title: 2009/300/EB: 2009 m. kovo 12 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nustatomi patikslinti ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant Bendrijos ekologinį ženklą televizoriams (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 1830) (Tekstas svarbus EEE)

text:
28.3.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 82/3

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2009 m. kovo 12 d.
   kuriuo nustatomi patikslinti ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant Bendrijos ekologinį ženklą televizoriams
   (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 1830)
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2009/300/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1980/2000 dėl pakeistos Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sistemos (1), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą,
   pasitarusi su Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1980/2000 Bendrijos ekologinį ženklą galima suteikti produktui, pasižyminčiam tokiomis savybėmis, kurios galėtų labai prisidėti prie pagrindinių aplinkos aspektų gerinimo.

               (2)

               Reglamente (EB) Nr. 1980/2000 numatyta, kad konkretūs ekologinio ženklo kriterijai, rengiami remiantis Europos Sąjungos Ekologinio ženklinimo valdybos kriterijų projektu, turi būti nustatomi produktų grupėms.

               (3)

               Jame numatyta ir tai, kad ekologinių kriterijų, taip pat su tais kriterijais susijusių reikalavimų vertinimo bei patikros persvarstymas turi būti atliekamas laiku, dar nepasibaigus konkrečių produktų grupių kriterijų galiojimo laikotarpiui.

               (4)

               Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1980/2000, reikiamu laiku atliktas 2002 m. kovo 25 d. Komisijos sprendimu 2002/255/EB, nustatančiu ekologinius kriterijus, taikomus suteikiant televizoriams Bendrijos ekologinius ženklus, nustatytų ekologinių kriterijų ir susijusių vertinimo ir tikrinimo reikalavimų persvarstymas (2).

               (5)

               Atsižvelgiant į šio persvarstymo rezultatus ir į mokslo pažangą bei rinkos pokyčius, derėtų nustatyti naujus ekologinius kriterijus.

               (6)

               Be to, siekiant atsižvelgti į naujas technologijas, derėtų pakeisti tame sprendime nustatytą produktų grupės apibrėžtį.

               (7)

               Todėl, siekiant aiškumo, Sprendimas 2002/255/EB turėtų būti panaikintas. Kadangi tame sprendime nustatytų ekologinių kriterijų galiojimo laikotarpis pratęstas iki 2009 m. spalio 31 d., minėtas sprendimas turėtų būti pakeistas nuo 2009 m. lapkričio 1 d.

               (8)

               Ekologiniai kriterijai ir susiję vertinimo bei patikros reikalavimai turėtų būti taikomi iki 2013 m. spalio 31 d.

               (9)

               Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1980/2000 17 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Produktų grupei „televizoriai“ priskiriami

      „Maitinimo šaltinio energiją naudojantys elektroniniai įrenginiai, kurių pagrindinė paskirtis ir funkcija – priimti, dekoduoti ir rodyti televizijos transliacijos signalus.“

   2 straipsnis
   Kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1980/2000 reikalavimus televizoriui būtų suteiktas Bendrijos ekologinis ženklas, jis turi būti priskiriamas produktų grupei „televizoriai“ ir atitikti šio sprendimo priede nustatytus kriterijus.
   3 straipsnis
   Ekologiniai kriterijai ir susiję vertinimo bei patikros reikalavimai, nustatyti produktų grupei „televizoriai“, galioja iki 2013 m. spalio 31 d.
   4 straipsnis
   Administravimo tikslais televizoriams priskiriamas kodas „022“.
   5 straipsnis
   Sprendimas 2002/255/EB panaikinamas.
   6 straipsnis
   Šis sprendimas taikomas nuo 2009 m. lapkričio 1 d.
   7 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 12 d.

            Komisijos vardu

         Stavros DIMAS

            Komisijos narys

      (1)  OL L 237, 2000 9 21, p. 1.

      (2)  OL L 87, 2002 4 4, p. 53.

      PRIEDAS
      BENDROSIOS NUOSTATOS
      Kriterijų tikslai
      Kad prietaisui būtų suteiktas ekologinis ženklas, jis turi atitikti šio priedo kriterijus, kuriais siekiama skatinti:

                  —

                  žalos aplinkai arba pavojaus, kylančio vartojant energiją (visuotinis atšilimas, rūgštėjimas, neatsinaujinančių energijos šaltinių išeikvojimas), mažinimą, mažinant suvartojamą energijos kiekį,

                  —

                  mažinti naudojant gamtos išteklius aplinkai daromą žalą,

                  —

                  mažinti naudojant pavojingas medžiagas aplinkai daromą žalą, ribojant tokių medžiagų naudojimą.

            Be to, šie kriterijai skatina įgyvendinti geriausią praktiką (optimalų naudojimą aplinkosaugos prasme) ir padeda informuoti vartotojus apie aplinkosaugos problemas.
      Kompetentingoms institucijoms, vertinančioms paraiškas ir kontroliuojančioms atitiktį šiame priede nurodytiems kriterijams, rekomenduojama atsižvelgti į pripažintų aplinkosaugos vadybos sistemų, pvz., EMAS arba ISO 14001, diegimą (pastaba: tokių valdymo sistemų diegimas nėra privalomas).
      Vertinimo ir patikros reikalavimai
      Prie kiekvieno kriterijaus nurodomi konkretūs vertinimo ir patikros reikalavimai.
      Jeigu įmanoma, tyrimą atlieka tinkamai akredituota laboratorija arba laboratorijos, atitinkančios standarte EN ISO 17025 nustatytus reikalavimus ir kompetentingos atlikti atitinkamus tyrimus.
      Prireikus kompetentingos institucijos gali reikalauti patvirtinamųjų dokumentų ir atlikti nepriklausomas patikras.
      Kompetentingoms institucijoms, vertinančioms paraiškas ir kontroliuojančioms atitiktį šiame priede nurodytiems kriterijams, rekomenduojama atsižvelgti į pripažintų aplinkosaugos vadybos sistemų, pvz., EMAS arba ISO 14001, diegimą (pastaba: tokių valdymo sistemų diegimas nėra privalomas).
      KRITERIJAI
      1.   Energijos taupymas
      a)   pasyvus budėjimo režimas

                  i)

                  Pasyviu budėjimo režimu televizorius suvartoja ≤ 0,30 W elektros energijos, išskyrus atvejus, kai įvykdoma ii punkte nustatyta sąlyga.

