title: 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1719/2006/EB, nustatantis 2007–2013 m. programą Veiklus jaunimas

text:
24.11.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 327/30

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1719/2006/EB
   2006 m. lapkričio 15 d.
   nustatantis 2007–2013 m. programą „Veiklus jaunimas“
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),
   kadangi:

               (1)

               Europos bendrijos steigimo sutartimi (toliau – Sutartis) yra įvedama Sąjungos pilietybė ir numatoma, kad Bendrijos veiklos švietimo, profesinio mokymo ir su jaunimu susijusiose srityse tikslas – pirmiausia skatinti jaunimo ir socialinės-pedagoginės pakraipos mokymo specialistų mainus bei kokybišką švietimą.

               (2)

               Europos Sąjungos sutartis yra grindžiama laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, moterų ir vyrų lygybės bei nediskriminacijos principais. Jaunų žmonių aktyvaus pilietiškumo skatinimas turėtų prisidėti prie šių vertybių ugdymo.

               (3)

               2000 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1031/2000/EB buvo įsteigta Bendrijos veiksmų programa „Jaunimas“ (4). Vadovaujantis tos programos metu įgyta patirtimi, tikslinga tęsti bei stiprinti bendradarbiavimą ir Bendrijos veiksmus toje srityje.

               (4)

               2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 790/2004/EB buvo įsteigta Bendrijos veiklos programa, skatinant įstaigų veiklą jaunimo ugdymo srityje Europos mastu (5).

               (5)

               2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonoje vykusiame neeiliniame Europos Vadovų Tarybos susitikime ES buvo iškeltas strateginis tikslas, kurio dalis – aktyvi užimtumo politika, daugiau dėmesio skirianti mokymuisi visą gyvenimą; šis tikslas buvo papildytas 2001 m. birželio 15–16 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos susitikime priimta tvaraus vystymosi strategija.

               (6)

               Lakeno deklaracijoje, pridėtoje prie 2001 m. gruodžio 14–15 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadų, teigiama, kad vienas pagrindinių uždavinių, kuriuos turi išspręsti ES – kaip priartinti piliečius, visų pirma jaunus žmones, prie Europos projekto ir Europos institucijų.

               (7)

               2001 m. lapkričio 21 d. Komisija priėmė Baltąją knygą „Naujas postūmis Europos jaunimui“, kurioje siūloma bendradarbiavimo sistema su jaunimu susijusioje srityje, skirta visų pirma stiprinti jaunų žmonių dalyvavimą, informavimą, savanorišką veiklą ir geresnį jaunų žmonių reikalų supratimą. Europos Parlamentas priėmė šiuos pasiūlymus savo 2002 m. gegužės 14 d. rezoliucija (6).

               (8)

               2002 m. birželio 27 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija (7) yra pirmiausia nustatomas atviras koordinavimo metodas, kurio prioritetinės sritys yra jaunų žmonių dalyvavimas, informavimas, savanoriška veikla ir geresnis jaunimo supratimas. Į tai reikėtų atsižvelgti įgyvendinant programą „Veiklus jaunimas“ (toliau – Programa).

               (9)

               Taryba savo 2003 m. gegužės 6 d. išvadose (8) pabrėžia, kad būtina išlaikyti ir vystyti būtent jauniems žmonėms skirtas esamas Bendrijos priemones, kadangi šios priemonės yra pagrindinis būdas stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą su jaunimu susijusioje srityje; be to, minėtų priemonių prioritetus ir tikslus reikėtų suderinti su Europos bendradarbiavimo sistema srityje, susijusioje su jaunimu.

               (10)

               2005 m. kovo 22–23 d. pavasario Europos Vadovų Taryba priėmė Europos jaunimo paktą kaip vieną iš priemonių, galinčių prisidėti prie Lisabonos augimo ir užimtumo tikslų įgyvendinimo. Pakte dėmesys skiriamas trims sritims: užimtumui, integracijai ir socialinei pažangai; švietimui, mokymui ir mobilumui; profesinės veiklos suderinimui su šeimyniniu gyvenimu.

               (11)

               Bendrijos veikla prisidedama prie aukštos kokybės švietimo ir mokymo; ja turi būti siekiama pašalinti nelygybės apraiškas ir skatinti moterų bei vyrų lygybę, vadovaujantis Sutarties 3 straipsnio 2 dalimi.

               (12)

               Reikėtų atsižvelgti į ypatingus neįgaliųjų poreikius.

               (13)

               Būtina skatinti aktyvų pilietiškumą ir, įgyvendinant veiklos kryptis, intensyviau kovoti su bet kokiomis atskirties ir diskriminacijos formomis, įskaitant dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, remiantis Sutarties 13 straipsnio 1 dalimi.

               (14)

               Šalys kandidatės ir ELPA šalys, kurios yra EEE susitarimo šalys, yra pripažįstamos galinčiomis dalyvauti Bendrijos programose pagal su šiomis šalimis sudarytus susitarimus.

               (15)

               2003 m. birželio 19–20 d. Salonikų Europos Vadovų Taryba priėmė „Salonikų darbotvarkę Vakarų Balkanams: Europos integracijos linkme“, kurioje numatyta, kad šalys, kurios dalyvauja stabilizacijos ir asociacijos procese, turėtų turėti galimybę dalyvauti Bendrijos programose remiantis pagrindų susitarimais, kuriuos pasirašys Bendrija ir šios šalys.

               (16)

               Reikėtų imtis priemonių, kad būtų sudaryta galimybė Šveicarijai dalyvauti Programoje.

               (17)

               1995 m. Europos ir Viduržemio jūros regiono konferencijoje priimtoje Barselonos deklaracijoje teigiama, kad vykdant jaunimo mainus būsimos kartos būtų paruošiamos glaudesniam Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerių bendradarbiavimui, laikantis žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių principų.

               (18)

               Taryba savo 2003 m. birželio 16 d. išvadose, remdamasi Komisijos komunikatu „Platesnė Europa – kaimynystė: naujas santykių su mūsų Rytų ir Pietų kaimynais pagrindas“, nustato Bendrijos veiklos kryptis – kultūrinio bendradarbiavimo, tarpusavio supratimo ir bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje su kaimyninėmis šalimis stiprinimą.

               (19)

               Dabartinės Jaunimo programos tarpinės vertinimo ataskaitos ir viešos konsultacijos apie Bendrijos veiklos ateitį švietimo, mokymo ir su jaunimu susijusiose srityse rodo, kad egzistuoja stiprus ir kai kuriais aspektais vis didėjantis poreikis tęsti bendradarbiavimą ir mobilumo veiklą su jaunimu susijusioje srityje Europos lygiu; jose taip pat pažymima, kad įgyvendinant tokią veiklą reikalingas paprastesnis, patogesnis ir lankstesnis požiūris.

               (20)

               Vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, Programos įgyvendinimas gali būti supaprastintas naudojant finansavimą vienkartine išmoka, skirta teikti paramą Programos dalyviams arba nacionalinio lygio Bendrijos paramos struktūroms, įsteigtoms administruoti Programą.

               (21)

               Komisija ir valstybės narės bendradarbiaudamos turėtų nuolat stebėti ir vertinti Programą, kad ją – pirmiausia priemonių įgyvendinimo prioritetus – būtų galima tikslinti. Ši stebėsena ir vertinimas turėtų apimti aiškius ir svarbius tikslus bei rodiklius.

               (22)

               Programos teisinio pagrindo formuluotė turi būti pakankamai lanksti, kad būtų įmanoma tinkamai tikslinti veiksmus, siekiant patenkinti per 2007–2013 m. laikotarpį kintančius poreikius ir išvengti ankstesnių programų per daug išsamių nuostatų; todėl šiame sprendime sąmoningai apsiribojama bendrais veiksmų apibrėžimais bei jų esminėmis administracinėmis ir finansinėmis nuostatomis.

               (23)

               Reikėtų užtikrinti tinkamą Programos užbaigimą, visų pirma – jos valdymo daugiametės tvarkos tęsimą, pavyzdžiui, techninės ir administracinės pagalbos finansavimą. Nuo 2014 m. sausio 1 d. techninė ir administracinė pagalba prireikus užtikrins iki 2013 m. pabaigos nebaigtų veiksmų valdymą.

               (24)

               Būtina numatyti konkrečią 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (9) taikymo tvarką ir jo įgyvendinimo priemones bei nuo šių tekstų leidžiančias nukrypti nuostatas, kurių gali prireikti dėl naudos gavėjų ypatumų ir veiksmų pobūdžio.

               (25)

               Turėtų būti įgyvendintos atitinkamos priemonės, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams ir sukčiavimui bei išieškomos prarastos arba neteisingai sumokėtos ar panaudotos lėšos.

               (26)

               Šiame sprendime visam Programos laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra biudžeto valdymo institucijos svarbiausias orientacinis dydis kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (10) 37 punkte.

               (27)

               Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, nes būtinos daugiašalės partnerystės, transnacionalinės mobilumo priemonės bei informacijos mainai Europos lygiu, ir kadangi, dėl siūlomų veiksmų ir priemonių transnacionalinio ir daugiašalio pobūdžio, tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

               (28)

               Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (11).

               (29)

               Remiantis Sprendimu Nr. 1031/2000/EB ir Sprendimu Nr. 790/2004/EB reikėtų priimti laikinąsias priemones veiksmams, pradėtiems iki 2006 m. gruodžio 31 d., stebėti,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Programos nustatymas
   1.   Šiuo sprendimu nustatoma Bendrijos veiksmų programa „VEIKLUS JAUNIMAS“, (toliau – programa), skirta plėtoti bendradarbiavimą su jaunimu susijusioje srityje Europos Sąjungoje.
   2.   Programa pradedama 2007 m. sausio 1 d. ir baigiama 2013 m. gruodžio 31 d.
   2 straipsnis
   Bendrieji programos tikslai
   1.   Bendrieji programos tikslai:

               a)

               skatinti aktyvų jaunų žmonių pilietiškumą apskritai, skiriant ypatingą dėmesį jų europiniam pilietiškumui;

               b)

               ugdyti jaunų žmonių solidarumą ir skatinti jų toleranciją, ypač siekiant sustiprinti socialinę sanglaudą ES;

               c)

               skatinti skirtingų šalių jaunų žmonių tarpusavio supratimą;

               d)

               prisidėti gerinant jaunimo veiklos paramos sistemų kokybę ir pilietinės visuomenės organizacijų su jaunimu susijusioje srityje gebėjimus;

               e)

               skatinti Europos bendradarbiavimą su jaunimu susijusioje srityje.

         2.   Bendrieji programos tikslai papildo kitose Bendrijos veiklos srityse siekiamus tikslus, pirmiausia mokymosi visą gyvenimą srityje, įskaitant profesinį mokymą ir neformalų bei neoficialų mokymąsi, taip pat kitose, pavyzdžiui, kultūros, sporto ir užimtumo srityse.
   3.   Bendrieji programos tikslai prisideda prie ES politikos sričių plėtojimo, ypač susijusių su kultūrų ir kalbų įvairovės Europoje pripažinimu, socialinės sanglaudos udymu ir kova su diskriminacija dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, ir susijusių su tvariu vystymusi.
   3 straipsnis
   Konkretūs programos tikslai
   Konkretūs programos tikslai:

               1.

               Bendruoju tikslu – skatinti aktyvų jaunų žmonių pilietiškumą apskritai, skiriant ypatingą dėmesį jų europiniam pilietiškumui – siekiama:

                           a)

                           suteikti jauniems žmonėms ir jaunimo organizacijoms galimybę apskritai dalyvauti visuomenės, pirmiausia ES, vystymesi;

                           b)

                           ugdyti jaunų žmonių priklausymo ES jausmą;

                           c)

                           skatinti jaunų žmonių dalyvavimą Europos demokratiniame gyvenime;

                           d)

                           skatinti jaunų žmonių mobilumą Europoje;

                           e)

                           plėtoti tarpkultūrinį mokymąsi su jaunimu susijusioje srityje;

                           f)

                           propaguoti pagrindines ES vertybes tarp jaunų žmonių, pirmiausia pagarbą žmogaus orumui, lygybę, pagarbą žmogaus teisėms, toleranciją ir nediskriminaciją;

                           g)

                           skatinti iniciatyvumą, verslumą ir kūrybiškumą;

                           h)

                           sudaryti sąlygas Programoje dalyvauti mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms, įskaitant neįgalius jaunus žmones;

                           i)

                           užtikrinti, kad dalyvaujant Programoje būtų laikomasi vyrų ir moterų lygybės principo ir kad įgyvendinant veiksmus būtų skatinama lyčių lygybė;

                           j)

                           suteikti europinės pakraipos neformalaus ir neoficialaus mokymosi galimybes ir atverti su aktyviu pilietiškumu susijusias naujoviškas galimybes.

