičius suteiktas prekybines nuolaidas ir administravimo, lėšų rinkimo bei banko išlaidas;
   7)   institucijos– Sutartimis arba jomis remiantis įsteigtos institucijos, įstaigos ir organizacijos.
   3 straipsnis
   Biuro kompetencija
   1.   Biuro kompetencijai priklauso tokios sritys:

               a)

                  Europos Sąjungos oficialiojo leidinio (toliau – Oficialusis leidinys) leidyba ir autentiškumo užtikrinimas;

               b)

               kitų privalomųjų leidinių leidyba;

               c)

               kitų biurui perduotų neprivalomųjų leidinių, kuriuos leisti prerogatyvą turi kiekviena institucija, leidyba, visų pirma institucijų komunikacinių leidinių leidyba arba bendra leidyba;

               d)

               leidinių leidyba arba bendra leidyba savo iniciatyva, įskaitant leidinius, kuriais siekiama viešinti paties biuro paslaugas; šiuo tikslu biuras gali sudaryti tekstų vertimo sutartį;

               e)

               visuomenei skirtų elektroninės leidybos paslaugų plėtojimas, tolesnis teikimas ir atnaujinimas;

               f)

               visų teisės aktų ir kitų oficialiųjų tekstų teikimas visuomenei;

               g)

               visų institucijų elektroninės formos leidinių saugojimas ir teikimas visuomenei;

               h)

               tarptautinių standartinių numerių ir (arba) katalogo numerių suteikimas institucijų leidiniams;

               i)

               institucijų leidinių pakartotinės leidybos ir vertimo teisių administravimas;

               j)

               visuomenei siūlomų leidinių ir paslaugų viešinimas ir pardavimas.

         2.   Biuras teikia institucijoms patarimus ir paramą, susijusią su:

               a)

               jų leidybos programų sudarymu ir planavimu;

               b)

               jų bet kokio pavidalo leidinių leidybos projektų rengimu;

               c)

               jų leidybos projektų maketavimu ir dizaino kūrimu,

               d)

               informavimu apie valstybių narių leidybos rinkos tendencijas ir apie temas, kurios galėtų sudominti kuo daugiau asmenų;

               e)

               tiražo nustatymu ir platinimo planų sudarymu;

               f)

               leidinių kainų nustatymu ir jų pardavimu;

               g)

               mokamų ar nemokamų leidinių viešinimu, platinimu ir vertinimu;

               h)

               visuomenei skirtų interneto svetainių ir paslaugų analize, vertinimu ir kūrimu;

               i)

               bendrųjų sutarčių, susijusių su leidybine veikla, rengimu;

               j)

               leidybos sistemų technine priežiūra.

         4 straipsnis
   Institucijų pareigos
   1.   Sprendimas dėl tam tikro leidinio priklauso išimtinei kiekvienos institucijos kompetencijai.
   2.   Leisdamos privalomuosius leidinius institucijos naudojasi biuro paslaugomis.
   3.   Neprivalomuosius leidinius institucijos gali leisti nesikreipdamos į biurą. Tokiu atveju institucijos biuro prašo suteikti leidiniui tarptautinį standartinį numerį ir (arba) katalogo numerį ir perduoda biurui bet kokios formos elektroninio pavidalo leidinį bei prireikus du popierinius leidinio egzempliorius.
   4.   Institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad būtų saugomos visos visų leidinio sudedamųjų dalių dauginimo, vertimo ir platinimo teisės.
   5.   Institucijos įsipareigoja sudaryti savo leidinių platinimo planą, kurį turi patvirtinti biuras.
   6.   Institucijos gali sudaryti su biuru paslaugų sutartis, siekiant apibrėžti jų bendradarbiavimo sąlygas.
   5 straipsnis
   Biuro užduotys
   1.   Biuras turi atlikti tokias užduotis:

               a)

               surinkti leisti numatytus dokumentus;

               b)

               rengti visų formų bei pavidalo tekstus ir kitą medžiagą, kurti jų dizainą, juos redaguoti, maketuoti ir tikrinti, laikantis institucijų nurodymų ir tipografinio bei kalbinio pateikimo reikalavimų, nustatytų bendradarbiaujant su institucijomis;

               c)

               indeksuoti ir kataloguoti leidinius;

               d)

               atlikti Oficialiajame leidinyje ir kituose šaltiniuose skelbiamų oficialių tekstų dokumentinę analizę;

               e)

               konsoliduoti teisės aktus;

               f)

               administruoti, plėtoti, atnaujinti ir viešinti daugiakalbį tezaurą Eurovoc;