                  ii)

                  Jei televizoriuje yra aiškiai matomas kietasis jungiklis, kurį nustačius į išjungimo padėtį, televizorius suvartoja < 0,01 W energijos, televizoriaus energijos suvartojimas pasyviu budėjimo režimu yra ≤ 0,50 W.

            b)   didžiausias energijos suvartojimas
      Įjungto televizoriaus energijos suvartojimas yra ≤ 200W.
      c)   energijos vartojimo efektyvumas
      Iki 2010 m. gruodžio 31 d. rinkai tiekiami ekologiniu ženklu pažymėti televizoriai įjungti suvartoja 0,64 · (20W + A · 4,3224 W/dm2) arba mažiau elektros energijos.
      Nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d. rinkai tiekiami ekologiniu ženklu pažymėti televizoriai įjungti suvartoja 0,51 · (20W + A · 4,3224 W/dm2) arba mažiau elektros energijos.
      Nuo 2013 m. sausio 1 d. rinkai tiekiami ekologiniu ženklu pažymėti televizoriai įjungti suvartoja 0,41 · (20W + A · 4,3224 W/dm2) arba mažiau elektros energijos.
      A – matomas ekrano plotas (1), išreikštas dm2.

         Vertinimas ir patikra (a–c punktai): įjungto televizoriaus (tokios būklės, kokios jis pristatomas vartotojui) energijos suvartojimas tikrinamas pagal persvarstytą IEC62087 standartą („Garso, vaizdo ir susijusios įrangos elektros energijos suvartojimo matavimo metodai“), naudojant dinaminį transliuojamą vaizdo signalą. Jei televizorius sukurtas taip, kad pirmą kartą jį įjungus pasirodo priverstinis meniu, numatytaisiais nustatymais laikomi įprastiniam naudojimui namuose gamintojo rekomenduojami nustatymai. Pareiškėjas tokio patikrinimo ataskaitą pateikia ekologinį ženklą suteikiančiai kompetentingai institucijai, taip įrodydamas, kad televizorius atitinka a–c punktų reikalavimus.
      Norėdamas įrodyti, kad įvykdyta a punkto ii papunkčio sąlyga, pareiškėjas deklaruoja, jog televizorius atitinka reikalavimą ir prideda kietojo jungiklio nuotrauką.
      C punkto reikalavimą pareiškėjas įvykdo įrodydamas, kad visi jo ekologiniu ženklu pažymėti televizoriai, pirmą kartą pateikti rinkai po c punkte nustatytos datos, atitinka nustatytą energijos vartojimo efektyvumo kriterijų. Jei pareiškėjas to įrodyti negali, kompetentinga institucija išduos ekologinio ženklo licenciją laikotarpiui, kuriuo, kaip įrodyta, televizorius atitinka minėtus reikalavimus.
      2.   Gyvsidabrio kiekis fluorescencinėse lempose
      Bendras gyvsidabrio (Hg) kiekis visose vieno ekrano, kurio matomoji ekrano įstrižainė yra mažesnė arba lygi 40 colių (101 cm), lempose yra ne didesnis kaip 75 mg.
      Bendras gyvsidabrio (Hg) kiekis visose vieno ekrano, kurio matomoji ekrano įstrižainė yra didesnė kaip 40 colių (101 cm), lempose yra ne didesnis kaip 99 mg.

         Įvertinimas ir patikra: pareiškėjas pateikia pasirašytą deklaraciją, kad televizorius atitinka šiuos reikalavimus. Prie deklaracijos pridedami ir iš tiekėjų gauti dokumentai apie lempų skaičių ir bendrą jose esantį gyvsidabrio kiekį.
      3.   Ilgesnė eksploatacija
      Gamintojas suteikia prekybos garantiją, užtikrinančią, kad televizorius veiks ne trumpiau kaip dvejus metus. Ši garantija galioja nuo pardavimo pirkėjui datos.
      Taip pat suteikiama garantija, kad dar septynerius metus, baigus gaminti tokius televizorius, bus galima gauti jų atsarginių dalių.

         Vertinimas ir patikra: pareiškėjas deklaruoja, kad gaminys atitinka šiuos reikalavimus.
      4.   Išmontavimo atžvilgiu tinkamas dizainas
      Gamintojas įrodo, kad kvalifikuoti profesionalūs perdirbimo įmonės darbuotojai, naudodami įprastinius įrankius, gali nesunkiai išmontuoti televizorių, kad galėtų:

                  —

                  jį remontuoti ir pakeisti susidėvėjusias dalis;

                  —

                  senas ar nebenaudojamas dalis pakeisti naujomis;

                  —

                  atskirti dalis ir medžiagas, siekiant jas perdirbti.

            Siekiant palengvinti išmontavimą:

                  —

                  Televizoriaus sutvirtinimo detalės, t. y. varžtai, laikikliai, ypač tų dalių, kuriose yra pavojingų medžiagų, turėtų būti tokios, kad jį būtų galima išmontuoti.

                  —

                  Plastikinės dalys turi būti pagamintos iš vieno polimero arba iš perdirbimo atžvilgiu suderinamų polimerų, o jei jų masė didesnė negu 25 g, jos turi būti paženklintos atitinkamu ženklu pagal ISO11469.

                  —

                  Metaliniai intarpai, kurių negalima atskirti, nenaudojami.

                  —

                  Duomenys apie televizoriuje esančių pavojingų medžiagų pobūdį ir kiekį surenkami vadovaujantis Tarybos direktyva 2006/121/EB (2) ir Pasauline suderintąja cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistema (angl. GHS).