               2.

               Bendruoju tikslu – ugdyti jaunų žmonių solidarumą ir skatinti jų toleranciją, ypač siekiant sustiprinti socialinę sanglaudą ES – siekiama:

                           a)

                           suteikti jauniems žmonėms galimybę parodyti jų asmeninį įsipareigojimą dalyvaujant savanoriškoje veikloje Europos ir tarptautiniu lygiu;

                           b)

                           įtraukti jaunus žmones į veiksmus, skatinančius ES piliečių solidarumą.

               3.

               Bendruoju tikslu – skatinti skirtingų šalių jaunų žmonių tarpusavio supratimą – siekiama:

                           a)

                           plėtoti mainus ir vystyti jaunų europiečių ir kaimyninių šalių jaunų žmonių tarpkultūrinį dialogą;

                           b)

                           prisidėti prie šiose šalyse jauniems žmonėms paramą teikiančių struktūrų darbo kokybės gerinimo ir asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą, vaidmens plėtojimo;

                           c)

                           su kitomis šalimis vystyti teminius bendradarbiavimo projektus įtraukiant jaunus žmones ir asmenis, dirbančius su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą.

               4.

               Bendruoju tikslu – prisidėti gerinant jauniems žmonėms paramą teikiančių struktūrų darbo kokybę ir pilietinės visuomenės organizacijų su jaunimu susijusioje srityje gebėjimus – siekiama:

                           a)

                           prisidėti prie atitinkamų organizacijų tinklo kūrimo;

                           b)

                           plėtoti asmenų, dirbančių su jaunimu bei jaunimo organizacijomis susijusį darbą mokymą ir bendradarbiavimą;

                           c)

                           skatinti inovacijas plėtojant jauniems žmonėms skirtą veiklą;

                           d)

                           prisidėti prie jaunų žmonių informavimo gerinimo, ypatingą dėmesį skiriant neįgalių jaunų žmonių galimybei ja naudotis;

                           e)

                           remti ilgalaikius jaunimo projektus bei regionų ir vietos institucijų iniciatyvas;

                           f)

                           sudaryti sąlygas pripažinti jaunų žmonių neformalų mokymąsi ir dalyvaujant programoje įgytus įgūdžius;

                           g)

                           keistis gera praktika.

               5.

               Bendruoju tikslu – skatinti Europos bendradarbiavimą su jaunimu susijusioje srityje, deramai atsižvelgiant į vietos ir regioninius aspektus, – siekiama:

                           a)

                           skatinti keitimąsi gera praktika ir administracijų bei politiką formuojančių asmenų bendradarbiavimą visais lygiais;

                           b)

                           skatinti struktūrinį politiką formuojančių asmenų ir jaunų žmonių dialogą;

                           c)

                           gerinti jaunimo pažinimą ir supratimą;

                           d)

                           prisidėti prie bendradarbiavimo įvairioje nacionalinėje ir tarptautinėje jaunimo savanoriškoje veikloje.

         4 straipsnis
   Veiksmai
   Konkrečių ir bendrųjų Programos tikslų siekiama toliau nurodytais veiksmais, kurie išsamiau apibrėžiami priede.

               1.

               Jaunimas Europai
               Šio veiksmo tikslas:

                           —

                           remti jaunų žmonių mainus siekiant padidinti jų mobilumą,

                           —

                           remti jaunimo iniciatyvas ir su dalyvavimu demokratiniame gyvenime susijusius projektus bei veiklą siekiant ugdyti jaunų žmonių pilietiškumą ir tarpusavio supratimą.

               2.

               Europos savanorių tarnyba
               Šio veiksmo tikslas – remti jaunų žmonių dalyvavimą įvairioje savanoriškoje veikloje ES ir už jos ribų.

               3.

               Jaunimas pasaulyje
               Šio veiksmo tikslas:

                           —

                           remti projektus su 5 straipsnio 2 dalyje minimomis šalimis partnerėmis, pirmiausia jaunų žmonių ir asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą, mainus,

                           —

                           remti iniciatyvas, stiprinančias jaunų žmonių tarpusavio supratimą, jų solidarumo ir tolerancijos jausmą bei bendradarbiavimo plėtojimą su jaunimu susijusioje ir pilietinės visuomenės srityje šiose šalyse.

               4.

               Jaunimo paramos sistemos
               Šiuo veiksmu siekiama remti Europos lygiu su jaunimu susijusioje srityje veikiančias organizacijas, visų prima nevyriausybinių jaunimo organizacijų veiklą, jų tinklų kūrimą, konsultacijas projektus kuriantiems žmonėms, kokybę užtikrinat organizuojant asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą, mainus, mokymą ir tinklo kūrimą, inovacijų ir kokybės gerinimo skatinimą, jaunų žmonių informavimą ir programai būtinų struktūrų bei veiklos kūrimą, kad būtų pasiekti šie tikslai, ir partnerystės su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis skatinimą.

               5.

               Parama Europos bendradarbiavimui su jaunimu susijusioje srityje
               Šio veiksmo tikslas yra:

                           —

                           organizuoti įvairių su jaunimu susijusios srities dalyvių, ypač pačių jaunų žmonių, su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą dirbančių asmenų ir politiką formuojančių asmenų struktūrinį dialogą,

                           —

                           remti jaunimo seminarus socialiniais, kultūriniais ir politiniais klausimais, kuriais domisi jauni žmonės,

                           —

                           prisidėti prie politinio bendradarbiavimo su jaunimu susijusioje srityje plėtojimo,

                           —

                           palengvinti tinklų, būtinų geriau suprasti jaunimą, kūrimą.

         5 straipsnis
   Dalyvavimas programoje
   1.   Programoje gali dalyvauti šios šalys (toliau – dalyvaujančios šalys):

               a)

               valstybės narės;

               b)

               ELPA valstybės, kurios yra EEE susitarimo šalys – pagal to susitarimo nuostatas;

               c)

               šalys kandidatės, kurios naudojasi pasirengimo narystei strategija, remiantis šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendraisiais principais, sąlygomis ir priemonėmis, nustatytomis pagrindų susitarimuose, sudarytuose su šiomis šalimis dėl jų dalyvavimo Bendrijos programose;

               d)

               Vakarų Balkanų šalys pagal susitarimus, kurie bus sudaryti su šiomis šalimis remiantis pagrindų susitarimais, numatančiais jų dalyvavimą Bendrijos programose;

               e)

               Šveicarija, jeigu su šia šalimi bus sudarytas dvišalis susitarimas.

         2.   Vykdant priedo 2 ir 3 punktuose nurodytus veiksmus, bendradarbiaujama su trečiosiomis šalimis, kurios su Bendrija yra pasirašiusios susitarimus, susijusius su jaunimu (toliau – šalys partnerės).
   Kai tinka, šis bendradarbiavimas grindžiamas papildomais asignavimais iš šalių partnerių, teiktinais tvarka, dėl kurios su šiomis šalimis bus sutarta.
   6 straipsnis
   Galimybė dalyvauti programoje
   1.   Programa siekiama paremti projektus, skirtus jauniems žmonėms, jaunų žmonių grupėms, su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą dirbantiems asmenims, pelno nesiekiančioms organizacijoms ir asociacijoms bei tam tikrais pagrįstais atvejais kitiems su jaunimu susijusioje srityje dirbantiems partneriams.
   2.   Neribojant priede nustatytos veiksmų įgyvendinimo tvarkos, programa skirta jauniems žmonėms nuo 15 iki 28 metų, o kai kuriuose veiksmuose gali dalyvauti asmenys nuo 13 metų ar ne vyresni nei 30 metų.
   3.   Naudos gavėjai privalo teisėtai gyventi programoje dalyvaujančioje šalyje arba, atsižvelgiant į veiksmo pobūdį, šalyje partnerėje.
   4.   Visi jauni žmonės jų nediskriminuojant turi turėti galimybę dalyvauti programos veikloje laikantis priedo nuostatų. Komisija ir dalyvaujančios šalys užtikrina, kad būtų dedamos ypatingos pastangos padėti tiems jauniems žmonėms, kuriems dėl švietimo, socialinių, fizinių, psichologinių, ekonominių ar kultūrinių priežasčių arba dėl to, kad jie gyvena nuošaliose vietovėse, iškyla tam tikrų sunkumų dalyvauti programoje.
   5.   Dalyvaujančios šalys stengiasi imtis atitinkamų priemonių, kad programos dalyviai galėtų naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis pagal Bendrijos teisės aktų nuostatas. Kilmės šalis stengiasi imtis atitinkamų priemonių, kad Europos savanorių tarnybos dalyviai ir toliau būtų socialiai apsaugoti. Dalyvaujančios šalys, vadovaudamosi Sutartimi, taip pat stengiasi patvirtinti atitinkamas priemones siekdamos pašalinti teisines ir administracines kliūtis dalyvauti Programoje.
   7 straipsnis
   Tarptautinis bendradarbiavimas
   Programa taip pat suteikia galimybes bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis, kompetentingomis su jaunimu susijusioje srityje, ypač su Europos Taryba.
   8 straipsnis
   Programos įgyvendinimas
   1.   Komisija užtikrina, kad veiksmai, kuriuos apima programa, būtų įgyvendinami pagal priedą.
   2.   Siekdamos programos tikslų ir norėdamos gauti didžiausią naudą iš programos veiksmų, Komisija ir dalyvaujančios šalys imasi atitinkamų priemonių struktūroms vystyti Europos, nacionaliniu, o prireikus regionų ar vietos lygiu.
   3.   Komisija ir dalyvaujančios šalys imasi atitinkamų priemonių, skirtų skatinti neformalaus ir neoficialaus jaunų žmonių mokymosi pripažinimą, pavyzdžiui, naudojant dokumentus arba pažymėjimus, atsižvelgiant į nacionalinę situaciją, pripažįstančius naudos gavėjų įgytą patirtį ir liudijančius tiesioginį jaunų žmonių ar su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą dirbančių asmenų dalyvavimą veiksme pagal programą. Šį tikslą galima sustiprinti papildant kitus Bendrijos veiksmus, kaip numatyta 11 straipsnyje.
   4.   Komisija, bendradarbiaudama su dalyvaujančiomis šalimis, užtikrina tinkamą Bendrijų finansinių interesų apsaugą, taikydama veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias priemones, administracinius patikrinimus ir nuobaudas.
   5.   Komisija ir dalyvaujančios šalys užtikrina, kad apie programos remiamus veiksmus būtų tinkamai skelbiama.
   6.   Dalyvaujančios šalys:

               a)

               imasi būtinų priemonių užtikrinti sklandų programos funkcionavimą nacionaliniu lygiu, įtraukdamos su įvairiais jaunimo reikalais susijusias šalis pagal nacionalinę praktiką;

               b)

               įgyvendindamos programos veiksmus nacionaliniu lygiu įsteigia (paskiria) nacionalines agentūras ir stebi jų veiklą laikydamosi Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir šių kriterijų:

                           i)

                           institucija, įsteigta kaip nacionalinė agentūra ar ja paskirta, yra juridinis asmuo arba yra dalis organizacijos, kuri yra juridinis asmuo (ir yra reglamentuojama dalyvaujančios šalies teisės). Ministerija negali būti paskirta nacionaline agentūra;

                           ii)

                           institucija turi turėti pakankamai darbuotojų, turinčių atitinkamų sugebėjimų dirbti tarptautinėje bendradarbiavimo aplinkoje, tinkamą infrastruktūrą ir administracinę aplinką, sudarančią sąlygas išvengti interesų konflikto;

                           iii)

                           ji turi būti pasirengusi taikyti lėšų valdymo taisykles ir sutartines sąlygas, nustatytas Bendrijos lygiu;

                           iv)

                           ji turi turėti pakankamai finansinių garantijų (pageidautina – suteiktų valdžios institucijos) ir administracinių gebėjimų, atitinkančių Bendrijos lėšų, kuriuos ji turės valdyti, dydį;

               c)

               prisiima atsakomybę už b punkte nurodytoms nacionalinėms agentūroms perduotų asignavimų, skirtų finansuoti projektus, patikimą valdymą. Visų pirma jos užtikrina, kad nacionalinės agentūros laikytųsi skaidrumo, vienodo požiūrio ir dvigubo finansavimo kitomis Bendrijos priemonėmis vengimo principų, ir įsipareigoja išieškoti susigrąžintinas lėšas iš naudos gavėjų;

               d)

               imasi būtinų priemonių vykdyti b punkte nurodytų nacionalinių agentūrų finansų auditą ir stebėseną, visų pirma:

                           i)

                           prieš nacionalinei agentūrai pradedant darbą, pateikia Komisijai būtinus patikinimus apie tinkamų procedūrų, stebėsenos sistemų, apskaitos sistemų ir konkurso laimėtojų nustatymo bei dotacijų skyrimo tvarkos egzistavimą, tinkamumą ir veikimą nacionalinėje agentūroje pagal patikimo finansų valdymo taisykles;

                           ii)

                           kiekvienų finansinių metų pabaigoje patikina Komisiją, kad nacionalinių agentūrų taikomos finansinės sistemos ir procedūros yra patikimos, ir kad jų apskaita yra tiksli;

                           iii)

                           prisiima atsakomybę už neišieškotas lėšas b punkte nurodytų nacionalinių agentūrų įvykdyto pažeidimo, aplaidumo arba sukčiavimo atveju; tokiu atveju Komisija siekia išieškoti lėšas iš nacionalinės agentūros.