               g)

               naudojantis tiekėjų paslaugomis organizuoti tekstų spausdinimą;

               h)

               prižiūrėti darbų vykdymą;

               i)

               kontroliuoti kokybę;

               j)

               priimti tekstus atsižvelgiant į jų kokybę ir kiekybę;

               k)

               rankiniu ir elektroniniu būdu platinti Oficialųjį leidinį, kituose šaltiniuose skelbiamus oficialius tekstus ir kitus neprivalomuosius leidinius;

               l)

               saugoti leidinius;

               m)

               archyvuoti leidinius rankiniu ir elektroniniu būdu;

               n)

               iš naujo leisti išparduotus leidinius ir spausdinti leidinius pagal užsakymą;

               o)

               sudaryti suvestinį institucijų leidinių katalogą;

               p)

               parduoti leidinius, įskaitant sąskaitų faktūrų išrašymą, gauti ir pervesti įplaukas, administruoti skolas;

               q)

               viešinti leidinius;

               r)

               sudaryti, pirkti, administruoti, atnaujinti, prižiūrėti ir kontroliuoti institucijų adresatų sąrašus ir sudaryti tikslinius adresatų sąrašus.

         2.   Vykdydamas savo įgaliojimus ir vadovaudamasis institucijų jam perduotais leidimus suteikiančios įstaigos įgaliojimais, biuras atsako už:

               a)

               viešųjų pirkimų sutarčių sudarymą, įskaitant teisinių įsipareigojimų prisiėmimą;

               b)

               sutarčių su tiekėjais finansinę priežiūrą;

               c)

               įvairių išlaidų, įskaitant tekstų priėmimo atsižvelgiant į jų kokybę ir kiekybę išlaidas, patvirtinimą pasirašant leidimą atlikti mokėjimą;

               d)

               leidimą apmokėti išlaidas;

               e)

               operacijas, susijusias su įplaukomis.

         6 straipsnis
   Valdymo komitetas
   1.   Įsteigiamas valdymo komitetas, kuriame atstovaujamos visos sprendimą pasirašiusios institucijos. Valdymo komitetą sudaro Teisingumo Teismo kancleris, Tarybos Generalinio sekretoriaus pavaduotojas ir kitų institucijų Generaliniai sekretoriai arba jų atstovai. Valdymo komiteto veikloje stebėtojų teisėmis dalyvauja Europos centrinio banko atstovai.
   2.   Valdymo komitetas dvejų metų kadencijai paskiria pirmininką, kurį atrenka iš savo narių.
   3.   Valdymo komiteto posėdžiai vyksta pirmininko iniciatyva arba kurios nors institucijos prašymu ne mažiau kaip keturis kartus per metus.
   4.   Valdymo komitetas priima darbo tvarkos taisykles, kurios skelbiamos Oficialiajame leidinyje.
   5.   Jei nenustatyta kitaip, valdymo komiteto sprendimai priimami paprasta balsų dauguma.
   6.   Kiekviena šį sprendimą pasirašiusi institucija turi po vieną balsą valdymo komitete.
   7 straipsnis
   Valdymo komiteto užduotys ir pareigos
   1.   Nukrypstant nuo 6 straipsnio nuostatų, valdymo komitetas vienbalsiai, paisydamas institucijų bendrų interesų ir vadovaudamasis biuro įgaliojimais, priima tokius sprendimus:

               a)

               direktoriaus siūlymu nustato biuro strateginius tikslus ir veiklos taisykles;

               b)

               apibrėžia biuro bendrosios politikos gaires, visų pirma susijusias su leidinių pardavimu, platinimu ir leidyba, ir užtikrina, kad biuras padėtų formuoti ir įgyvendinti jo kompetencijai priklausančių sričių informacinę ir komunikacinę politiką;

               c)

               vadovaudamasis biuro direktoriaus parengtu projektu, priima institucijoms siunčiamą metinę valdymo ataskaitą, kurioje nagrinėjamas biuro strategijos įgyvendinimas ir teikiamos paslaugos. Iki kiekvienų metų gegužės 1 d. valdymo komitetas perduoda institucijoms praėjusių finansinių metų ataskaitą;

               d)

               vykstant biuro veiklos biudžeto sudarymo procedūrai, tvirtina biuro įplaukų ir išlaidų sąmatą;

               e)

               tvirtina biuro analitinės apskaitos kriterijus, kuriuos nustato direktorius;

               f)

               teikia institucijoms pasiūlymus, kaip pagerinti biuro veiklą.