         Vertinimas ir patikra: kartu su paraiška pateikiama bandymo ataskaita, kurioje išsamiai nurodoma, kaip išmontuoti televizorių. Joje pateikiama išskleista televizoriaus diagrama, kurioje pažymėtos pagrindinės sudedamosios dalys bei nurodyta, kuriose sudėtinėse dalyse esančios medžiagos yra pavojingos. Ji gali būti pateikiama raštu arba garso ir vaizdo formatu. Informacija apie pavojingas medžiagas ekologinį ženklą suteikiančiai kompetentingai institucijai pateikiama kaip medžiagų sąrašas, nurodant medžiagos tipą, kiekį ir buvimo vietą.
      5.   Sunkieji metalai ir antipirenai

                  a)

                  Kadmis, švinas, gyvsidabris, 6 + chromas arba polibrominto bifenilo (PBB) ar polibrominto difenileterio (PBDE) antipirenai, nurodyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/95/EB (3) 4 straipsnio 1 dalyje, televizoriuose nenaudojami, nebent tos medžiagos naudojamos tokia paskirtimi, kuri nurodyta tos direktyvos priede kaip naudojimo paskirtis, kuriai netaikomi direktyvos 4 straipsnio 1 dalies reikalavimai, arba jei didžiausia jų koncentracija yra lygi arba mažesnė už tame pačiame priede nurodytas koncentracijos ribas. Tame priede didžiausia leidžiama PBB ir PBDE koncentracija yra < 0,1 %.

                  b)

                  Plastikinėse detalėse neturi būti antipirenų ir preparatų, kurių sudėtyje yra medžiagų, kurioms paraiškos teikimo metu yra arba gali būti priskirta kuri nors iš šių rizikos frazių (arba jų derinių):

                              —

                              R40 (įtariama, kad gali sukelti vėžį),

                              —

                              R45 (gali sukelti vėžį),

                              —

                              R46 (gali sukelti paveldimus genetinius pakenkimus),

                              —

                              R50 (labai toksiška vandens organizmams),

                              —

                              R51 (toksiška vandens organizmams)

                              —

                              R52 (kenksminga vandens organizmams)

                              —

                              R53 (gali sukelti ilgalaikius nepalankius vandens ekosistemų pakitimus)

                              —

                              R60 (kenkia vaisingumui),

                              —

                              R61 (kenkia negimusiam vaikui),

                              —

                              R62 (gali pakenkti vaisingumui)

                              —

                              R63 (gali pakenkti negimusiam vaikui),

                        kaip nustatyta direktyvoje 2006/121/EB. Šis reikalavimas netaikomas reaktyviems antipirenams, t. y. tokiems, kuriuos naudojant keičiasi jų savybės (t. y. kurių koncentracija galutiniame produkte nėra > 0,1 %), taigi pirmiau nurodytos rizikos frazės jiems nebetaikomos.

         Vertinimas ir patikra: ekologinį ženklą suteikiančiai kompetentingai institucijai pateikiamas televizoriaus gamintojo pasirašytas sertifikatas, kuriame deklaruojama atitiktis šiems reikalavimams. Ekologinį ženklą suteikiančiai kompetentingai institucijai taip pat pateikiama plastikinių detalių ir antipirenų tiekėjų pasirašyta atitikties deklaracija bei medžiagų saugos duomenų atitinkamų lapų kopijos. Aiškiai nurodomi visi naudojami antipirenai.
      6.   Instrukcijos vartotojams
      Televizorius parduodamas kartu su vartotojui svarbia informacija, kurioje patariama, kaip jį derėtų tinkamai ekologiškai naudoti. Informacija pateikiama vienoje lengvai aptinkamoje vartotojams skirtų instrukcijų vietoje bei gamintojo interneto svetainėje. Visų pirma nurodoma:

                  a)

                  televizoriaus energijos suvartojimas įvairiais režimais: įjungto, išjungto, pasyvaus budėjimo režimu, įskaitant informaciją apie galimybes sutaupyti elektros energijos naudojantis skirtingais režimais;

                  b)

                  televizoriaus vidutinį metinį energijos suvartojimą kWh, apskaičiuojamą pagal 4 valandas per dieną 365 dienas per metus įjungto televizoriaus suvartojamą elektros energijos kiekį;

                  c)

                  informacija, kad energijos vartojimo efektyvumas reiškia, jos energijos suvartojama mažiau ir todėl sumažėja vartotojų sąskaitos už elektros energiją;

                  d)

                  nurodymai, kaip sumažinti energijos vartojimą, kai televizorius nežiūrimas:

                              —

                              išjungus televizorių iš jo maitinimo tinklo arba iš elektros rozetės, visų televizorių energijos suvartojimas sumažės iki nulio; tai rekomenduojama, jei televizorius nenaudojamas ilgą laiką, pvz., išvykus atostogauti,

                              —

                              išjungus kietąjį jungiklį (jei jis yra), televizorius beveik nevartos elektros energijos,

                              —

                              nustačius budėjimo režimą, televizorius vartos mažiau energijos, tačiau vis dėlto šiek tiek jos vartos,

                              —

                              sumažinus ekrano ryškumą energijos bus vartojama mažiau;

                  e)

                  kur yra kietasis išjungimo jungiklis (jei jis yra);

                  f)

                  informacija apie televizoriaus remontą – kas yra kvalifikuotas jį remontuoti, informacija, kaip susisiekti (jei taikoma);

                  g)

                  nurodymai, kaip tinkamai šalinti televizorių, jei jis nebebus naudojamas – atliekų priėmimo aikštelėse arba pagal atliekų surinkimo mažmeninės prekybos vietose sistemas (jei jos egzistuoja), kurios turi atitikti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/96/EB (4) reikalavimus;

                  h)

                  informacija, kad produktui suteiktas gėlės ženklas (ES ekologinis ženklas), su trumpu paaiškinimu, ką tai reiškia, nurodant, kad išsamesnę informaciją apie ekologinį ženklą galima rasti interneto adresu http://www.ecolabel.eu.

         Vertinimas ir patikra: pareiškėjas deklaruoja, jog gaminys atitinka šiuos reikalavimus, ir paraišką vertinančiai kompetentingai institucijai pateikia instrukcijų vartotojui kopiją.
      7.   Ekologiniame ženkle pateikiama informacija
      Ekologinio ženklo 2 langelyje pateikiami tokie įrašai:

                  —

                  didelis energijos vartojimo efektyvumas,

                  —

                  mažiau CO2 išmetamųjų teršalų,

                  —

                  suprojektuotas taip, kad būtų lengviau remontuoti ir perdirbti.

         Įvertinimas ir patikra: pareiškėjas deklaruoja, kad prietaisas atitinka šį reikalavimą, ir ekologinį ženklą suteikiančiai kompetentingai institucijai pateikia ekologinio ženklo, kuris bus nurodytas ant pakuotės ir (arba) ant produkto, ir (arba) ant kartu su prietaisu pateikiamų dokumentų, kopiją.