         7.   Pagal 10 straipsnio 1 dalyje nustatytą tvarką Komisija gali kiekvienam priede išdėstytam veiksmui parengti gaires, kurios sudarytų sąlygas programą tikslinti pagal pasikeitusius Europos bendradarbiavimo su jaunimu susijusioje srityje prioritetus.
   9 straipsnis
   Komitetas
   1.   Komisijai padeda komitetas.
   2.   Jei daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.
   Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – du mėnesiai.
   3.   Jei daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsnių nuostatos, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
   4.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.
   10 straipsnis
   Įgyvendinimo priemonės
   1.   9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka priimamos šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, susijusios su šiais dalykais:

               a)

               šios programos įgyvendinimo priemonėmis, įskaitant metinį darbo planą;

               b)

               bendra įvairių programos veiksmų pusiausvyra;

               c)

               finansavimo kriterijais (pvz., jauni gyventojai, BVP, geografinis atstumas tarp šalių), taikomais orientaciniam lėšų paskirstymui valstybėms narėms, siekiant užtikrinti decentralizuotą veiksmų valdymą;

               d)

               priedo 4.2 punkte nurodyto susitarimo, įskaitant metinio darbo plano ir Europos jaunimo forumo metinio pranešimo, įgyvendinimo stebėsena;

               e)

               programos vertinimo priemonėmis;

               f)

               suinteresuotų jaunų žmonių dalyvavimo patvirtinimo priemonėmis;

               g)

               8 straipsnio 7 dalyje minėtomis priemonėmis, skirtomis tikslinti programos veiksmus.

         2.   Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, susijusios su visais kitais dalykais, tvirtinamos 9 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
   11 straipsnis
   Kitų Bendrijos veiksmų papildomumas
   1.   Komisija užtikrina programos ir Bendrijos veiksmų kitose srityse papildomumą, ypač švietimo, profesinio mokymo, kultūros, pilietiškumo, sporto, kalbų, užimtumo, sveikatos, mokslinių tyrimų, verslumo, ES išorės veiksmų, socialinės įtraukties, lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija srityse.
   2.   Programos išteklius galima, kai įmanoma, bendrai naudoti su kitų Bendrijos priemonių ištekliais, siekiant įgyvendinti programos ir šių priemonių tikslus atitinkančius veiksmus.
   3.   Komisija ir valstybės narės akcentuoja programos veiksmus, kurie prisideda prie kitų Bendrijos veiksmų sričių, pavyzdžiui, švietimo, profesinio mokymo, kultūros ir sporto, kalbų, socialinės įtraukties, lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija, tikslų plėtojimo.
   12 straipsnis
   Nacionalinės politikos ir priemonių papildomumas
   1.   Dalyvaujančios šalys gali kreiptis į Komisiją dėl teisės suteikti Europos ženklą nacionaliniams, regioniniams ar vietiniams veiksmams, panašiems į numatytus 4 straipsnyje.
   2.   Dalyvaujanti šalis gali leisti naudos gavėjams naudoti nacionalines lėšas, kurios valdomos vadovaujantis programos taisyklėmis, ir šiuo tikslu naudoti decentralizuotas programos struktūras tol, kol ji užtikrina papildomą proporcingą šių struktūrų finansavimą.
   13 straipsnis
   Bendrosios finansinės nuostatos
   1.   Programos įgyvendinimo biudžetas 1 straipsnyje nurodytam laikotarpiui yra 885 000 000 EUR.
   2.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės struktūros ribų.
   14 straipsnis
   Su naudos gavėjais susijusios finansinės nuostatos
   1.   Juridiniai ir fiziniai asmenys gali gauti programos dotacijas.
   2.   Komisija, atsižvelgdama į naudos gavėjų ypatumus ir veiksmų pobūdį, gali nuspręsti netikrinti jų profesinių gebėjimų ir kvalifikacijų, kurių reikia veiksmui ar darbo programai įgyvendinti. Komisija laikosi proporcingumo principo nustatydama reikalavimus, susijusius su finansinės paramos dydžiu, atsižvelgdama į gavėjų ypatumus, jų amžių, veiksmų pobūdį ir finansinės paramos dydį.
   3.   Atsižvelgiant į veiksmo pobūdį, finansinė parama gali būti teikiama subsidijų arba stipendijų forma. Komisija taip pat gali skirti apdovanojimus už pagal programą įgyvendintus veiksmus ar projektus. Atsižvelgiant į veiksmo pobūdį, gali būti leidžiama finansuoti nustatyto dydžio suma ir (arba) taikyti vieneto sąnaudų skales.
   4.   Dotacijų veiksmui atveju susitarimai turėtų būti pasirašomi per du mėnesius nuo dotacijų skyrimo.
   5.   Dotacijos veiklai, pagal Programą suteiktos Europos lygiu aktyvioms organizacijoms, kaip apibrėžta 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (12), 162 straipsnyje, automatiškai nemažinamos pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 113 straipsnio 2 dalį, jei jos yra pratęsiamos.
   6.   Remdamasi Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punktu, Komisija viešosios valdžios užduotis ir ypač biudžeto vykdymo užduotis gali patikėti šio sprendimo 8 straipsnio 2 dalyje nurodytoms struktūroms.
   7.   Remiantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 38 straipsnio 1 dalimi, šio straipsnio 6 dalyje nurodyta galimybė taip pat taikoma visų dalyvaujančių šalių struktūroms.
   15 straipsnis
   Stebėsena ir vertinimas
   1.   Komisija užtikrina, kad nuolat bus stebima, ar ši programa atitinka jos tikslus. Ši stebėsena apima 3 dalyje nurodytas ataskaitas ir konkrečią veiklą. Komisijos konsultacijos dėl šios stebėsenos turi apimti ir jaunus žmones.
   2.   Komisija užtikrina reguliarų, nepriklausomą ir išorinį programos vertinimą.
   3.   Dalyvaujančios šalys iki 2010 m. birželio 30 d. Komisijai pateikia programos įgyvendinimo ataskaitą ir iki 2015 m. birželio 30 d. – programos poveikio ataskaitą.
   4.   Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui Komisija pateikia:

               a)

               iki 2011 m. kovo 31 d. – tarpinę vertinimo ataskaitą apie pasiektus rezultatus ir programos įgyvendinimo kiekybinius bei kokybinius aspektus;

               b)

               iki 2011 m. gruodžio 31 d. – komunikatą apie programos pratęsimą;

               c)

               iki 2016 m. kovo 31 d. – ex post vertinimo ataskaitą.

         16 straipsnis
   Laikina nuostata
   Veiksmus, pradėtus iki 2006 m. gruodžio 31 d. pagal Sprendimą Nr. 1031/2000/EB ir Sprendimą Nr. 790/2004/EB, iki jų įgyvendinimo pabaigos toliau reglamentuoja minėti sprendimai.
   Prireikus asignavimai gali būti įtraukiami į biudžetą po 2013 m., siekiant padengti techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, reikalingas valdyti iki 2013 m. gruodžio 31 d. nebaigtus veiksmus. Sprendimo Nr. 1031/2000/EB 8 straipsnyje nurodytą komitetą pakeičia šio sprendimo 9 straipsnyje nurodytas komitetas.
   Kaip numatyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 18 straipsnyje, programai gali būti skiriami asignavimai, atitinkantys priskirtas pajamas, gaunamas susigrąžinant neteisingai išmokėtas sumas pagal Sprendimą Nr. 1031/2000/EB ir Sprendimą Nr. 790/2004/EB.
   17 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.

      Priimta Strasbūre, 2006 m. lapkričio 15 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BORRELL FONTELLES

            Tarybos vardu

            Pirmininké

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  OL C 234, 2005 9 22, p. 46.

      (2)  OL C 71, 2005 3 22, p. 34.

      (3)  Europos Parlamento nuomonė pareikšta 2005 m. spalio 25 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2006 m. liepos 24 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 251 E, 2006 10 17, p. 20) ir 2006 m. spalio 25 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (4)  OL L 117, 2000 5 18, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 885/2004 (OL L 168, 2004 5 1, p. 1).

      (5)  OL L 138, 2004 4 30, p. 24.

      (6)  OL C 180 E, 2003 7 31, p. 145.

      (7)  OL C 168, 2002 7 13, p. 2.

      (8)  OL C 115, 2003 5 15, p. 1.

      (9)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (10)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (11)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

      (12)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1.