         2.   Valdymo komitetas atsižvelgia į gaires, parengtas šiuo tikslu įsteigtų komunikacinės ir informacinės srities bendrų institucijų įstaigoms. Valdymo komiteto pirmininkas kasmet bendrauja su šių įstaigų atstovais.
   3.   Dėl biuro kompetencijai priklausančių strateginių sprendimų biudžeto įvykdymą patvirtinanti institucija kreipiasi į valdymo komiteto pirmininką, kaip į institucijų bendradarbiavimo sistemos atstovą.
   4.   Valdymo komiteto pirmininkas ir biuro direktorius bendru susitarimu parengia abipusio informavimo ir komunikavimo taisykles, kuriomis įteisinami jų santykiai. Šis susitarimas perduodamas valdymo komiteto nariams.
   8 straipsnis
   Biuro direktorius
   Biuro direktorius atsako už tinkamą biuro veiklą, vadovaudamasis valdymo komiteto nurodymais ir neperžengdamas jo įgaliojimų. Taikydamas administracines ir finansines procedūras, direktorius vadovaujasi Komisijos nurodymais.
   9 straipsnis
   Biuro direktoriaus užduotys ir pareigos
   1.   Biuro direktorius teikia valdymo komitetui sekretoriato paslaugas ir jam pateikia ketvirčio ataskaitą apie savo pareigų vykdymą.
   2.   Biuro direktorius teikia valdymo komitetui pasiūlymus, kaip pagerinti biuro veiklą.
   3.   Pasitaręs su valdymo komitetu, biuro direktorius apibrėžia institucijoms biuro teikiamų mokamų paslaugų pobūdį ir nustato jų įkainius.
   4.   Valdymo komitetui pritarus, biuro direktorius nustato biuro analitinės apskaitos kriterijus. Sutinkant Komisijos apskaitos pareigūnui, biuro direktorius apibrėžia biuro ir institucijų bendradarbiavimo apskaitos srityje sąlygas.
   5.   Vykstant biuro veiklos biudžeto sudarymo procedūrai, biuro direktorius parengia biuro įplaukų ir išlaidų sąmatos projektą. Valdymo komitetui pritarus, šie pasiūlymai perduodami Komisijai.
   6.   Biuro direktorius sprendžia, ar ir kokiomis sąlygomis gali būti skelbiami iš trečiųjų šalių gauti leidiniai.
   7.   Biuro direktorius dalyvauja bendroje institucijų informacinėje ir komunikacinėje veikloje, priklausančioje biuro kompetencijai.
   8.   Teisės aktų ir su teisėkūra susijusių oficialių dokumentų leidybos srityje biuro direktorius:

               a)

               užtikrina, kad kiekvienos institucijos kompetentingos įstaigos priimtų pagrindinius sprendimus, kurie turi būti taikomi bendrai;

               b)

               teikia pasiūlymus, kaip pagerinti Oficialiojo leidinio ir oficialių teisės aktų tekstų struktūrą ir pateikimą;

               c)

               teikia institucijoms pasiūlymus dėl skelbtinų tekstų pateikimo suvienodinimo;

               d)

               svarsto einamųjų operacijų vykdymo problemas, rengia biuro darbui reikalingus nurodymus ir teikia institucijoms tinkamas rekomendacijas, kaip tokias problemas spręsti.