         (1)  Ekrano plotas – tai ekrano plotas dm2. Standartinių ekranų plotas lygus [ekrano dydis × ekrano dydis × 0,480] (vaizdo pločio ir aukščio ekrane santykis – 4:3), o plačiųjų ekranų plotas lygus [ekrano dydis × ekrano dydis × 0,427] (vaizdo pločio ir aukščio ekrane santykis – 16:9).

         (2)  OL L 396, 2006 12 30, p. 851. Klaidų ištaisymas OL L 136, 2007 5 29, p. 281.

         (3)  OL L 37, 2003 2 13, p. 19.

         (4)  OL L 37, 2003 2 13, p. 24.


title: 2013 m. sausio 17 d. Tarybos sprendimas 2013/34/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali)

text:
18.1.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 14/19

         TARYBOS SPRENDIMAS 2013/34/BUSP
   2013 m. sausio 17 d.
   dėl Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2012 m. liepos 23 d. Taryba pripažino, kad dėl didelių pokyčių Malyje reikia persvarstyti veiksmus, kurių Sąjunga turėtų imtis siekdama remti demokratinio valdymo ir teisinės valstybės atkūrimą visoje Malio teritorijoje. Ji paprašė Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) ir Komisijos pateikti konkrečius pasiūlymus dėl Sąjungos veiksmų įvairiose srityse siekiant reaguoti į besikeičiančią padėtį;

               (2)

               2012 m. rugsėjo 18 d. laiške Malio Respublikos Prezidentas paprašė Sąjungos paramos siekiant atkurti Malio teritorinį vientisumą;

               (3)

               2012 m. spalio 12 d. priimtoje Rezoliucijoje 2071 (2012) dėl padėties Malyje Jungtinių Tautų Saugumo Taryba pareiškė didelį susirūpinimą dėl nestabilumo Malio šiaurinėje dalyje pasekmių regionui bei už jo ribų, taip pat pabrėžė, kad reikia skubiai reaguoti siekiant išsaugoti stabilumą Sahelio regione, ir paprašė tarptautinių partnerių, įskaitant Sąjungą, teikti pagalbą, ekspertines žinias, mokymą ir pajėgumų stiprinimo paramą Malio karinėms ir saugumo pajėgoms;

               (4)

               2012 m. spalio 15 d. išvadose Taryba paprašė, kad skubos tvarka būtų tęsiamas ir plėtojamas galimos Bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) karinės misijos planavimas, ypač rengiant krizių valdymo koncepciją, susijusią su Malio gynybos pajėgų reorganizavimu ir mokymu, atsižvelgiant į sąlygas, kurios būtinos, kad bet kokia tokio pobūdžio misija būtų sėkminga, įskaitant visapusišką paramą Malio valdžios institucijoms ir pasitraukimo strategijos parengimą;

               (5)

               2012 m. lapkričio 19 d. išvadose Taryba palankiai įvertino tai, kad vyriausiasis įgaliotinis pateikė krizės valdymo koncepcijos dokumentą, ir paprašė atitinkamų grupių skubiai jį išnagrinėti, kad Taryba galėtų jį patvirtinti 2012 m. gruodžio mėn.;

               (6)

               2012 m. gruodžio 10 d. Taryba patvirtino krizės valdymo koncepciją dėl galimos BSGP karinės mokymo misijos Malyje. Taryba pabrėžė, kad misija Malyje būtų esminis Sąjungos visa apimančio požiūrio, kuris išdėstytas Saugumo ir plėtros Sahelio regione strategijoje, elementas;

               (7)

               2012 m. gruodžio 24 d. laišku vyriausiajam įgaliotiniui Malio Respublikos prezidentas pareiškė sutikimą dėl ES karinės mokymo misijos dislokavimo Malyje;

               (8)

               Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) turėtų, Tarybos ir vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe, vykdyti Sąjungos karinės misijos politinę priežiūrą, užtikrinti strateginį vadovavimą šiai misijai ir priimti atitinkamus sprendimus pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 38 straipsnio trečią dalį;

               (9)

               reikia, kad būtų deramasi dėl tarptautinių susitarimų, susijusių su ES padalinių ir personalo statusu bei trečiųjų valstybių dalyvavimu Sąjungos misijose, ir kad tokie susitarimai būtų sudaryti;

               (10)

               vadovaujantis ES sutarties 41 straipsnio 2 dalimi ir 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimu 2011/871/BUSP, kuriuo nustatomas Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmas (ATHENA) (1), su šiuo sprendimu susijusias veiklos išlaidas, atsirandančias dėl karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų, turėtų padengti valstybės narės;

               (11)

               pagal prie ES sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Danija nedalyvauja įgyvendinant šį sprendimą ir todėl nedalyvauja finansuojant šią misiją,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Misija
   1.   Sąjunga vykdo karinę mokymo misiją (toliau – EUTM Mali), kurios tikslas – mokyti Malio ginkluotąsias pajėgas Malio pietinėje dalyje, veikiančioms kontroliuojant teisėtoms civilinės valdžios institucijoms, ir teikti joms patarimus, siekiant prisidėti prie to, kad būtų atkurti jų kariniai pajėgumai siekiant sudaryti joms sąlygas vykdyti karines operacijas, kurių tikslas – atkurti Malio teritorinį vientisumą ir mažinti teroristų grupių keliamą grėsmę. EUTM Mali kovos operacijose nedalyvauja.
   2.   EUTM Mali tikslas – patenkinti Malio ginkluotųjų pajėgų operatyvinius poreikius teikiant:

               a)

               paramą Malio ginkluotosioms pajėgoms mokymo srityje;

               b)

               mokymą ir patarimus vadovavimo ir kontrolės, logistikos grandinės ir žmogiškųjų išteklių srityse, taip pat mokymą tarptautinės humanitarinės teisės, civilių apsaugos ir žmogaus teisių klausimais.