      PRIEDAS
      Veiksmais, kuriais įgyvendinami bendrieji ir konkretūs programos tikslai, remiami mažos apimties projektai, skatinantys aktyvų jaunų žmonių dalyvavimą, tuo pat metu užtikrinant projektų europinį matomumą ir poveikį.
      Nereikalaujama, kad programoje norintys dalyvauti jauni žmonės turėtų konkrečios patirties ar kvalifikaciją, išskyrus išimtinius atvejus.
      Programa turėtų būti įgyvendinama naudojant patogiausias priemones.
      Programa turėtų skatinti jaunų žmonių iniciatyvumą, verslumą ir kūrybingumą, sudaryti geresnes sąlygas joje dalyvauti mažiau galimybių turintiems jauniems žmonės, įskaitant neįgalius jaunus žmones, ir užtikrina, kad dalyvaujant programoje būtų laikomasi vyrų ir moterų lygybės principo, o įgyvendinat visus veiksmus būtų skatinama lyčių lygybė.
      Veiksmuose dalyvauti galima tik tada, kai sudaromas tinkamas draudimas, siekiant užtikrinti jaunų žmonių apsaugą įgyvendinant programos veiklos kryptis.
      VEIKSMAI
      Veiksmai gali būti suskirstyti į šias priemones:
      1 veiksmas. Jaunimas Europai
      Šiuo veiksmu siekiama sustiprinti aktyvų jaunų žmonių pilietiškumą ir jų tarpusavio supratimą naudojant tokias priemones:
      1.1.   Jaunimo mainai
      Jaunimo mainai suteikia galimybę vienai ar daugiau jaunų žmonių grupių, kurias priima kitos šalies grupė, kartu dalyvauti bendroje veiklos programoje. Paprastai jais gali naudotis jauni žmonės nuo 13 iki 25 metų.
      Tarptautinėmis partnerystėmis tarp įvairių projekto dalyvių pagrįsta veikla, kurioje aktyviai dalyvauja jauni žmonės, yra skirta tam, kad leistų jiems atrasti ir suvokti įvairias socialines ir kultūrines realijas, mokytis vieniems iš kitų ir stiprinti jų kaip Europos piliečių savivoką. Daugiausia remiama daugiašalė grupių mobilumo veikla, įskaitant dvišalę tokio pobūdžio veiklą.
      Dvišaliai grupių mainai yra ypač tinkami, kai pirmą kartą dalyvaujama tokioje Europos veikloje arba kai dalyviai yra nedidelės ar vietos grupės, neturinčios patirties Europos lygiu. Ypač sveikintini yra mažiau galimybių turinčių jaunų žmonių mainai, skatinant juos dalyvauti programoje.
      Šia priemone taip pat remiamas pasirengimas veiklai ir tolesnė susijusi veikla siekiant, kad jauni žmonės aktyviau dalyvautų projektuose, ypač skirtuose padėti jauniems žmonėms kalbiniu ir kultūriniu lygiu.
      1.2.   Parama jaunų žmonių iniciatyvoms
      Šia priemone remiami projektai, pagal kuriuos jauni žmonės aktyviai ir tiesiogiai dalyvauja savo pačių susikurtoje veikloje, kurioje atlieka pagrindinį vaidmenį, siekdami ugdyti savo iniciatyvumą, verslumą ir kūrybiškumą. Paprastai ši priemonė taikoma jauniems žmonėms nuo 18 iki 30 metų, tačiau kai kuriose iniciatyvose gali būti leista dalyvauti jauniems žmonėms nuo 15 metų amžiaus, jeigu užtikrinama tinkama priežiūra.
      Šia priemone remiami vietos, regionų ar nacionaliniu lygiu parengti grupių projektai ir panašių projektų, vykdomų skirtingose šalyse, sujungimas, siekiant sustiprinti jų europinį pobūdį ir skatinti jaunus žmones bendradarbiauti bei keistis patirtimi.
      Ypatingas dėmesys skiriamas mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms.
      1.3.   Dalyvaujamosios demokratijos projektai
      Šia priemone remiamas jaunų žmonių dalyvavimas demokratiniame gyvenime. Šiais projektais ir veikla jauni žmonės skatinami aktyviai dalyvauti jų vietos, regiono, šalies bendruomenės gyvenime arba tarptautiniu lygiu.
      Paprastai šioje priemonėje gali dalyvauti jauni žmonės nuo 13 iki 30 metų.
      Šie projektai ar veikla yra grindžiami tarptautinėmis partnerystėmis, kurios leidžia Europos lygiu sutelkti vietos ar regionų lygio projektų ar veiklos sumanymus, patirtį ir gerą praktiką, siekiant pagerinti jaunų žmonių dalyvavimą įvairiais lygiais. Šią veiklą ir projektus gali sudaryti apklausos projektai, skirti išsiaiškinti jaunų žmonių poreikius ir pageidavimus, siekiant suformuoti naują požiūrį į jų aktyvų dalyvavimą demokratinėje Europoje.
      2 veiksmas. Europos savanorių tarnyba
      Savanorių tarnybos paskirtis – ugdyti jaunų žmonių solidarumą, skatinti aktyvų pilietiškumą ir tarpusavio supratimą šiomis priemonėmis.
      Jaunasis savanoris dalyvauja pelno nesiekiančioje, neapmokamoje visuomenei naudingoje veikloje kitoje nei jo gyvenamoji šalis. Europos savanorių tarnyba neturi neigiamai paveikti galimo ar esamo apmokamo užimtumo ar būti suvokiama kaip jo pakaitalas.
      Tarnyba trunka ne mažiau kaip du mėnesius ir gali tęstis iki dvylikos mėnesių. Tinkamai pagrįstais atvejais, pirmiausia siekiant palengvinti mažiau galimybių turinčių jaunų žmonių dalyvavimą, gali būti leidžiama trumpesnė tarnyba bei savanorių projektai, kurie suteikia galimybę dalyvauti jaunų žmonių grupėms.
      Šia priemone taip pat remiami savanorių projektai, kurie suteikia jaunų žmonių grupėms galimybę kartu dalyvauti įvairių sričių veikloje, įskaitant, pavyzdžiui, kultūros, sporto, civilinės saugos, aplinkosaugos ir pagalbos besivystančioms šalims veiklos sritis, vietos, regioniniu, nacionaliniu, Europos ar tarptautiniu lygiu.
      Išimtiniais atvejais, priklausomai nuo užduočių, kurias reikės atlikti ir situacijų, į kurias pateks savanoriai, tam tikrų projektų atvejais gali būti reikalinga atrinkti kandidatus, turinčius konkrečių įgūdžių.
      Ši priemonė yra skirta jauniems žmonėms nuo 18 iki 30 metų, tačiau tam tikroje veikloje gali būti leidžiama dalyvauti jauniems žmonėms nuo 16 metų amžiaus, jei užtikrinama tinkama priežiūra.
      Priemonė padengia visas ar dalį savanorio išlaidų, draudimo, pragyvenimo ir kelionės išlaidų bei prireikus papildomas išmokas jauniems žmonėms, turintiems mažiau galimybių.
      Šia priemone taip pat remiama jaunųjų savanorių mokymo ir rengimo veikla, įvairių partnerių koordinavimo veikla, taip pat iniciatyvos, kuriomis siekiama kaupti jaunų žmonių patirtį, kurią jie įgijo atlikdami Europos savanorių tarnybą.
      Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad būtų laikomasi atitinkamų kokybės standartų: savanoriškas darbas turi apimti neformaliojo švietimo dimensiją, kuri pasireiškia pedagogine veikla rengiant jaunus žmones asmeniniu, kultūrų sąveikos ir technikos lygiu, taip pat ir teikiant nuolatinę asmeninę paramą. Įvairių projekto dalyvių partnerystė ir kelio pavojams užkirtimas laikomi ypač svarbiais.
      3 veiksmas. Jaunimas pasaulyje
      Šio veiksmo tikslas – ugdyti tautų tarpusavio supratimą atvirumo dvasia ir taip pat prisidėti kuriant kokybiškas sistemas, kurios remtų jaunų žmonių veiklą atitinkamose šalyse. Šiame veiksme gali dalyvauti programos šalys partnerės.
      3.1.   Bendradarbiavimas su kaimyninėmis ES šalimis
      Šia priemone remiami projektai su programos šalimis partnerėmis, kurių kiekviena laikoma kaimynine šalimi pagal ES Europos kaimynystės politikos ir pagal 5 straipsnio 2 dalies nuostatas, taip pat su Rusijos Federacija ir Vakarų Balkanų šalimis tol, kol jos vykdo 5 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytus reikalavimus.
      Šia priemone remiami daugiausia daugiašaliai jaunimo mainai, neišskiriant dvišalių, kurie suteikia galimybę jaunų žmonių grupėms iš dalyvaujančių šalių ir iš kaimyninių šalių susitikti ir kartu dalyvauti programos veikloje. Paprastai šia priemone gali naudotis jauni žmonės nuo 13 iki 25 metų. Šią tarptautinėmis partnerystėmis tarp įvairių projekto dalyvių pagrįstą veiklą sudaro išankstinis priežiūros personalo mokymas ir aktyvus jaunų žmonių dalyvavimas, suteikiant jiems galimybę atrasti ir suvokti įvairias socialines ir kultūros realijas. Gali būti finansuojama veikla, skirta skatinti jaunus žmones aktyviai dalyvauti projektuose, ypač skirtuose padėti jiems kalbiniu ir tarpkultūriniu lygiu.
      Kol kaimyninėse šalyse bus sukurtos tinkamos nacionalinės valdymo struktūros, asmenų ar grupių iniciatyvos vietos, regionų ar nacionaliniu lygiu šiose šalyse gali būti remiamos tais atvejais, kai jos vykdomos kartu su programoje dalyvaujančių šalių panašiomis iniciatyvomis. Tai pačių jaunų žmonių sukurta veikla, kurią vykdant jie atlieka pagrindinį vaidmenį. Paprastai tai jaunų žmonių nuo 18 iki 30 metų veikla, tačiau kai kuriose iniciatyvose gali būti leista dalyvauti jauniems žmonėms nuo 16 metų, jeigu užtikrinama tinkama priežiūra.
      Šia priemone remiama veikla, skirta sujungti į bendrą tinklą ir didinti su jaunimu susijusios srities NVO gebėjimus, pripažįstant galimą svarbų šių organizacijų vaidmenį vystant pilietinę visuomenę kaimyninėse šalyse. Ši priemonė apima asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą, mokymą, taip pat keitimąsi patirtimi, kompetencija ir gera praktika. Šia priemone remiama veikla, kuri gali padėti sukurti ilgalaikius kokybiškus projektus bei partnerystes.
      Šia priemone taip pat remiami projektai, skatinantys inovacijas ir kokybę, kuriais siekiama įdiegti, įgyvendinti ir skatinti novatorišką požiūrį su jaunimu susijusioje srityje. Finansinė parama gali būti suteikta jaunų žmonių ir asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą, informavimo veiklai.
      Šia priemone taip pat remiama veikla, skatinanti bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis su jaunimu susijusioje srityje, pavyzdžiui, skatinanti bendradarbiavimą ir keitimąsi sumanymais bei gera praktika su jaunimu susijusioje srityje, taip pat kitas priemones, skirtas propaguoti ir platinti atitinkamose šalyse remiamų su jaunimu susijusi srities projektų ir veiklos rezultatus.
      3.2.   Bendradarbiavimas su kitomis šalimis
      Šia priemone remiama su bendradarbiavimu susijusi veikla su jaunimu susijusioje srityje, pirmiausia keitimasis gera praktika su kitomis šalimis partnerėmis.
      Šia priemone skatinami asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą, mainai bei mokymas, taip pat jaunimo organizacijų partnerysčių bei tinklų kūrimas.
      Daugiašaliai ir dvišaliai šių šalių ir programoje dalyvaujančių šalių jaunų žmonių mainai gali būti įgyvendinami temų pagrindu.
      Finansavimas suteikiamas veiklai, kuri parodoma kaip turinti galimą dauginamąjį poveikį.
      Bendradarbiaujant su pramoninėmis šalimis, šia priemone finansuojami tik projektų naudos gavėjai iš Europos.
      4 veiksmas. Jaunimo paramos sistemos
      Šio veiksmo tikslas – gerinti jaunimo paramos struktūrų kokybę, stiprinti asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą, vaidmenį, gerinti programos kokybę ir skatinti jaunų žmonių pilietinį dalyvavimą Europos lygiu, palaikant su jaunimu susijusioje srityje Europos lygiu veikiančias institucijas.
      4.1.   Parama su jaunimu susijusioje srityje Europos lygiu veikiančioms institucijoms
      Šia priemone remiama su jaunimu susijusioje srityje Europos lygiu veikiančių NVO, siekiančių bendro Europos intereso tikslo, veikla. Jų veikla turi prisidėti siekiant, kad jauni žmonės aktyviai dalyvautų viešajame bei visuomenės gyvenime ir kad būtų sukurta ir įgyvendinta Europos bendradarbiavimo su jaunimu susijusioje srityje veikla plačiąja prasme.

                  —

                  turi būti teisėtai įsteigta mažiausiai prieš metus,

                  —

                  turi būti nesiekianti pelno,

                  —

                  turi būti įsteigta vienoje iš dalyvaujančių šalių, nurodytų 5 straipsnio 1 dalyje, arba vienoje iš atitinkamų Rytų Europos šalių (t. y. Baltarusijoje, Moldovoje, Rusijos Federacijoje, Ukrainoje),

                  —

                  turi veikti Europos lygiu, atskirai ar kartu su kitomis asociacijoms, o jos struktūra ir veikla turi apimti mažiausiai aštuonias dalyvaujančias šalis; ji gali būti su jaunimu susijusioje srityje veikiančių institucijų Europos tinklas,

                  —

                  jos veikla turi atitikti principus, kuriais grindžiama Bendrijos veikla su jaunimu susijusioje srityje,

                  —

                  ji gali būti institucija, veikianti išimtinai jaunų žmonių labui, ar platesnį tikslą turinti institucija, kurios veiklos dalis skiriama jaunų žmonių labui,

                  —

                  ji turi įtraukti jaunus žmones į jų labui skirtos veiklos valdymą.

            Naudos gavėjai atrenkami remiantis kvietimu teikti pasiūlymus. Su atrinktomis institucijomis gali būti sudaryti daugiamečiai partnerystės pagrindų susitarimai. Tačiau tokie pagrindų susitarimai nepanaikina galimybės kasmet skelbti kvietimus teikti pasiūlymus siekiant atrinkti papildomus naudos gavėjus.