         9.   Vadovaudamasis Finansiniu reglamentu, biuro direktorius rengia metinę veiklos ataskaitą, kurioje nagrinėjamas Komisijos ir kitų institucijų pagal šį reglamentą perduotų asignavimų administravimas. Ši ataskaita siunčiama Komisijai bei atitinkamoms institucijoms ir pateikiama susipažinti valdymo komitetui.
   10.   Kad Komisija perduotų asignavimus ir biudžetas būtų įvykdytas, bendru susitarimu nustatomos už ryšius su biuru atsakingo Komisijos nario ir biuro direktoriaus keitimosi informacija ir konsultavimosi sąlygos.
   11.   Biuro direktorius atsako už valdymo komiteto nustatytų strateginių tikslų įgyvendinimą, tinkamą biuro bei jo veiklos administravimą, taip pat už jo biudžeto valdymą.
   12.   Jei biuro direktoriaus nėra, taikomos jo pavadavimo atsižvelgiant į pareigūno lygį ir darbo stažą taisyklės, nebent valdymo komiteto pirmininko arba biuro direktoriaus siūlymu valdymo komitetas nuspręstų dėl kitokios tvarkos.
   13.   Biuro direktorius teikia institucijoms ketvirčio ataskaitas, kuriose aptaria išteklių planavimą, panaudojimą ir darbų eigą.
   10 straipsnis
   Personalas
   1.   Generalinį direktorių ir direktorių skiria Komisija, valdymo komitetui vienbalsiai pritarus. Generaliniam direktoriui ir direktoriams (AD 16/AD 15/AD 14 lygio) taikomos Komisijos vyresniųjų pareigūnų perėjimo į kitą darbo vietą ir vertinimo taisyklės. Atėjus atitinkamose taisyklėse numatytam terminui, kai tokias pareigas užimantis pareigūnas turi pereiti į kitą darbo vietą, Komisija apie tai informuoja valdymo komitetą, kuris gali šiuo klausimu priimti vienbalsį sprendimą.
   2.   Valdymo komitetas aktyviai dalyvauja procedūrose, kurios prireikus turi būti atliktos iki biuro pareigūnų ir kitų tarnautojų paskyrimo generaliniu direktoriumi (AD 16/AD 15 lygio) ir direktoriumi (AD 15/AD 14 lygio), visų pirma ir kiek tai susiję su šiomis pareigomis rengiant pranešimus apie konkursus, nagrinėjant kandidatų paraiškas ir sudarant šių konkursų vertinimo komisijas.
   3.   Į biurą dirbti paskirtų pareigūnų ir kitų tarnautojų atžvilgiu skyrimo institucijos ir darbo sutarčių sudarymo institucijos įgaliojimus turi Komisija. Kai kuriuos iš savo įgaliojimų Komisija gali perduoti kitiems savo padaliniams ir biuro direktoriui. Įgaliojimai perduodami tokiomis pat sąlygomis, kokios taikomos perduodant įgaliojimus generaliniams direktoriams.
   4.   Su sąlyga, kad taikoma šio straipsnio 2 dalis, Komisijos priimtos Pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo nuostatos ir procedūros taikomos į biurą dirbti paskirtiems pareigūnams ir kitiems tarnautojams tokiomis pat sąlygomis, kokios taikomos Liuksemburge dirbantiems Komisijos pareigūnams ir kitiems tarnautojams.
   5.   Apie numatomą skelbti konkursą naujoms pareigoms biure pranešama visų institucijų pareigūnams, kai tik skyrimo institucija arba darbo sutarčių sudarymo institucija nusprendžia skelbti tokį konkursą.
   6.   Kas tris mėnesius biuro direktorius informuoja valdymo komitetą apie personalo administravimą.
   11 straipsnis
   Finansiniai aspektai
   1.   Biuro asignavimai, kurių bendra suma įtraukiama į atskirą Komisijai skirto biudžeto skirsnio eilutę, išsamiai nurodomi šio skirsnio priede. Šis priedas išdėstomas kaip įplaukų ir išlaidų, suskirstytų taip pat kaip biudžeto skirsniai, sąmata.
   2.   Biuro personalo planas pridedamas prie Komisijos personalo plano.
   3.   Kiekviena institucija įgaliota leisti naudoti asignavimus, priskirtus prie savo biudžeto leidybos eilutės.
   4.   Kiekviena institucija gali perduoti biuro direktoriui į jos skirsnį įtrauktų asignavimų valdymo įgaliojimus ir, vadovaudamasi Finansiniu reglamentu, nustato šių įgaliojimų perdavimo ribas bei vykdymo sąlygas. Kas tris mėnesius biuro direktorius informuoja valdymo komitetą apie įgaliojimų perdavimą.
   5.   Biuro biudžetas ir finansai, įskaitant kitų nei Komisija institucijų perduotus asignavimus, valdomi atsižvelgiant į Finansinį reglamentą, jo įgyvendinimo taisykles ir Komisijoje galiojančias finansines nuostatas.
   6.   Biuro apskaita tvarkoma vadovaujantis Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintomis apskaitos taisyklėmis ir metodais. Oficialiojo leidinio ir kitų leidinių pardavimo apskaita tvarkoma atskirai. Grynosios pardavimų įplaukos pervedamos institucijoms.
   12 straipsnis
   Kontrolė
   1.   Biuro vidaus audito funkciją, vadovaudamasis Finansiniu reglamentu, atlieka Komisijos vidaus auditorius. Tokia pat tvarka, kokia taikoma kituose Komisijos generaliniuose direktoratuose ir tarnybose, biuras įkuria vidaus audito tarnybą. Institucijos gali prašyti biuro direktoriaus įtraukti specialų auditą į biuro vidaus audito darbo programą.
   2.   Biuras sprendžia visus jo kompetencijai priklausančius klausimus, iškilusius Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) vykdant savo funkcijas. Siekiant apsaugoti Europos Sąjungos interesus, valdymo komiteto pirmininkas ir OLAF direktorius sudaro susitarimą, kuriame apibrėžiamos abipusio informavimo sąlygos.
   13 straipsnis
   Skundai ir prašymai
   1.   Neviršydamas savo kompetencijos, biuras atsako už atsakymus į Europos ombudsmeno ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno klausimus.
   2.   Biuro kompetencijos srities ieškiniai pareiškiami prieš Komisiją.
   14 straipsnis
   Galimybė visuomenei susipažinti su dokumentais
   1.   Biuro direktorius priima sprendimus, nurodytus 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (4) 7 straipsnyje. Atmetus prašymą, sprendimus dėl pakartotinių prašymų priima Komisijos Generalinis sekretorius.
   2.   Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 11 straipsnyje, biuras tvarko dokumentų registrą.
   15 straipsnis
   Panaikinimas
   Sprendimas 2000/459/EB, EAPB, Euratomas panaikinamas.
   Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą.
   16 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje ir Liuksemburge 2009 m. birželio 26 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         H.-G. PÖTTERING