         3.   EUTM Mali siekia sustiprinti tinkamą Malio ginkluotųjų pajėgų politinę kontrolę, kurią vykdo teisėtos civilinės valdžios institucijos.
   4.   EUTM Mali veikla vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant su kitais subjektais, dalyvaujančiais teikiant paramą Malio ginkluotosioms pajėgoms, visų pirma su Jungtinėmis Tautomis (toliau – JT) ir Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija (toliau – VAVEB).
   2 straipsnis
   ES misijos vado skyrimas
   1.   Brigados generolas François LECOINTRE skiriamas ES misijos vadu.
   2.   ES misijos vadas vykdo ES operacijos vado ir ES pajėgų vado funkcijas.
   3 straipsnis
   ES štabo įkūrimas
   1.   EUTM Mali misijos štabas įkuriamas Malyje. Jis vykdo tiek operacijos štabo, tiek pajėgų štabo funkcijas.
   2.   Misijos štabas apima logistikos padalinį Briuselyje.
   4 straipsnis
   EUTM Mali planavimas ir pradžia
   Taryba priima sprendimą pradėti EUTM Mali po to, kai patvirtinamas misijos planas ir veiksmų pradžios taisyklės.
   5 straipsnis
   Politinė priežiūra ir strateginis vadovavimas
   1.   Tarybos ir vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe, PSK vykdo EUTM Mali politinę priežiūrą ir strategiškai jai vadovauja. Taryba įgalioja PSK priimti atitinkamus sprendimus pagal ES sutarties 38 straipsnį. Šis įgaliojimas apima teises iš dalies keisti planavimo dokumentus, įskaitant misijos planą ir vadovavimo grandinę. Jis taip pat apima teisę priimti sprendimus dėl vėlesnių ES misijos vadų skyrimo. Tarybai paliekama sprendimų dėl EUTM Mali tikslų ir jos užbaigimo priėmimo teisė.
   2.   PSK reguliariai atsiskaito Tarybai.
   3.   PSK reguliariai gauna ataskaitas iš ES karinio komiteto (toliau – ESKK) pirmininko dėl EUTM Mali vykdymo. Prireikus PSK gali kviesti ES misijos vadą į savo posėdžius.
   6 straipsnis
   Karinis vadovavimas
   1.   ESKK stebi, kad EUTM Mali, už kurios vykdymą atsako ES misijos vadas, būtų tinkamai vykdoma.
   2.   ESKK reguliariai gauna ES misijos vado ataskaitas. Prireikus jis gali kviesti ES misijos vadą į savo posėdžius.
   3.   Ryšys su ES misijos vadu pirmiausiai palaikomas per ESKK pirmininką.
   7 straipsnis
   Sąjungos reagavimo veiksmų suderinamumas ir koordinavimas
   1.   Vyriausiasis įgaliotinis užtikrina šio sprendimo įgyvendinimą ir jo derinimą su visais Sąjungos išorės veiksmais, be kita ko, su Sąjungos vystymo programomis.
   2.   Nedarant poveikio vadovavimo grandinei, ES misijos vadui politines gaires vietos lygiu teikia Sąjungos delegacijos Bamake vadovas, glaudžiai derindamas veiklą su ES Sahelio reikalų koordinatoriumi.
   3.   EUTM Mali derina veiklą su Sąjungos BSGP misija Nigeryje (EUCAP SAHEL Niger) siekiant apsvarstyti galimą sinergiją.
   4.   EUTM Mali derina savo veiklą su valstybių narių Malyje dvišaliu lygiu vykdoma veikla, taip pat su kitais regione veikiančiais tarptautiniais subjektais, visų pirma JT, Afrikos Sąjunga (toliau – AS), VAVEB ir dvišaliais subjektais, įskaitant Jungtines Valstijas ir Kanadą, bei su pagrindiniais regiono subjektais.
   8 straipsnis
   Trečiųjų valstybių dalyvavimas
   1.   Nedarant poveikio Sąjungos sprendimų priėmimo autonomijai ir jos bendrai institucinei sąrangai, bei vadovaujantis atitinkamomis Europos Vadovų Tarybos gairėmis, trečiosios valstybės gali būti kviečiamos dalyvauti EUTM Mali.
   2.   Taryba įgalioja PSK kviesti trečiąsias valstybes prisidėti prie EUTM Mali ir pagal ES misijos vado bei ESKK rekomendacijas priimti atitinkamus sprendimus dėl pritarimo siūlomam indėliui.
   3.   Išsamios trečiųjų valstybių dalyvavimo sąlygos nustatomos susitarimuose, kurie sudaromi vadovaujantis ES sutarties 37 straipsniu ir SESV 218 straipsnyje nustatyta tvarka. Jei Sąjunga ir trečioji valstybė yra sudariusios susitarimą, nustatantį pastarosios dalyvavimo Sąjungos krizių valdymo misijose sąlygas, tokio susitarimo nuostatos taikomos vykdant EUTM Mali.
   4.   Trečiosios valstybės, skiriančios svarų karinį indėlį į EUTM Mali, kasdienio EUTM Mali valdymo klausimais turi tas pačias teises ir pareigas, kaip ir EUTM Mali dalyvaujančios valstybės narės.
   5.   Taryba įgalioja PSK priimti atitinkamus sprendimus dėl Prisidedančių šalių komiteto įsteigimo, jei trečiosios valstybės suteikia svarų karinį indėlį.
   9 straipsnis
   ES vadovaujamo personalo statusas
   ES vadovaujamų padalinių ir personalo statusas, įskaitant privilegijas, imunitetus ir kitas garantijas, reikalingas jų misijai įvykdyti ir sklandžiai veikti, nustatomas susitarime, kuris sudaromas pagal ES sutarties 37 straipsnį ir SESV 218 straipsnyje nustatyta tvarka.
   10 straipsnis
   Finansinės nuostatos
   1.   Bendrosios EUTM Mali išlaidos valdomos pagal Sprendimą 2011/871/BUSP.
   2.   EUTM Mali bendrųjų išlaidų orientacinė finansavimo suma yra 12 300 000 EUR. Sprendimo 2011/871/BUSP 25 straipsnio 1 dalyje nurodytos orientacinės sumos procentinė dalis yra 50 %, o Sprendimo 2011/871/BUSP 32 straipsnio 3 dalyje nurodytų įsipareigojimų procentinė dalis yra 70 %
   11 straipsnis
   Informacijos teikimas
   1.   Vadovaujantis 2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimu 2011/292/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (2), vyriausiasis įgaliotinis įgaliojamas atitinkamais atvejais ir pagal EUTM Mali reikmes teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėms EUTM Mali tikslais parengtą ES įslaptintą informaciją:

               a)

               pažymėtą ne aukštesnio kaip taikytinuose Sąjungos ir atitinkamos trečiosios valstybės sudarytuose susitarimuose dėl informacijos saugumo nustatyto lygio slaptumo žyma; arba

               b)

               kitais atvejais – pažymėtą ne aukštesnio kaip „CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL“ lygio slaptumo žyma.