                  —

                  atstovavimas jaunų žmonių požiūrių ir interesų įvairovei Europos lygiu,

                  —

                  jaunimo mainai ir savanorių tarnybos,

                  —

                  formalusis ir neformalusis mokymasis bei jaunimo veiklos programos,

                  —

                  tarpkultūrinio mokymosi ir supratimo skatinimas,

                  —

                  debatai Europos klausimais, taip pat dėl ES politikos ar jaunimo politikos,

                  —

                  informacijos apie Bendrijos veiksmus platinimas,

                  —

                  veiksmai, skatinantys jaunų žmonių dalyvavimą ir iniciatyvą.

            Taikant šią priemonę ir apskaičiuojant dotaciją veiklai atsižvelgiama tik į tas išlaidas, kurios būtinos tinkamai vykdyti atrinktos institucijos įprastą veiklą, pirmiausia į personalo išlaidas, pridėtines išlaidas (nuoma, nekilnojamojo turto mokesčiai, įranga, raštinės reikmenys, telekomunikacijos, pašto išlaidos ir t. t.), vidaus posėdžių išlaidas ir publikavimo, informacijos bei platinimo išlaidas.
      Dotacija institucijai suteikiama nepažeidžiant jos nepriklausomybės atrinkti savo narius ir autonomijos išsamiai apibrėžti savo veiklą.
      Mažiausiai 20 % atitinkamų institucijų biudžeto turi padengti su Bendrija nesusiję šaltiniai.
      4.2.   Parama Europos jaunimo forumui

                  —

                  Forumas nepriklausomai atrenka savo narius, užtikrindamas kiek įmanoma platesnį įvairių rūšių jaunimo organizacijų atstovavimą,

                  —

                  Forumas išlieka autonomiškas išsamiai apibrėždamas savo konkrečią veiklą,

                  —

                  Forumo veikloje dalyvauja kiek įmanoma daugiau jaunimo organizacijų, kurios nėra jo narės, ir jaunų žmonių, kurie nepriklauso organizacijoms,

                  —

                  Forumas aktyviai prisideda prie jauniems žmonėms Europos lygiu aktualių politinių procesų, pirmiausia reaguodamas į Europos institucijų tarimąsi su pilietine visuomene ir aiškindamas savo nariams šių institucijų priimtą poziciją.

            Forumo išlaidas, kurioms padengti skiriamos dotacijos, sudaro veiklos sąnaudos ir veiklos vykdymo išlaidos. Siekiant užtikrinti Forumo tęstinumą, Programos ištekliai skirstomi laikantis šios gairės: Forumui metams skiriama ne mažiau kaip 2 milijonai EUR.
      Forumui dotacijos gali būti skiriamos jam pateikus tinkamą darbo planą ir biudžetą. Dotacijos gali būti skiriamos kiekvienais metais arba atnaujinamos remiantis partnerystės su Komisija pagrindų susitarimu.
      Mažiausiai 20 % Forumo biudžeto turi padengti su Bendrija nesusiję šaltiniai.

                  —

                  atstovauti jaunimo organizacijoms ES,

                  —

                  koordinuoti savo narių poziciją ES atžvilgiu,

                  —

                  perduoti su jaunimu susijusią informaciją Europos institucijoms,

                  —

                  perduoti iš ES gautą informaciją nacionalinėms jaunimo taryboms ir nevyriausybinėms organizacijoms,

                  —

                  skatinti ir rengti jaunus žmones dalyvauti demokratiniame gyvenime,

                  —

                  prisidėti prie naujo ES lygiu sukurto bendradarbiavimo su jaunimu susijusioje srityje sistemos,

                  —

                  prisidėti plėtojant jaunimo politiką, darbą su jaunimu ir švietimo galimybes, taip pat perduodant su jaunimu susijusią informaciją ir kuriant jauniems žmonėms atstovaujančias struktūras visoje Europoje,

                  —

                  dalyvauti diskutuojant ir svarstant apie jaunimą Europoje ir kituose pasaulio regionuose bei apie Bendrijos veiksmus jaunų žmonių labui.

            4.3.   Asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą, mokymas ir jų tinklo kūrimas
      Šia priemone remiamas asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą, pirmiausia projektų vadovų, jaunimo konsultantų ir šių projektų instruktorių, mokymas šioje srityje. Ja taip pat remiamas asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą, keitimasis patirtimi, žiniomis ir gera praktika, taip pat veikla, kuri gali padėti sukurti ilgalaikius kokybiškus projektus, partnerystes bei tinklus. Tai gali apimti, pavyzdžiui, ir besimokančio asmens vykdomą darbo stebėjimą ir atkartojimą.
      Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas veiklai, skatinančiai dalyvauti tuos jaunus žmones, kuriems sunkiausia dalyvauti Bendrijos veiksmuose.
      4.4.   Projektai inovacijoms ir kokybei skatinti
      Šia priemone remiami projektai, kurių tikslas – pasiūlyti, įgyvendinti ir skatinti novatoriškus požiūrius su jaunimu susijusioje srityje. Šie novatoriški aspektai gali būti susiję su Europos bendradarbiavimo sistemos su jaunimu susijusioje srityje vystymąsi atitinkančiu turiniu ir tikslais, taip pat su skirtingos patirties ir išsilavinimo partnerių dalyvavimu ar informacijos platinimu.
      4.5.   Jaunų žmonių ir asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusį darbą, informavimo veikla
      Šia priemone remiama jauniems žmonėms skirta informacinė ir ryšių veikla siekiant palengvinti galimybę jiems gauti tinkamą informaciją ir naudotis ryšių paslaugomis, kad jie daugiau dalyvautų viešajame gyvenime ir galėtų lengviau pasireikšti kaip aktyvūs, atsakingi piliečiai. Šiuo tikslu remiama veikla Europos ir nacionaliniu lygiu, kuria palengvinama galimybė jauniems žmonėms gauti informaciją ir naudotis ryšių paslaugomis bei suteikiama jiems daugiau kokybiškos informacijos, taip pat kurios dėka jauni žmonės dalyvauja rengiant ir platinant informaciją.
      Šia priemone, pavyzdžiui, prisidedama vystant Europos, nacionalinius, regionų ir vietos jaunimo portalus, skirtus suteikti konkrečią informaciją jauniems žmonėms visais, ypač jaunimo dažniausiai naudojamais, informacijos kanalais. Ja taip pat gali būti remiamos priemonės, kurios skatina jaunus žmones dalyvauti rengiant ir platinant suprantamą, patogią naudotis ir tikslingą informaciją ir patarimus, kad būtų pagerinta informacijos kokybė ir suteikta galimybė ja naudotis visiems jauniems žmonėms. Visuose leidiniuose turi būti gerbiama lygybė ir įvairovė.
      4.6.   Partnerystės
      Ši priemonė skirta finansuoti partnerystes su regionų ir vietos institucijomis, siekiant per ilgesnį laikotarpį sukurti projektus, kuriuose derinamos įvairios programos priemonės. Finansavimas telkiamas projektams ir koordinavimo veiklai.
      4.7.   Parama programos struktūroms
      Šia priemone finansuojamos 8 straipsnio 2 dalyje numatytos struktūros, pirmiausia nacionalinės agentūros. Šia priemone taip pat finansuojamos lygiavertės įstaigos, kurios visiškai laikydamosi Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir 3 dalies, veikia kaip įgyvendinimo nacionaliniu lygiu įstaigos, pavyzdžiui, nacionaliniai koordinatoriai, išteklių centrai, EURODESK tinklas, Europos ir Viduržemio jūros regiono jaunimo platforma ar Europos jaunųjų savanorių asociacijos.
      4.8.   Pridėtinės vertės suteikimas programai
      Komisija gali organizuoti seminarus, kolokviumus ar susirinkimus programos įgyvendinimui palengvinti, imtis reikiamos informavimo, paskelbimo ir platinimo veiklos bei stebėti ir vertinti programą. Ši veikla gali būti finansuojama suteikiant dotacijas, gautas viešųjų pirkimų tvarka, arba gali būti organizuojama ir finansuojama tiesiogiai Komisijos.
      5 veiksmas. Parama Europos bendradarbiavimui su jaunimu susijusioje srityje
      Šio veiksmo tikslas – skatinti Europos bendradarbiavimą su jaunimu susijusioje politikos srityje.
      5.1.   Jaunų žmonių ir už jaunimo politiką atsakingų asmenų susitikimai
      Šia priemone remiamas jaunų žmonių, asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijomis, bei už jaunimo politiką atsakingų asmenų bendradarbiavimas, seminarai ir struktūrinis dialogas. Šią veiklą sudaro pirmiausia bendradarbiavimo ir keitimosi sumanymais bei gera praktika su jaunimu susijusioje srityje skatinimas, ES pirmininkaujančių valstybių narių organizuojamos konferencijos ir kitos priemonės, skirtos pasinaudoti projektų ir Bendrijos veiklos su jaunimu susijusioje srityje rezultatais bei juos platinti.
      Ši priemonė apima Europos jaunimo savaitę, kurios metu gali vykti renginiai valstybėse narėse ir Europos lygiu, susiję su Europos institucijų veikla, Europos lygiu sprendimus priimančių asmenų ir jaunų žmonių dialogą bei šios programos remiamų aukštos kokybės projektų pripažinimą.
      Šia priemone visų pirma gali būti remiami taikant atvirąjį koordinavimo metodą įgyvendinami tikslai su jaunimu susijusioje ir Europos jaunimo pakto srityje, taip pat bendradarbiavimas nacionalinėje ir tarptautinėje jaunimo savanoriškoje veikloje.
      5.2.   Parama veiklai, kuria siekiama geresnio su jaunimu susijusios srities supratimo ir išmanymo
      Šia priemone remiami konkretūs projektai, skirti nustatyti, kiek išmanoma apie su jaunimu susijusios srities prioritetus, kurie sukurti atviro koordinavimo metodu, taip pat projektus, skirtus tas žinias papildyti ir atnaujinti ar palengvinti galimybę jomis pasinaudoti.
      Ši priemonė taip pat skirta studijų rezultatų analizės ir lyginimo metodikai vystyti bei jos kokybei užtikrinti.
      Programa taip pat gali būti remiamas įvairių su jaunimu susijusios srities dalyvių jungimasis į tinklus.
      5.3.   Bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis
      Šiuo veiksmu gali būti remiamas ES bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis, veikiančiomis su jaunimu susijusioje srityje, pirmiausia su Europos Taryba ir Jungtinėmis Tautomis ar jų specializuotomis institucijomis.
      INFORMACIJA
      Siekiant pateikti geros praktikos ir pavyzdinių projektų pavyzdžius, turi būti sukurta duomenų bazė, kurioje būtų informacija apie esamas idėjas, susijusias su jaunimo veikla Europos lygiu.
      Komisija turi parengti vadovą, kuriame turėtų būti paaiškinami programos tikslai, taisyklės ir procedūros, visų pirma teisiniu požiūriu paaiškinamos teisės ir pareigos priimant dotaciją.
      PROGRAMOS VALDYMAS
      Minimalūs asignavimai
      Laikantis 13 straipsnio, minimali suma, skiriama veiksmams, atsižvelgiant į tame straipsnyje nustatytą finansinį paketą, yra:
      1 veiksmas: Jaunimas Europai 30 %
      2 veiksmas: Europos savanorių tarnyba 23 %
      3 veiksmas: Jaunimas pasaulyje 6 %
      4 veiksmas: Jaunimo paramos sistemos 15 %
      5 veiksmas: Parama Europos bendradarbiavimui su jaunimu susijusioje srityje 4 %
      Iš programos biudžeto taip pat gali būti padengtos išlaidos, susijusios su parengiamąja bei tolesne susijusia veikla, su stebėsenos, audito ir vertinimo veikla, kuri tiesiogiai būtina programai valdyti ir jos tikslams pasiekti, pirmiausia su studijomis, susitikimais, informavimu ir paskelbimu, taip pat išlaidos, susijusios su IT tinklais, skirtais keistis informacija, bei kitos su administracine ir technine parama susijusios išlaidos, dėl kurių reikalingumo programos valdymui Komisija gali priimti sprendimą.
      PATIKRINIMAI IR AUDITAS
      Šio sprendimo 14 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka atrinktiems projektams buvo sukurta patikrinimų vietoje sistema.
      Dotacijų gavėjai penkerius metus nuo paskutinio mokėjimo dienos turi saugoti, kad galėtų pateikti Komisijai, visus išlaidas patvirtinančius dokumentus. Dotacijų gavėjai turi užtikrinti, kad prireikus Komisijai būtų pateikti visi jų partnerių ar narių saugomi patvirtinantys dokumentai.
      Komisija gali atlikti dotacijos panaudojimo auditą tiesiogiai, t. y. pasinaudodama savo darbuotojais, arba bet kuria kita savo pasirinkta nesusijusia kompetentinga institucija. Tokie auditai gali būti vykdomi visą sutarties galiojimo laikotarpį bei per penkerių metų laikotarpį nuo dotacijos likučio išmokėjimo datos. Tam tikrais atvejais, remdamasi audito išvadomis, Komisija gali siekti išieškoti sumokėtas lėšas.
      Komisijos darbuotojams ir nepriklausomiems Komisijos įgaliotiems asmenims turi būti suteikta galimybė patekti į dotacijos gavėjo patalpas bei naudotis visa auditui atlikti reikalinga, įskaitant elektroninės formos, informacija.
      Audito Rūmai bei Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) naudojasi tomis pačiomis teisėmis, ypač teise patekti į patalpas ir naudotis informacija, kaip ir Komisija.
      Komisijos sprendimuose, priimtuose pagal 10 straipsnį, sutartyse su nacionalinėmis agentūromis, susitarimuose su programoje dalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis ir susijusiose sutartyse bei susitarimuose turi būti visų pirma numatyta, kad Komisija arba jos įgaliotas atstovas, OLAF ir Audito Rūmai galėtų atlikti patikrinimus ir finansų auditą, prireikus ir vietoje. Gali būti tikrinamos nacionalinės agentūros arba, prireikus, dotacijos gavėjai.
      Remdamasi 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (1), Komisija taip pat gali atlikti patikrinimus vietoje.
      Šiame sprendime numatytiems Bendrijos veiksmams taikoma „pažeidimo“ sąvoka, nurodyta 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (2) 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia bet kokį Bendrijos teisės aktų nuostatų pažeidimą ar bet kokį sutartinio įsipareigojimo neįvykdymą, susijusį su susitariančiosios šalies veiksmu ar neveikimu, dėl kurio Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar Bendrijų valdomiems biudžetams padaroma ar galėtų būti padaryta žala darant nepagrįstas išlaidas.