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         K. SCHWARZENBERG

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         J. M. BARROSO

            Teisingumo Teismo vardu

            Pirmininkas

         V. SKOURIS

            Audito Rūmų vardu

            Pirmininkas

         V. M. SILVA CALDEIRA

            Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto vardu

            Pirmininkas

         M. SEPI

            Regionų komiteto vardu

            Pirmininkas

         L. VAN DEN BRANDE

      (1)  OL 152, 1967 7 13, p. 18.

      (2)  OL L 183, 2000 7 22, p. 12.

      (3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (4)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.


title: 2007/660/EB: 2007 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimas dėl Nyderlandams atstovaujančių Regionų komiteto keturių narių ir keturių pakaitinių narių skyrimo

text:
13.10.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 270/15

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2007 m. spalio 9 d.
   dėl Nyderlandams atstovaujančių Regionų komiteto keturių narių ir keturių pakaitinių narių skyrimo
   (2007/660/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Nyderlandų Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

               (2)

               Pasibaigus P. BIJMAN ir J. P. LOKKER įgaliojimams tapo laisvos dvi Regionų komiteto narių vietos. Atsistatydinus G. JANSEN ir O. HOES tapo laisvos dvi narių vietos. Pasibaigus W. VAN GELDER, S. SWIERSTRA, R. VAN DIESSEN ir M. EURLINGS įgaliojimams tapo laisvos keturios pakaitinių narių vietos,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. Regionų komiteto:

               nariais skiriami:

                           Co VERDAAS, gedeputeerde in de provincie Gelderland,

                           Johanna MAIJ-WEGGEN, Commissaris der Koningin in de provincie Noord-Brabant,

                           Léon FRISSEN, Commissaris der Koningin in de provincie Limburg,

                           Rob BATS, gedeputeerde in de provincie Drenthe;

                     ir

               pakaitiniais nariais skiriami:

                           Carla PEIJS, Commissaris der Koningin in de provincie Zeeland,

                           Sjoerd GALEMA, gedeputeerde in de provincie Friesland,

                           Joop BINNEKAMP, gedeputeerde in de provincie Utrecht,

                           Dick BUURSINK, gedeputeerde in de provincie Overijssel.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Liuksemburge, 2007 m. spalio 9 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.


title: 2005 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimas 2005/451/TVR, nustatantis Reglamento (EB) Nr. 871/2004 dėl naujų Šengeno informacinės sistemos funkcijų, įskaitant kovą su terorizmu, nustatymo tam tikrų nuostatų taikymo datą

text:
21.6.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 158/26

         TARYBOS SPRENDIMAS 2005/451/TVR
   2005 m. birželio 13 d.
   nustatantis Reglamento (EB) Nr. 871/2004 dėl naujų Šengeno informacinės sistemos funkcijų, įskaitant kovą su terorizmu, nustatymo tam tikrų nuostatų taikymo datą
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 871/2004 dėl naujų Šengeno informacinės sistemos funkcijų, įskaitant kovą su terorizmu, nustatymo (1) (toliau – Tarybos reglamentas), ypač į jo 2 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2005 m. vasario 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2005/211/TVR dėl naujų Šengeno informacinės sistemos funkcijų, įskaitant kovą su terorizmu, nustatymo (2).

               (2)

               Vadovaujantis to sprendimo 2 straipsnio 1, 2 ir 3 dalimis, kai kurios jo nuostatos įsigalioja jose nurodytomis dienomis.