         2.   Vadovaujantis Sprendimu 2011/292/ES, vyriausiasis įgaliotinis taip pat įgaliojamas pagal EUTM Mali operatyvinius poreikius teikti JT ir VAVEB EUTM Mali tikslais parengtą ES įslaptintą informaciją, pažymėtą ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE/ES RESTRICTED“ lygio slaptumo žyma. Šiuo tikslu parengiami vyriausiojo įgaliotinio ir JT bei VAVEB kompetentingų institucijų susitarimai.
   3.   Atsiradus konkretiems ir neatidėliotiniems operatyviniams poreikiams, vyriausiasis įgaliotinis taip pat įgaliojamas teikti priimančiai valstybei EUTM Mali tikslais parengtą ES įslaptintą informaciją, pažymėtą ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE/ES RESTRICTED“ laipsnio slaptumo žyma, vadovaujantis Sprendimu 2011/292/ES. Šiuo tikslu parengiami vyriausiojo įgaliotinio ir priimančiosios valstybės kompetentingų valdžios institucijų susitarimai.
   4.   Vyriausiasis įgaliotinis įgaliojamas teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėms visus neįslaptintus ES dokumentus, susijusius su EUTM Mali klausimų svarstymais Taryboje, kuriems pagal Tarybos darbo tvarkos taisyklių (3) 6 straipsnio 1 dalį taikomas profesinės paslapties reikalavimas.
   5.   Vyriausiasis įgaliotinis 1–4 dalyse nurodytus įgaliojimus ir kompetenciją sudaryti 2 ir 3 dalyse nurodytus susitarimus gali perduoti Europos išorės veiksmų tarnybos darbuotojams ir (arba) ES misijos vadui.
   12 straipsnis
   Įsigaliojimas ir užbaigimas
   1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   2.   EUTM Mali įgaliojimai baigiasi praėjus 15 mėnesių nuo Tarybos sprendimo pradėti EUTM Mali priėmimo.
   3.   Šis sprendimas panaikinamas nuo misijos štabo uždarymo datos, laikantis patvirtintų EUTM Mali užbaigimo planų ir nedarant poveikio Sprendime 2011/871/BUSP nustatytoms EUTM Mali audito ir ataskaitų teikimo procedūroms.

      Priimta Briuselyje 2013 m. sausio 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL L 343, 2011 12 23, p. 35.

      (2)  OL L 141, 2011 5 27, p. 17.

      (3)  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 325, 2009 12 11, p. 35).


title: Europos komunikacinė partnerystė 2008 m. spalio 9 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pritarimo bendrai deklaracijai dėl Europos komunikacinės partnerystės (2007/2222(ACI))#PRIEDAS EUROPOS KOMUNIKACINĖ PARTNERYSTĖ

text:
15.1.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               CE 9/65

         2008 m. spalio 9 d., ketvirtadienisEuropos komunikacinė partnerystė
   P6_TA(2008)0463
   2008 m. spalio 9 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pritarimo bendrai deklaracijai dėl Europos komunikacinės partnerystės (2007/2222(ACI))
   2010/C 9 E/11

      Europos Parlamentas,
   atsižvelgdamas į EB Sutarties 255 straipsnį,
   atsižvelgdamas į savo 2002 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl naujojo bendradarbiavimo Europos Sąjungos informacijos ir komunikacijos srityje pagrindo (1),
   atsižvelgdamas į savo 2003 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos informacijos ir komunikacijos strategijos (2),
   atsižvelgdamas į savo 2005 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos informacijos ir komunikacijos strategijos įgyvendinimo (3),
   atsižvelgdamas į savo 2006 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl Baltosios knygos dėl Europos komunikacijos politikos (4),
   atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2008 m. rugsėjo 25 d. sprendimą,
   atsižvelgdamas į pasiūlytą bendrą deklaraciją dėl Europos komunikacinės partnerystės,
   atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 120 straipsnio 1 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A6-0372/2008),

               A.

               kadangi komunikacija yra svarbi tiek dalyvaujamosios, tiek ir atstovaujamosios demokratijos sudėtinė dalis,

               B.

               kadangi, dėl šios priežasties, viena iš ES demokratijos sudėtinių dalių stipriųjų pusių susijusi su europinio masto komunikacijos struktūromis, kurios sieja institucijas su piliečiais,

               C.

               kadangi remiantis ankstesnių Europos rinkimų ir referendumų patirtimi galima teigti, kad tie asmenys, kurie turi informacijos ir domisi ES klausimais, tikėtina, aktyviau dalyvauja rinkimuose, o mažiau informacijos turintys asmenys – pasyviau; kadangi tai dar kartą įrodė tyrimas, atliktas po atliktas Airijos referendumo,

               D.

               kadangi ES institucijos ir valstybės narės turi parodyti politinį pasiryžimą skleisti informaciją apie Europos Sąjungą visais lygmenimis,

               1.

               pritaria prie šio sprendimo pridedamai bendrai deklaracijai dėl Europos komunikacinės partnerystės ir nusprendžia pridėti deklaraciją prie Darbo tvarkos taisyklių; ragina paskelbti šį pareiškimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir jo priedą Tarybai ir Komisijai.

      (1)  OL C 47 E, 2003 2 27, p. 400.

      (2)  OL C 64 E, 2004 3 12, p. 591.

      (3)  OL C 92 E, 2006 4 20, p. 403.

      (4)  OL C 314 E, 2006 12 21, p. 369.

      2008 m. spalio 9 d., ketvirtadienisPRIEDAS
      EUROPOS KOMUNIKACINĖ PARTNERYSTĖ

         Tikslai ir principai

                  1.

                  Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Komisija teikia didelę svarbą tam, kad būtų tobulinama komunikacija ES klausimais, taip suteikiant Europos piliečiams galimybę pasinaudoti savo teise dalyvauti demokratiniame Europos Sąjungos, kurioje sprendimai priimami kuo viešiau ir arčiau piliečių, gyvenime, laikantis pliuralizmo, dalyvavimo, viešumo ir skaidrumo principų.

                  2.