         (1)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

         (2)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.


title: 1986 m. birželio 9 d. Tarybos Sprendimas dėl Bendrijos prisijungimo prie Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos su pakeitimais, padarytais protokolu prie valstybių Konvencijos dalyvių įgaliotųjų atstovų konferencijos baigiamojo akto, pasirašyto Paryžiuje 1984 m. liepos 10 d.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31986D0238

Oficialusis leidinys L 162 , 18/06/1986 p. 0033 - 0033 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 11 p. 0261  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 11 p. 0261

		Tarybos Sprendimas1986 m. birželio 9 d.dėl Bendrijos prisijungimo prie Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos su pakeitimais, padarytais protokolu prie valstybių Konvencijos dalyvių įgaliotųjų atstovų konferencijos baigiamojo akto, pasirašyto Paryžiuje 1984 m. liepos 10 d.(86/238/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ir ypač į jos 43 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],atsižvelgdama į Europos Parlamento uomonę [2],kadangi iškilo būtinybė priimti tarptautinį reglamentą dėl migruojančių rūšių Atlanto vandenyne ir gretimose jūrose tvarkymo ir apsaugos;kadangi šiuo tikslu 1966 m. gegužės 14 d. buvo pasirašyta Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos, kuri įsigaliojo 1969 m. kovo 21 d.;kadangi Šalių įgaliotųjų atstovų konferencijos pabaigoje 1984 m. liepos 10 d. Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos valstybės dalyvės pasirašė Baigiamąjį aktą su protokolu, iš dalies keičiančiu Konvenciją taip, kad prie jos galėtų prisijungti Bendrija;kadangi šį protokolą turi patvirtinti, ratifikuoti arba priimti visos Konvencijos Susitariančiosios Šalys;kadangi protokolas įsigalios trisdešimtą dieną nuo tos dienos, kai bus deponuotas paskutinis patvirtinimo, ratifikavimo arba priėmimo dokumentas Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui;kadangi Bendrija privalo prisijungti prie Konvencijos norėdama tapti Susitariančiąja Šalimi po protokolo įsigaliojimo,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisPatvirtinamas Europos ekonominės bendrijos prisijungimas prie Konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos su pakeitimais, padarytais protokolu prie valstybių Konvencijos dalyvių įgaliotųjų atstovų konferencijos baigiamojo akto, pasirašyto Paryžiuje 1984 m. liepos 10 d.Konvencijos, Baigiamojo akto ir jo protokolo tekstai pridedami prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas deponuoja prisijungimo dokumentus Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui pagal Konvencijos XIV straipsnio 2 ir 4 dalis [3].Priimta Liuksemburge, 1986 m. birželio 9 d.Tarybos varduPirmininkasG.M.V. van Aardenne[1] OL C 349, 1985 12 31, p. 1.[2] OL C 68, 1986 3 24, p. 166.[3] Konvencijos įsigaliojimo Bendrijos atžvilgiu datą paskelbs Tarybos Generalinis Sekretoriatas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.--------------------------------------------------


title: 2008/780/EB: 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimas dėl Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje sudarymo Europos bendrijos vardu

text:
9.10.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 268/27

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2008 m. rugsėjo 29 d.
   dėl Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje sudarymo Europos bendrijos vardu
   (2008/780/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmuoju sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               Bendrijos kompetencijai priklauso priimti žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones bei sudaryti susitarimus su kitomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis.

               (2)

               Bendrija yra Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos, pagal kurią reikalaujama, kad visi tarptautinės bendruomenės nariai bendradarbiautų valdant ir išsaugant biologinius jūros išteklius, šalis.

               (3)

               Bendrija ir jos valstybės narės ratifikavo Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo.

               (4)

               Bendrija nuo pat pradžių dalyvavo derybose dėl Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SŽPIVD) ir aktyviai bei konstruktyviai dalyvavo tame procese, kuris baigėsi 2006 m. liepos 7 d. Romoje vykusioje diplomatinėje konferencijoje priėmus tą Susitarimą.

               (5)

               SŽPIVD buvo pateiktas pasirašyti 2006 m. liepos 7 d. ir tą pačią dieną Bendrija jį pasirašė laikydamasi Tarybos sprendimo 2006/496/EB (1).

               (6)

               Bendrijos laivynas žvejoja Susitarime apibrėžtoje teritorijoje, ir Bendrija suinteresuota aktyviai dalyvauti įgyvendinant šį Susitarimą.

               (7)

               Todėl Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Bendrijos vardu patvirtinamas Susitarimas dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (2).
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį ar asmenis, įgaliotus deponuoti patvirtinimo dokumentą Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui, esančiam Susitarimo depozitaru pagal Susitarimo 25 straipsnį.

      Priimta Briuselye, 2008 m. rugsėjo 29 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. BARNIER

      (1)  OL L 196, 2006 7 18, p. 14.

      (2)  OL L 196, 2006 7 18, p. 15.


title: 2005/347/EB: 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas, dėl Europos bendrijos ir Monako Kunigaikštystės susitarimo, numatančio priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo sudarymo

text:
30.4.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 110/40

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2004 m. gruodžio 22 d.
   dėl Europos bendrijos ir Monako Kunigaikštystės susitarimo, numatančio priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo sudarymo
   (2005/347/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 94 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmąja pastraipa, 3 dalies pirmąja pastraipa ir 4 dalimi,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               2001 m. spalio 16 d. Taryba įgaliojo Komisiją vesti derybas su Monako Kunigaikštyste dėl susitarimo, skirto užtikrinti, kad ši valstybė priimtų priemones, lygiavertes toms, kurios turi būti taikomos Bendrijoje, siekiant užtikrinti veiksmingą palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimą.

               (2)

               Derybų metu parengtas Susitarimo tekstas atitinka Tarybos patvirtintas derybų nuostatas. Prie šio teksto pridedamas Europos bendrijos ir Monako Kunigaikštystės supratimo memorandumas. Abu tekstai pridedami prie Tarybos sprendimo Nr. 2005/35/EB (2).

               (3)

               Direktyvos 2003/48/EB (3) nuostatų taikymas priklauso nuo priemonių, lygiaverčių nustatytoms šioje direktyvoje, taikymo Monako Kunigaikštystėje, vadovaujantis šios valstybės su Europos bendrija sudarytu Susitarimu.

               (4)

               Vadovaujantis Tarybos sprendimu Nr. 2005/35/EB ir su sąlyga, kad sprendimas dėl Susitarimo sudarymo bus priimtas vėliau, Susitarimas Europos bendrijos vardu buvo pasirašytas 2004 m. gruodžio 7 d.

               (5)

               Susitarimas ir Supratimo memorandumas turėtų būti patvirtinti Bendrijos vardu.

               (6)

               Galimoms Susitarimo 1 ir 2 priedų adaptacijoms reikia nustatyti paprastą ir greitą procedūrą,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos bendrijos vardu patvirtinami Europos bendrijos ir Monako Kunigaikštystės susitarimas, numatantis priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo bei prie jo pridedamas Supratimo memorandumas.
   Susitarimo ir Supratimo memorandumo tekstai pridedami prie šio sprendimo (4).
   2 straipsnis
   Komisija įgaliojama Bendrijos vardu patvirtinti reikalingus Susitarimo priedų pakeitimus, užtikrinančius jų atitikimą informacijai, susijusiai su kompetentingomis institucijomis, apie kurias pranešta kaip numatyta Direktyvos 2003/48/EB 5 straipsnio a punkte, ir jos priede pateiktai informacijai.
   3 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Europos Bendrijos vardu pateikia pranešimą, kaip nurodyta Susitarimo 16 straipsnio 1 dalyje (5).
   4 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. VEERMAN

      (1)  2004 m. gruodžio 2 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  OL L 19, 2005 1 21, p. 53.

      (3)  OL L 157, 2003 6 26, p. 38. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/66/EB (OL L 168, 2004 5 1, p. 35).

      (4)  OL L 19, 2005 1 21, p. 55.

      (5)  Tarybos Generalinis Sekretoriatas apie Susitarimo įsigaliojimo datą paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.


title: 2008/846/EB: 2008 m. lapkričio 4 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Italijai atstovaujančio nario skyrimo

text:
12.11.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 301/12

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2008 m. lapkričio 4 d.
   dėl Regionų komiteto Italijai atstovaujančio nario skyrimo
   (2008/846/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,
   atsižvelgdama į Italijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB (1) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d.

               (2)

               Pasibaigus Fabio GAVA įgaliojimams, tapo laisva viena Regionų komiteto nario vieta,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. Regionų komiteto nare skiriama:
   Maria Luisa COPPOLA, Consigliere regionale – Assessore, Regione Veneto.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 4 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. LAGARDE

      (1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.


title: 2015 m. lapkričio 16 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/2096 dėl Europos Sąjungos pozicijos Konvencijos dėl bakteriologinių (biologinių) ir toksinių ginklų kūrimo, gamybos ir saugojimo uždraudimo bei jų sunaikinimo (BTWC) aštuntojoje peržiūros konferencijoje

text:
20.11.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 303/13

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2015/2096
   2015 m. lapkričio 16 d.
   dėl Europos Sąjungos pozicijos Konvencijos dėl bakteriologinių (biologinių) ir toksinių ginklų kūrimo, gamybos ir saugojimo uždraudimo bei jų sunaikinimo (BTWC) aštuntojoje peržiūros konferencijoje
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, kuria, inter alia, siekiama sustiprinti Konvenciją dėl bakteriologinių (biologinių) ir toksinių ginklų kūrimo, gamybos ir saugojimo uždraudimo bei jų sunaikinimo (BTWC), toliau svarstyti BTWC tikrinimo tvarkos klausimą, remti BTWC visuotinį taikymą ir įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu, be kita ko, baudžiamosios teisės aktais, ir sustiprinti BTWC laikymąsi;

               (2)

               2004 m. balandžio 28 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba (JT ST) vieningai priėmė Rezoliuciją 1540 (2004), kurioje teigiama, kad masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimas kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui. Tos rezoliucijos nuostatų įgyvendinimu prisidedama prie BTWC įgyvendinimo;

               (3)