               (3)

               Tikslinga Tarybos reglamento tapačias nuostatas taikyti nuo tų pačių datų.

               (4)

               Tarybos reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nurodoma, kad Tarybos reglamentas taikomas nuo datos, kurią nustatys Taryba, kai tik bus įvykdytos būtinos išankstinės sąlygos, ir kad Taryba gali nuspręsti nustatyti skirtingas datas skirtingoms nuostatoms taikyti.

               (5)

               Tarybos reglamento 1 straipsnio 1, 3, 7 ir 8 dalių atžvilgiu yra įvykdytos Tarybos reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nurodytos išankstinės sąlygos.

               (6)

               Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis, apibrėžtos Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
                   (3), nuostatos, patenkančios į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant tą susitarimą 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį (4).

               (7)

               Šveicarijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis, apibrėžtos Europos Sąjungos, Europos Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
                   (5), nuostatos, patenkančios į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su 2004 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimų dėl to susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu, Europos bendrijos vardu ir laikino tam tikrų nuostatų taikymo (6) 4 straipsnio 1 dalimi,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   1.   Tarybos reglamento 1 straipsnio 1 ir 3 dalys taikomos nuo 2005 m. birželio 13 d.
   2.   Tarybos reglamento 1 straipsnio 7 ir 8 dalys taikomos nuo 2005 m. rugsėjo 11 d.
   3.   Tarybos reglamento 1 straipsnio 1, 3, 7 ir 8 dalys Islandijai ir Norvegijai taikomos nuo 2005 m. gruodžio 10 d.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge, 2005 m. birželio 13 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. ASSELBORN

      (1)  OL L 162, 2004 4 30, p. 29.

      (2)  OL L 68, 2005 3 15, p. 44.

      (3)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

      (4)  OL L 176, 1999 7 10, p.31.

      (5)  Tarybos dokumentas 13054/04, kurį galima rasti http://register.consilium.eu.int

      (6)  OL L 368, 2004 12 15, p. 26 ir OL L 370, 2004 12 17, p. 78.


title: 2014/656/ES: 2014 m. rugsėjo 8 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Italijai atstovaujantis narys

text:
9.9.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 268/14

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. rugsėjo 8 d.
   kuriuo skiriamas Regionų komiteto Italijai atstovaujantis narys

      (2014/656/ES)

   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Italijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

               (2)

               pasibaigus Mercedes BRESSO kadencijai tapo laisva nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto nariu skiriamas:

               —

               Francesco PIGLIARU, Presidente della Regione Sardegna.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. rugsėjo 8 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         S. GOZI

      (1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

      (2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.


title: 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2011/857/BUSP, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo ir pratęsiamas jų galiojimo terminas

text:
21.12.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 338/52

         TARYBOS SPRENDIMAS 2011/857/BUSP
   2011 m. gruodžio 19 d.
   kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo ir pratęsiamas jų galiojimo terminas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2005 m. gruodžio 12 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo (1);

               (2)

               2011 m. gegužės 26 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/312/BUSP (2), kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP ir jų galiojimo terminas pratęsiamas iki 2011 m. gruodžio 31 d.;

               (3)

               2011 m. lapkričio 8 d. Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) rekomendavo ES BAM Rafah įgaliojimų techninio pobūdžio pratęsimą dar 6 mėnesiams;

               (4)

               ES BAM Rafah turėtų būti dar kartą pratęsta nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d. remiantis dabartiniais jos įgaliojimais;

               (5)

               taip pat būtina nustatyti orientacinę finansavimo sumą, skirtą su ES BAM Rafah susijusioms išlaidoms padengti laikotarpiu nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d.;

               (6)

               ES BAM Rafah bus vykdoma aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP iš dalies keičiami taip:

               1.

               12 straipsnis pakeičiamas taip:
               „12 straipsnis
               Saugumas
               1.   Civilinis operacijos vadas vadovauja misijos vadovo vykdomam saugumo priemonių planavimui ir užtikrina jų tinkamą bei veiksmingą įgyvendinimą ES BAM Rafah pagal 5 ir 9 straipsnius, koordinuodamas savo veiklą su Europos išorės veiksmų tarnybos (toliau – EIVT) Saugumo direktoratu.
               2.   Misijos vadovas yra atsakingas už ES BAM Rafah saugumą ir užtikrinimą, kad būtų laikomasi ES BAM Rafah taikytinų būtiniausių saugumo reikalavimų, vadovaujantis Sąjungos politika dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmų pagal Sutarties V antraštinę dalį ir ją papildančius dokumentus, saugumo.
               3.   Misijos vadovui padeda vyresnysis už misijos saugumą atsakingas pareigūnas, kuris yra atskaitingas misijos vadovui ir taip pat palaiko glaudžius darbinius santykius su EIVT Saugumo direktoratu.
               4.   Pagal OPLAN ES BAM Rafah darbuotojai, prieš pradėdami eiti pareigas, dalyvauja privalomuose mokymo saugumo klausimais kursuose. Jie taip pat reguliariai dalyvauja kvalifikacijos kėlimo mokymuose misijos vietoje, organizuojamuose vyresniojo už misijos saugumą atsakingo pareigūno.“;

               2.