                  Trys institucijos siekia skatinti sutarimą dėl požiūrio į visos Europos Sąjungos komunikacijos prioritetus, propaguoti ES požiūrio į komunikaciją Europos klausimais pridėtinę vertę, sudaryti palankesnes sąlygas keistis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais bei plėtoti institucijų sinergiją vykdant komunikacinę veiklą, susijusią su šiais prioritetais, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas prireikus bendradarbiauti ES institucijoms ir valstybėms narėms.

                  3.

                  Trys institucijos pripažįsta, kad siekiant komunikacijos Europos Sąjungos klausimais reikia, jog ES institucijos ir valstybės narės prisiimtų politinį įsipareigojimą, ir kad valstybės narės būtų atsakingos už komunikaciją ES klausimais su piliečiais.

                  4.

                  Trijų institucijų nuomone, vykdant informavimo ir komunikacijos Europos klausimais veiklą visiems turėtų būti sudaryta galimybė gauti teisingą įvairaus pobūdžio informaciją apie Europos Sąjungą, piliečiai turėtų galimybę pasinaudoti teise pareikšti savo nuomonę ir aktyviai dalyvauti viešuose debatuose Europos Sąjungos klausimais.

                  5.

                  Trys institucijos skatina vykdant informavimo ir komunikacinę veiklą gerbti daugiakalbystę ir kultūrų įvairovę.

                  6.

                  Trys institucijos politiniu lygiu įsipareigoja siekti pirmiau nurodytų tikslų. Jos ragina kitas ES institucijas ir organus remti jų pastangas ir prisidėti, jeigu to pageidautų, prie šio požiūrio.

         Partnerystės metodas

                  7.

                  Trys institucijos pripažįsta, kaip svarbu, kad komunikacijos ES klausimais iššūkis būtų įgyvendinamas pasitelkiant valstybių narių ir ES institucijų partnerystę, siekiant reikiamu lygiu užtikrinti veiksmingą komunikaciją su kuo platesne visuomenės dalimi ir objektyvios informacijos jai perdavimą.
                  Jos norėtų kurti sinergijas su nacionalinėmis, regionų ir vietos valdžios institucijomis bei pilietinės visuomenės atstovais.
                  Šiam tikslui jos norėtų ugdyti pragmatišką partnerystės požiūrį.

                  8.

                  Šiuo požiūriu jos primena, kad Tarpinstitucinės informavimo grupės (TIG) pagrindinis vaidmuo – institucijoms sukurti aukšto lygio pagrindą skatinti politinius debatus informavimo ir komunikacijos ES klausimais, siekiant puoselėti sinergiją ir papildomumą. Šiuo tikslu TIG, kurioje kartu pirmininkauja Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos atstovai, stebėtojų teisėmis dalyvaujant Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, paprastai posėdžiauja dukart per metus.

         Bendradarbiavimo pagrindas

      Trys institucijos ketina bendradarbiauti taip:

                  9.

                  Gerbdamos kiekvienos ES institucijos ir valstybės narės individualią atsakomybę už savo komunikacijos strategiją ir prioritetus, trys institucijos Tarpinstitucinėje informavimo grupėje kasmet nustatys ribotą bendrų komunikacijos prioritetų skaičių.

                  10.

                  Šie prioritetai bus grindžiami komunikacijos prioritetais, kuriuos ES institucijos ir organai yra nustatę pagal savo vidaus tvarką, ir prireikus papildys valstybių narių strateginius požiūrius bei pastangas šioje srityje, atsižvelgiant į piliečių lūkesčius.

                  11.

                  Trys institucijos ir valstybės narės sieks teikti tinkamą paramą komunikacijai nurodytais prioritetais skatinti.

                  12.

                  Valstybių narių ir ES institucijų tarnybos, atsakingos už komunikaciją, turėtų palaikyti tarpusavio ryšius, kad užtikrintų sėkmingą bendrų komunikacijos prioritetų ir kitos veiklos, susijusios su ES komunikacija, įgyvendinimą prireikus remiantis atitinkamais administraciniais susitarimais.

                  13.

                  Institucijos ir valstybės narės raginamos keistis informacija apie kitą su ES susijusią komunikacinę veiklą, visų pirma apie institucijų ir organų numatomą komunikacinę veiklą sektoriuose, kai tai susiję su informavimo kampanijomis valstybėse narėse.

                  14.

                  Komisijos prašoma kiekvienų metų pradžioje kitoms ES institucijoms teikti pranešimus apie praėjusių metų pagrindinius laimėjimus įgyvendinant bendrus komunikacijos prioritetus.

                  15.

                  Ši politinė deklaracija pasirašyta [data].


title: 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (Tekstas svarbus EEE)

text:
7.11.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 298/20

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1098/2008/EB
   2008 m. spalio 22 d.
   dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.)
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 137 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),
   kadangi:

               (1)

               Kova su skurdu ir socialine atskirtimi yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimų.

               (2)

               1997 m. Amsterdamo sutartyje pridėtos naujos nuostatos dėl kovos su socialine atskirtimi prie esančių veiklos krypčių, kurios socialinės politikos nuostatomis yra įtrauktos į EB sutartį, ypač jos 136 ir 137 straipsnius, ir suteikta nauja teisinė sistema bei pagrindas prisiimti naujus politinius įsipareigojimus šioje srityje.

               (3)

               2000 m. kovo 23–24 d. mėn. Lisabonoje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime pripažinta, kad skurdas ir socialinė atskirtis pasiekė nepriimtinai didelį mastą. Todėl, siekiant Sąjungos strateginio dešimtmečio tikslo – ekonomikos augimo, daugiau bei geresnių darbo vietų kūrimo ir didesnės socialinės sanglaudos, – esminiu elementu pripažintas įtraukesnės Europos Sąjungos kūrimas.

               (4)

               Europos Vadovų Taryba Lisabonos susitikime paragino valstybes nares ir Komisiją imtis veiksmų, kurie „padarytų lemiamą įtaką, kad neliktų skurdo“ iki 2010 m. Todėl Lisabonos Europos Vadovų Taryba susitarė taikyti atvirą koordinavimo metodą (AKM) šioje srityje.

               (5)

               Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties AKM nuo pat pradžių buvo svarbi priemonė, remianti šį politinį įsipareigojimą ir stiprinanti ES gebėjimą teikti paramą valstybėms narėms, siekiančioms didesnės socialinės sanglaudos Europoje.