               1988 m. rugpjūčio 26 d. JT ST priėmė Rezoliuciją 620 (1988), kurioje, inter alia, Generalinis sekretorius raginamas nedelsiant atlikti tyrimus reaguojant į pareiškimus dėl galimo cheminių, bakteriologinių (biologinių) ar toksinių ginklų naudojimo, kuriuo gali būti pažeidžiamas Protokolas dėl troškinamųjų, nuodingųjų ar kitokių dujų panaudojimo kare ir bakteriologinių kovos metodų uždraudimo (1925 m. Ženevos protokolas). 2006 m. rugsėjo 20 d. Generalinė Asamblėja priėmė Jungtinių Tautų pasaulinę kovos su terorizmu strategiją (ji pridėta prie jos 2006 m. rugsėjo 8 d. Rezoliucijos 60/288), kurioje Jungtinių Tautų (JT) valstybės narės ragina Generalinį sekretorių atnaujinti ekspertų ir laboratorijų sąrašą, taip pat technines gaires ir procedūras, kuriomis jis gali naudotis, kad tariamo naudojimo atvejai būtų laiku ir veiksmingai ištirti;

               (4)

               2006 m. vasario 27 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/184/BUSP (1), susijusius su BTWC, kurių tikslas – skatinti BTWC visuotinį taikymą ir remti BTWC įgyvendinimą Konvencijos Šalyse, siekiant užtikrinti, kad Konvencijos Šalys perkeltų BTWC tarptautinius įsipareigojimus į savo nacionalinės teisės aktus ir administracines priemones;

               (5)

               Europos Sąjunga kartu su Bendraisiais veiksmais 2006/184/BUSP priėmė Veiksmų planą dėl biologinių ir toksinių ginklų (2), kuriame valstybės narės įsipareigojo kiekvienų metų balandžio mėn. pateikti Jungtinėms Tautoms ataskaitas dėl pasitikėjimo stiprinimo priemonių (PSP), o JT Generaliniam sekretoriui – atitinkamų ekspertų bei laboratorijų sąrašus, taip palengvinant cheminių ar biologinių ginklų tariamo naudojimo tyrimus;

               (6)

               2006 m. kovo 20 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2006/242/BUSP (3) dėl BTWC šeštosios peržiūros konferencijos;

               (7)

               2008 m. lapkričio 10 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/858/BUSP (4), susijusius su BTWC, kuriais siekiama skatinti BTWC visuotinį taikymą, teikti paramą Konvencijos Šalims BTWC įgyvendinti, skatinti Konvencijos Šalis teikti ataskaitas dėl PSP ir remti laikotarpio tarp konferencijų BTWC procesą;

               (8)

               2011 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/429/BUSP (5) dėl Sąjungos pozicijos BTWC septintojoje peržiūros konferencijoje;

               (9)

               BTWC septintojoje peržiūros konferencijoje nuspręsta pratęsti Įgyvendinimo rėmimo padalinio įgaliojimus dar vienam penkerių metų laikotarpiui (2012–2016 m.) ir nuspręsta išplėsti jo užduočių sąrašą, įtraukiant sprendimo sukurti ir administruoti pagalbos prašymų bei pasiūlymų duomenų bazę įgyvendinimą ir keitimosi susijusia informacija tarp Konvencijos Šalių palengvinimą, taip pat, prireikus, paramą Konvencijoms Šalims įgyvendinant septintosios peržiūros konferencijos sprendimus ir rekomendacijas;

               (10)

               septintojoje peržiūros konferencijoje buvo nuspręsta, kad aštuntoji peržiūros konferencija bus surengta Ženevoje ne vėliau kaip 2016 m. ir kad joje turėtų būti peržiūrėtas BTWC veikimas, atsižvelgiant, inter alia, į:

                           i)

                           mokslo ir technikos pažangą, aktualią BTWC srityje;

                           ii)

                           Konvencijos Šalių padarytą pažangą įgyvendinant įsipareigojimus pagal BTWC;

                           iii)

                           pažangą įgyvendinant sprendimus ir rekomendacijas, dėl kurių susitarta septintojoje peržiūros konferencijoje;

               (11)

               2012 m. liepos 23 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2012/421/BUSP (6), susijusius su BTWC, kuriais siekiama skatinti BTWC visuotinį taikymą, teikti paramą Konvencijos Šalims BTWC įgyvendinti, skatinti Konvencijos Šalis teikti ataskaitas dėl PSP ir remti laikotarpio tarp konferencijų BTWC procesą;

               (12)

               atsižvelgiant į būsimą BTWC peržiūros konferenciją, kuri vyks 2016 m. lapkričio–gruodžio mėn., tikslinga atnaujinti Sąjungos poziciją,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Laikotarpiu iki Konvencijos dėl bakteriologinių (biologinių) ir toksinių ginklų kūrimo, gamybos ir saugojimo uždraudimo bei jų sunaikinimo (BTWC) aštuntosios peržiūros konferencijos ir jos metu Sąjunga visų pirma stengsis užtikrinti, kad Konvencijos Šalys pirmenybę teiktų šiems veiksmams:

               a)

               stiprinti ir išlaikyti pasitikėjimą Konvencijos laikymusi, įgyvendinant įvairias šiame sprendime apibrėžtas konkrečias priemones;

               b)

               prisidėti prie įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu, be kita ko, intensyviau bendradarbiaujant su nevyriausybiniais nacionaliniais subjektais;

               c)

               remti JT Generalinio sekretoriaus biologinių ir toksinių ginklų tariamo naudojimo tyrimo mechanizmą, toliau plėtojant jo operatyvinius pajėgumus kaip priemonę stiprinti BTWC VI ir VIII straipsnius, ir

               d)

               skatinti visuotinį BTWC taikymą.

         Sąjungos tikslas – peržiūrėti BTWC veikimą ir jos 2012–2015 m. laikotarpio tarp konferencijų procesą, skatinti konkrečius veiksmus ir išnagrinėti, kaip BTWC būtų galima dar labiau sustiprinti. Šiuo klausimu Sąjunga 2016 m. pateiks konkrečių pasiūlymų aštuntajai peržiūros konferencijai, siekiant, kad jie toje konferencijoje būtų priimti.
   2 straipsnis
   Siekdama 1 straipsnyje nustatytų tikslų Sąjunga:

               a)

               prisideda prie BTWC veikimo visapusiškos peržiūros aštuntojoje peržiūros konferencijoje, įskaitant Konvencijos Šalių pagal BTWC prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimą ir 2012–2015 m. laikotarpio tarp konferencijų programos vykdymą ir rezultatus;

               b)

               remia laikotarpiu tarp aštuntosios ir devintosios peržiūros konferencijų vykdytiną naują esminę darbo programą, kurioje sprendžiami ankstesnių laikotarpio tarp konferencijų programų trūkumų klausimai, patvirtindama griežtesnes tolesnės pažangos pagal tą darbo programą sąlygas, siekiant padidinti BTWC veiksmingumą;

               c)

               remia devintąją BTWC peržiūros konferenciją, kuri turi būti surengta ne vėliau kaip 2021 m.;

               d)

               remdamasi ankstesnėse konferencijose sukurta sistema, siekia konsensuso, kad aštuntojoje peržiūros konferencijoje būtų pasiekta sėkmingų rezultatų, ir propaguoja, inter alia, šiuos pagrindinius aspektus:

                           i)

                           pripažindama, kad šiame etape nėra konsensuso dėl tikrinimo (tai vis dar yra svarbiausia visiško ir veiksmingo branduolinio nusiginklavimo ir branduolinių ginklų neplatinimo režimo dalis), Sąjunga stengiasi nustatyti variantus, kurie naujos laikotarpio tarp konferencijų programos įgyvendinimo metu ir vėliau galėtų padėti didinti pasitikėjimą, kad Konvencijos laikomasi, ir prisidėti prie veiksmingo BTWC dalyko ir tikslo įgyvendinimo. Konvencijos Šalys turėtų sugebėti įrodyti laikymąsi, inter alia, interaktyviai keisdamosi informacija (pvz., privalomais ar savanoriškais pareiškimais) ir padidindamos savo pajėgumų, veiklos ir veiksmų, įskaitant savanoriškų ir kitų vietoje taikomų priemonių, dėl kurių galėtų būti sutarta, skaidrumą; per 2012–2015 m. laikotarpio tarp konferencijų programą pateikti pasiūlymai ir programos rezultatai yra to darbo pagrindas;

                           ii)

                           nacionalinių įgyvendinimo priemonių, įskaitant administracinės teisės aktus, teisminę teisėkūrą ir baudžiamosios teisės aktus, ir patogeninių mikroorganizmų bei toksinų kontrolės pagal BTWC rėmimas ir griežtinimas; būtų galima apsvarstyti papildomus veiksmus ir imtis sprendimų dėl įgyvendinimo nacionaliniu lygiu skatinimo būdų ir priemonių: suinteresuotųjų nevyriausybinių subjektų nacionaliniu, regioniniu ir pasauliniu lygmeniu įtraukimas į veiklą ir bendradarbiavimas su jais dėl jų vaidmens propaguojant BTWC tikslus ir ją įgyvendinant; nuolatinė parama atitinkamų standartų dėl biologinės saugos ir biologinio saugumo priemonių priėmimui; atitinkamų specialistų privačiajame ir viešajame sektoriuose informuotumo didinimas; mokymo ir švietimo programos asmenims, kuriems suteikta prieiga prie biologinių medžiagų ir toksinų, kiek tai susiję su BTWC; atsakomybės kultūros tarp šalies specialistų propagavimas ir elgesio kodeksų savanoriškas rengimas, priėmimas ir paskelbimas; JT ST rezoliucijose 1540 (2004) ir 1673 (2006) nustatytų įsipareigojimų laikymosi propagavimas, kiek tai susiję su biologinių ar toksinių ginklų įsigijimo ar panaudojimo teroristiniams tikslams rizikos pašalinimu, įskaitant nevalstybinių subjektų prieigos prie medžiagų, įrangos ir informacijos, kuria galėtų būti pasinaudota kuriant ir gaminant biologinius ir toksinius ginklus, riziką;

                           iii)

                           visuotinis visų valstybių prisijungimas prie BTWC, be kita ko, raginant, kad visos valstybės, kurios nėra BTWC Šalys, nedelsdamos prisijungtų prie BTWC ir teisiškai įsipareigotų nusiginkluoti ir neplatinti biologinių ir toksinių ginklų, o kol tos valstybės prisijungs prie BTWC – raginant, kad jos dalyvautų BTWC Šalių susitikimuose kaip stebėtojos ir savanoriškai įgyvendintų BTWC nuostatas, taip pat rekomenduojant priimti veiksmų planą dėl visuotinio taikymo, kurio vykdymą koordinuotų Įgyvendinimo rėmimo padalinys ir kuris būtų vertinamas specialiai tam skirtuose laikotarpiu tarp konferencijų rengiamuose posėdžiuose;

                           iv)

                           veikla siekiant, kad biologinių ir toksinių ginklų uždraudimas būtų paskelbtas visuotinai privaloma tarptautinės teisės norma, be kita ko, pasitelkiant BTWC visuotinį taikymą;

                           v)

                           pastangos didinti skaidrumą ir pasitikėjimą laikymusi, be kita ko, atliekant būtinas ir įmanomas dabartinių PSP peržiūras; Sąjunga yra pasiruošusi dirbti PSP tobulinimo linkme nustatydama priemones, kuriomis siekiama tas priemones kuo labiau tiesiogiai susieti su pagrindiniais tikslais – skaidrumo didinimu ir kelio įtarimams ir nuogąstavimams užkirtimu; toliau remti savanorišką tarpusavio vertinimo procesą kaip vertingą priemonę skaidrumui tarp Konvencijos Šalių didinti, taip didinant pasitikėjimą BTWC laikymusi bei stiprinant įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais, didinant suinteresuotųjų subjektų informuotumą apie įgyvendinimo reikalavimus ir didinant tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje;

                           vi)

                           stiprinti JT Generalinio sekretoriaus biologinių ir toksinių ginklų tariamo naudojimo tyrimo mechanizmo operacinius pajėgumus, be kita ko plėtojant apmokytų ekspertų bendruomenę, vykdant mokymus ir teorinio modeliavimo bei lauko pratybas; atskirai atliekamas darbas gali padėti dar labiau sustiprinti BTWC VI straipsnį ir, netiesiogiai, VII straipsnį;

                           vii)