               13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
               „1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta su ES BAM Rafah susijusioms išlaidoms padengti laikotarpiu nuo 2005 m. lapkričio 25 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., yra 21 570 000 EUR.
               Orientacinė finansavimo suma, skirta su ES BAM Rafah susijusioms išlaidoms padengti laikotarpiu nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d., yra 970 000 EUR.“;

               3.

               16 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
               „Jie nustoja galioti 2012 m. birželio 30 d.“

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d.

      Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 19 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OL L 327, 2005 12 14, p. 28.

      (2)  OL L 140, 2011 5 27, p. 55.


title: 2008/540/EB: 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų su 2005 finansinių metų biudžeto vykdymu susijusių sąskaitų uždarymo

text:
15.7.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 187/197

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   2007 m. balandžio 24 d.
   dėl šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų su 2005 finansinių metų biudžeto vykdymu susijusių sąskaitų uždarymo
   (2008/540/EB)
   EUROPOS PARLAMENTAS,
   atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl tolesnių veiksmų priėmus sprendimus dėl 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo (COM(2006)0641 ir jo priedą SEC(2006)1376),
   atsižvelgdamas į šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų 2005 finansinių metų finansinę atskaitomybę ir pajamų bei išlaidų ataskaitas (COM(2006)0429 – C6-0264/2006) (1),
   atsižvelgdamas į šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų 2005 m. metinę finansų valdymo ataskaitą (COM(2006)0405),
   atsižvelgdamas Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinę iš šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų finansuojamos veiklos ataskaitą kartu su audituojamų institucijų atsakymais (2),
   atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (3),
   atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos rekomendacijas (6061/2007 – C6-0094/2007, 6062/2007 – C6-0095/2007, 6063/2007 – C6-0096/2007, 6064/2007 – C6-0097/2007),
   atsižvelgdamas į 1995 m. gruodžio 20 d. Taryboje susirinkusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimo dėl Bendrijos paramos finansavimo ir administravimo pagal ketvirtosios AKR ir EB konvencijos antrąjį finansinį protokolą (4) 33 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 18 d. Taryboje susirinkusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimo dėl Bendrijos paramos finansavimo ir administravimo pagal 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Beninas) pasirašyto Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalių bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimo finansinį protokolą ir dėl finansinės paramos paskirstymo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirtoji dalis (5), 32 straipsnį,
   atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 16 d. Finansinio reglamento, taikomo bendradarbiavimui finansuojant plėtrą pagal ketvirtąją AKR ir EB konvenciją (6), 74 straipsnį,
   atsižvelgdamas į 2003 m. kovo 27 d. Finansinio reglamento, taikomo devintajam Europos plėtros fondui (7), 119 straipsnį,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 70 straipsnį, 71 straipsnio trečią įtrauką ir V priedą,
   atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A6-0115/2007),

               1.

               pažymi, kad šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų galutinėse metinėse ataskaitose buvo pateikti šie duomenys:
               1 lentelė.
               Visų EPF lėšų panaudojimas 2005 m. gruodžio 31 d.

                           (milijonais EUR)

                           Būklė 2004 m. pabaigoje

                           Biudžeto vykdymas 2005 finansiniais metais

                           Būklė 2005 m. pabaigoje

                           Visa suma

                           Įvykdymas

                           6-asis EPF

                           7-asis EPF

                           8-asis EPF

                           9-asis EPF

                           Visa suma

                           6-asis EPF

                           7-asis EPF

                           8-asis EPF

                           9-asis EPF

                           Visa suma

                           Įvykdymas, % (9)

                           A – LĖŠOS (8)

                           43 801,8

                           -24,6

                           -86,1

                           - 275,1

                           1 038,9

                           653,2

                           7 414,8

                           10 781,6

                           11 315,6

                           14 943,0

                           44 455,0

                           B – PANAUDOJIMAS

                                       1.

                                       Finansiniai įsipareigojimai

                           35 692,2

                           81,5 %

                           -24,6

                           -86,1

                           - 275,1

                           3 420,8

                           3 035,1

                           7 414,8

                           10 781,6

                           11 315,6

                           9 215,3

                           38 727,3

                           87,1

                                       2.

                                       Individualūs teisiniai

                           30 313,2

                           69,2 %

                           -1,3

                           110,5

                           472,0

                           2 070,9

                           2 652,1

                           7 377,0

                           10 529,0

                           10 247,2

                           4 812,1

                           32 965,3

                           74,2

                                       3.

                                       Mokėjimai (9)

                           25 918,0

                           59,2 %

                           21,6

                           235,3

                           854,1

                           1 373,7

                           2 484,7

                           7 333,7

                           10 084,9

                           8 385,2

                           2 598,9

                           28 402,7

                           63,9

                           C – Neįvykdyti mokėjimai (B1-B3)

                           9 774,2

                           22,3 %

                           81,1

                           696,7

                           2 930,3

                           6 616,4

                           10 324,5

                           23,2

                           D – Turimas likutis (A-B1)

                           8 109,6

                           18,5 %

                           0,0

                           0,0

                           0,0

                           5 727,7

                           5 727,7

                           12,9

                              Šaltinis: Audito Rūmai, pagal EPF finansinio įgyvendinimo ataskaitas ir 2005 m. gruodžio 31 d. finansines ataskaitas.

               2.

               pritaria šeštojo, septintojo, aštuntojo ir devintojo Europos plėtros fondų su 2005 finansinių metų biudžeto vykdymu susijusių sąskaitų uždarymui;

               3.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos investicijų bankui bei pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalinis sekretorius

         Harald RØMER

      (1)  OL C 265, 2006 10 31, p. 1.

      (2)  OL C 263, 2006 10 31, p. 205.

      (3)  OL C 263, 2006 10 31, p. 213.

      (4)  OL L 156, 1998 5 29, p. 108.

      (5)  OL L 317, 2000 12 15, p. 355.

      (6)  OL L 191, 1998 7 7, p. 53.

      (7)  OL L 83, 2003 4 1, p. 1.

      (8)  Pradiniai 6-ojo, 7-ojo, 8-ojo ir 9-ojo EPF asignavimai, palūkanos, įvairios lėšos ir perkėlimai iš ankstesnių EPF.

      (9)  Lėšos procentais.

      Šaltinis: Audito Rūmai, pagal EPF finansinio įgyvendinimo ataskaitas ir 2005 m. gruodžio 31 d. finansines ataskaitas.


title: 2006/174/EB: 2006 m. vasario 27 d.  Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2000/24/EB siekiant įtraukti Maldyvus į šalių, kurioms taikomas šis sprendimas, sąrašą po 2004 m. gruodžio mėn. Indijos vandenyne kilusių cunamių

text:
3.3.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 62/26

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2006 m. vasario 27 d.
   iš dalies keičiantis Sprendimą 2000/24/EB siekiant įtraukti Maldyvus į šalių, kurioms taikomas šis sprendimas, sąrašą po 2004 m. gruodžio mėn. Indijos vandenyne kilusių cunamių
   (2006/174/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 181a straipsnį,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               2004 m. gruodžio 26 d. Indijos vandenyno regione kilę cunamiai padarė daug žalos tam tikriems aplinkinių šalių pakrančių regionams.

               (2)

               Europos investicijų bankas nustatė galimus projektus daugiausia nukentėjusiose šalyse, įskaitant Maldyvus, kurie galėtų padėti tiesioginių arba netiesioginių nuostolių dėl cunamių patyrusiems subjektams.

               (3)

               1999 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendime 2000/24/EB, suteikiančiame Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją dėl nuostolių, susijusių su paskolomis projektams už Bendrijos ribų (Vidurio ir Rytų Europoje, Viduržemio jūros šalyse, Lotynų Amerikoje ir Azijoje ir Pietų Afrikos Respublikoje) (2), pateiktame šalių, kurioms taikomas šis sprendimas, sąraše Maldyvų nėra.

               (4)

               Todėl Sprendimas 2000/24/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Sprendimo 2000/24/EB 1 straipsnio 2 dalies ketvirtoje įtraukoje žodis „Maldyvai“ įterpiamas tarp žodžių „Malaizija“ ir „Mongolija“.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 27 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         U. PLASSNIK

      (1)  2006 m. sausio 17 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  OL L 9, 2000 1 13, p. 24. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2005/47/EB (OL L 21, 2005 1 25, p. 9).