                           priimti sprendimus dėl paramos teikimo ir koordinavimo pagal BTWC VII straipsnį su atitinkamomis organizacijomis bet kurios Konvencijos Šalies prašymu tariamo biologinių ar toksinių ginklų naudojimo atveju, įskaitant pirmosios apsaugos pakopos – nacionalinių pajėgumų ligų priežiūros, nustatymo ir diagnozavimo srityje ir valstybinių sveikatos sistemų – tobulinimą;

                           viii)

                           skaidrumo su BTWC X straipsniu susijusio bendradarbiavimo ir paramos srityse bei atsižvelgiant į kitų tarptautinių organizacijų įgaliojimus, darbą ir kompetenciją didinimas; Sąjunga toliau rems BTWC X straipsnio praktinį įgyvendinimą pasitelkdama įvairias savo paramos programas, ir ji nori toliau siekti bendrų susitarimų, kurie yra pagrindas efektyviai veiklai bendradarbiavimo taikiais tikslais pagal BTWC srityje; būtų galima svarstyti tolesnius veiksmus ir priimti sprendimus dėl tarptautinio bendradarbiavimo, paramos ir keitimosi informacija biologijos mokslo ir technologijų taikiems tikslams srityse stiprinimo, pajėgumų stiprinimo ligų priežiūros, nustatymo, diagnozavimo ir infekcinių ligų plitimo ribojimo srityse propagavimo; Sąjunga toliau rems dabartinės Bendradarbiavimo ir paramos duomenų bazės veikimą, ir prireikus ieškos būdų pagerinti jos naudingumą; be kita ko, G-7 pasaulinės partnerystės programų, susijusių Sąjungos programų ir Pasaulinės sveikatos saugumo darbotvarkės tikslų, kuriais siekiama įgyvendinti tarptautines sveikatos priežiūros taisykles ir užtikrinti nusiginklavimą, didelės rizikos medžiagų, objektų ir atitinkamai profesinių žinių kontrolę ir saugumą, rėmimas;

                           ix)

                           aktualių mokslo ir technologinių pokyčių dažnesnių ir tikslingesnių vertinimų proceso, kuris gali būti svarbus BTWC atžvilgiu, rėmimas; toks procesas galėtų apimti nuolatinio konsultavimo mokslo ir technologijos klausimais funkcinio vieneto įtraukimą į Įgyvendinimo rėmimo padalinį ir išsamesnį peržiūros procesą kaip naujos laikotarpio tarp konferencijų darbo programos pagrindinį elementą, kad labiau integruotai ir suderintai būtų įtraukiami susiję renginiai ir darbas, vykdomas tarptautinių akademinių bendruomenių ir Konvencijos Šalių.

         3 straipsnis
   Siekdama sustiprinti laikymąsi, Sąjunga propaguoja didesnį PSP formų aktualumą ir išsamumą:

               a)

               atlikdama kasmetinių PSP formų, kaip reguliarios nacionalinės ataskaitų apie įgyvendinimą ir reikalavimų laikymąsi teikimo priemonės, analizę ir tolesnį jų plėtojimą atsižvelgiant į šį tikslą;

               b)

               kuo labiau supaprastindama galbūt vis dar sudėtingas PSP formas ir pašalindama potencialius dviprasmiškumus;

               c)

               padėdama Įgyvendinimo rėmimo padaliniui atlikti aktyvesnį vaidmenį padedant nacionaliniams kontaktiniams centrams sudaryti jų PSP, pasitelkiant regioninius seminarus ir mokymą PSP formų teikimo elektroninėmis priemonėmis srityje;

               d)

               dirbdama siekiant didinti su PSP susijusį dalyvavimą, jų kokybę ir išsamumą plečiant elektroninės PSP sistemos funkcijas ir užtikrinant, kad ta sistema ir PSP vadovas būtų pateikti visomis oficialiomis JT kalbomis BTWC interneto svetainėje.

         4 straipsnis
   Be 1 straipsnyje išdėstytų tikslų, Sąjunga remia Įgyvendinimo rėmimo padalinio vaidmens stiprinimą. Visų pirma Sąjunga remia:

               a)

               Įgyvendinimo rėmimo padalinio įgaliojimų pratęsimą dar penkeriems metams;

               b)

               papildomos veiklos įtraukimą į Įgyvendinimo rėmimo padalinio įgaliojimus, siekiant remti peržiūrėtos ir sustiprintos laikotarpio tarp konferencijų darbo programos įgyvendinimą, kaip siūloma 5 straipsnyje;

               c)

               veiksmingesnės mokslo ir technologijų pokyčių ir jų poveikio BTWC peržiūros sistemos plėtojimą, be kita ko, Įgyvendinimo rėmimo padalinyje sukuriant nuolatinio konsultavimo mokslo ir technologijos klausimais ir ryšių palaikymo funkcinį vienetą;

               d)

               visuotinio taikymo veiksmų plano, kurį koordinuos Įgyvendinimo rėmimo padalinys, priėmimą;

               e)

               Įgyvendinimo rėmimo padalinio vaidmenį padedant Konvencijos Šalių nacionaliniams kontaktiniams centrams parengti ir pateikti PSP formas, kaip nurodyta 3 straipsnyje;

               f)

               deramą dabartinio Įgyvendinimo rėmimo padalinio personalo padidinimą, kad būtų pasiekti nauji tikslai ir vykdoma šiame straipsnyje nurodyta veikla.

         5 straipsnis
   Siekdama paremti peržiūrą ir sustiprinti laikotarpio tarp konferencijų programą, Sąjunga visų pirma:

               a)

               remia toliau nurodytas temas, kurias pagal naują laikotarpio tarp konferencijų programą galima nagrinėti kaip laikotarpio tarp konferencijų temas arba specialiose darbo grupėse arba abiem būdais:

                           i)

                           įgyvendinimas nacionaliniu lygmeniu ir laikymasis;

                           ii)

                           tolesnis darbas PSP srityje po aštuntosios peržiūros konferencijos;

                           iii)

                           parama ir bendradarbiavimas pagal BTWC VII straipsnį;

                           iv)

                           pokyčiai mokslo ir technologijų srityse;

                           v)

                           Konsultacinio komiteto procedūrų apžvalga;

                           vi)

                           visuotinio taikymo propagavimas, kaip siūloma 6 straipsnyje;

               b)

               remia nacionalinių reguliavimo sistemų biologinės saugos ir biologinio saugumo srityse vystymą; nors tinkami laboratorijoms skirti biologinės saugos ir biologinio saugumo standartai jokiu būdu nėra pakaitalas reikalavimų laikymosi režimui, tokių standartų priėmimas ir propagavimas gali padėti atskiroms BTWC Šalims ilgainiui įgyvendinti jų įsipareigojimus pagal BTWC; jie, kartu su kitomis priemonėmis, taip pat galėtų būti naudinga priemonė įrodyti reikalavimų laikymąsi; diskusija šia tema, be kita ko, su atitinkamomis laboratorijomis, biologinės saugos asociacijomis ir pramonės sektoriumi, galėtų būti įtraukta į naują laikotarpio tarp konferencijų darbo programą;

               c)

               remia savanorišką tarpusavio vertinimo procesą, kuriame dalyvauja Konvencijos Šalys BTWC kontekste; tarpusavio vertinimo proceso tikslas yra pagerinti įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu ir pateikti patikinimų dėl laikymosi keičiantis informacija ir laikantis didesnio skaidrumo, pavyzdžiui, pajėgumų, veiklos, įgyvendinimo veiksmų ir ketinimų dėl laikymosi srityse;

               d)

               remia sprendimų priėmimo galių laikotarpio tarp konferencijų procese stiprinimą nagrinėjant įvairias galimybes, pavyzdžiui, tiksliai apibrėžtus sprendimų priėmimo įgaliojimus konkrečiose darbo srityse.

         6 straipsnis
   Siekdama remti visuotinį BTWC taikymą, Sąjunga:

               a)

               konkrečiais veiksmais ir veikla remia visuotinio taikymo veiksmų plano priėmimą, kurį koordinuoja Įgyvendinimo rėmimo padalinys; į veiksmų planą gali būti įtraukta tokia veikla, kaip informavimo renginiai, bendri demaršai, atitinkamų dokumentų vertimas, paskatos, pavyzdžiui, keitimasis informacija apie siūlomą paramą; šis veiksmų planas būtų vertinamas ir prireikus tikslinamas kiekviename Konvencijos Šalių susitikime;

               b)

               remia specialių susitikimų arba darbo grupių posėdžių visuotinio taikymo klausimais organizavimą laikotarpio tarp konferencijų procese, siekdama derinti įvairių subjektų informavimo veiklą ir planuoti regionines iniciatyvas.

         7 straipsnis
   Sąjunga remia pastangas stiprinti JT Generalinio sekretoriaus biologinių ir toksinių ginklų tariamo naudojimo tyrimo mechanizmą, visų pirma užtikrinant mechanizmo nuostatų veiksmingumą ir imantis šiuo tikslu praktinių veiksmų, pavyzdžiui, teikiant paramą mokymo programoms – įskaitant pratybų organizavimą ir analizės laboratorijų sistemos kūrimą.
   8 straipsnis
   Sąjunga remia pastangas stiprinti BTWC VII straipsnį aštuntojoje peržiūros konferencijoje, atsižvelgiant į kitur dedamas pastangas kuriant tarptautinius pajėgumus, skirtus reaguoti į infekcinių ligų protrūkius.
   9 straipsnis
   Sąjungos veiksmai siekiant šiame sprendime nurodytų tikslų apima:

               a)

               Sąjungos ir jos valstybių narių pasiūlymų dėl specialių, praktinių ir įgyvendinamų priemonių, kuriomis būtų veiksmingai sustiprintas BTWC įgyvendinimas, skirtų BTWC Šalims svarstyti aštuntojoje peržiūros konferencijoje, teikimą remiantis šiame sprendime išdėstyta pozicija;

               b)

               prireikus vyriausiojo įgaliotinio arba Sąjungos delegacijų demaršus;

               c)

               vyriausiojo įgaliotinio arba Sąjungos delegacijos Jungtinėse Tautose pateiktus pareiškimus rengiantis aštuntajai peržiūros konferencijai ir jos metu.

         10 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 16 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         F. MOGHERINI

      (1)  2006 m. vasario 27 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2006/184/BUSP dėl paramos Konvencijai dėl bakteriologinių ir toksinių ginklų, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 65, 2006 3 7, p. 51).

      (2)  OL C 57, 2006 3 9, p. 1.

      (3)  2006 m. kovo 20 d. Tarybos bendroji pozicija 2006/242/BUSP dėl 2006 m. Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos (BTGK) peržiūros konferencijos (OL L 88, 2006 3 25, p. 65).

      (4)  2008 m. lapkričio 10 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/858/BUSP dėl paramos Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos (BTWC) įgyvendinimui atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 302, 2008 11 13, p. 29).

      (5)  2011 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimas 2011/429/BUSP dėl Europos Sąjungos pozicijos Konvencijos dėl bakteriologinių (biologinių) ir toksinių ginklų kūrimo, gamybos ir saugojimo uždraudimo bei jų sunaikinimo (BTWC) valstybių šalių septintojoje peržiūros konferencijoje (OL L 188, 2011 7 19, p. 42).

      (6)  2012 m. liepos 23 d. Tarybos sprendimas 2012/421/BUSP dėl paramos Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos (BTGK) įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 196, 2012 7 24, p. 61).


title: 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Tuniso Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo sudarymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32004D0127

Oficialusis leidinys L 037 , 10/02/2004 p. 0016 - 0016

		Tarybos sprendimas2003 m. gruodžio 22 d.dėl Europos bendrijos ir Tuniso Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo sudarymo(2004/127/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 170 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalimi,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],kadangi:(1) Komisija Bendrijos vardu derėjosi dėl Susitarimo dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo su Tuniso Respublika,(2) 2003 m. birželio 26 d. Salonikuose šis susitarimas buvo pasirašytas Bendrijos vardu numatant galimą jo sudarymą vėliau.(3) Šis susitarimas turėtų būti patvirtintas,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Tuniso Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimas.Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas, veikdamas Bendrijos vardu, pateikia susitarimo 7 straipsnyje numatytą pranešimą [2].Priimta Briuselyje, 2003 m. gruodžio 22 d.Tarybos varduPirmininkasA. Matteoli[1] 2003 m. gruodžio 4 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).[2] Susitarimo įsigaliojimo datą Tarybos Generalinis sekretorius paskelbs Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.--------------------------------------------------