               (6)

               AKM padeda stiprinti mokymąsi vieniems iš kitų ir didina supratimą apie atskirties ir skurdo daugialypę prigimtį. Taigi, AKM sudaro sąlygas, kuriomis bus padarytas didesnis realus poveikis ir ES socialinėms vertybėms teikiamas prioritetas bus geriau matomas jos piliečiams.

               (7)

               Nepaisant šių pasiekimų, reikšminga gyventojų dalis vis dar kenčia nepriteklių arba turi ribotas ir nelygias galimybes naudotis paslaugomis arba yra atskirti nuo visuomenės. Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties 2008 m. bendroje ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į tai, kad 78 mln. žmonių, tarp kurių yra 19 mln. vaikų, Europos Sąjungoje gyvena ties skurdo riba. Moterų ir vyrų padėties skirtumas sudaro apie du procentinius punktus.

               (8)

               Be to, turtinė nelygybė ir didelis skurdas kelia vis didesnį susirūpinimą Europos Sąjungoje.

               (9)

               Reikia remti nepalankioje padėtyje esančių regionų, nuolatinių struktūrinių sunkumų turinčių vietovių, atokiausių regionų, salose esančių valstybių narių ir patyrusių deindustrializaciją arba neseniai įvykusį pramonės restruktūrizavimą sričių vystymąsi siekiant ekonominės ir socialinės sanglaudos.

               (10)

               Socialinė atskirtis kenkia piliečių gerovei, trukdydama jiems reikštis visuomenėje ir joje dalyvauti. Taigi šiam aspektui Europos kovos su neturtu ir socialine atskirtimi metais (toliau – Europos metai) reikėtų skirti tinkamą dėmesį.

               (11)

               Savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliucijoje dėl socialinės tikrovės apžvalgos Europos Parlamentas pabrėžė, kad socialinės sanglaudos stiprinimas, kova su skurdu ir socialine atskirtimi turi tapti Europos Sąjungos politiniu prioritetu.

               (12)

               Kova su skurdu ir socialine atskirtimi turi būti vykdoma ir Europos Sąjungos viduje, ir išorėje, pagal JT Tūkstantmečio vystymosi tikslus, kuriems pritarė Europos Sąjunga ir valstybės narės.

               (13)

               Skurdo ir socialinės atskirties problema yra plati, sudėtinga ir apima labai įvairius aspektus. Jie siejami su daug veiksnių, pvz., pajamų ir pragyvenimo lygiu, švietimo ir tinkamo įsidarbinimo galimybių poreikiu, veiksmingomis socialinės apsaugos sistemomis, būsto klausimais, galimybe naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros ir kitomis paslaugomis, taip pat aktyviu pilietiškumu. Todėl suinteresuotosios šalys turėtų dalyvauti visose atitinkamose politikos srityse.

               (14)

               Atitinkamai kovai su skurdu ir jo prevencijai būtinos įvairios nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens politikos kryptys, kuriomis turėtų būti išlaikyta pusiausvyra tarp ekonominės ir socialinės politikos krypčių, taip pat tikslinės strategijos, skirtos grupėms ar asmenims, esantiems ypač pažeidžiamose padėtyse. Europos metai gali padėti skatinti šias įvairias politikos kryptis, taip pat tolesnį atitinkamų rodiklių vystymąsi.

               (15)

               Puoselėjant ekonomikos augimo socialinę dimensiją bei aktyvų piliečių dalyvavimą visuomenėje ir darbo rinkoje, pagrindinis vaidmuo tenka 2005–2010 m. socialinei darbotvarkei, kuri papildo ir remia Lisabonos strategiją. Vienas iš Socialinės darbotvarkės prioritetų – remti lygias galimybes visiems kaip vieną iš socialinio ir kartų solidarumo veiksnių ir kurti labiau integruotą visuomenę, kurioje nebūtų skurdo.

               (16)

               Kelios valstybės narės savo socialinės įtraukties nacionaliniuose veiksmų planuose pabrėžia didelio skurdo ir (arba) atskirties riziką, su kuria susiduria tam tikros gyventojų grupės, kurioms priskiriami vaikai, anksti mokyklas palikę asmenys, vieniši tėvai, didelės šeimos, šeimos, kuriose dirba tik vienas asmuo, jaunimas, ypač jaunos moterys, pagyvenę žmonės, migrantai ir etninės mažumos, asmenys, turintys negalią, ir juos prižiūrintys asmenys, benamiai, bedarbiai, ypač ilgalaikiai bedarbiai, kaliniai, smurto aukomis tapusios moterys bei vaikai ir didelę priklausomybę nuo narkotikų jaučiantys asmenys. Nacionalinės politikos sritys ir paramos priemonės, skirtos pažeidžiamiausioms grupėms, galėtų suvaidinti svarbų vaidmenį kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi.

               (17)

               Tinkamas užimtumas gali labai sumažinti riziką, kad asmuo patirs skurdą. Tačiau vien tik užimtumas ne visada yra pakankamas veiksnys, padedantis iš jo išsivaduoti – net ir dirbančių asmenų palyginti didelė dalis vis dar gyvena ties skurdo riba. Dirbančių asmenų skurdas siejamas su mažu darbo užmokesčiu, nevienoda su darbo užmokesčiu susijusia moterų ir vyrų padėtimi, žema kvalifikacija, sumažintomis profesinio mokymosi galimybėmis, profesinės veiklos ir šeimos gyvenimo derinimo būtinybe, neužtikrintomis darbo vietos ir užimtumo sąlygomis, taip pat su sudėtingomis namų ūkio sąlygomis. Tam, kad žmonės išsivaduotų iš skurdo, būtinos sąlygos yra kokybiškas užimtumas bei socialinė ir ekonominė parama.

               (18)

               Taip pat didelė kliūtis integracijai į visuomenę yra pagrindinių gebėjimų ir kintantiems darbo rinkos poreikiams pritaikytų kvalifikacijų trūkumas. Didėja pavojus, kad visuomenėje atsivers naujos prarajos tarp tų, kurie gali dalyvauti mokymesi visą gyvenimą – šis gerina jų pozicijas darbo rinkoje, ugdo gebėjimą prisitaikyti, skatina asmens raidą ir aktyvų pilietiškumą – ir tų, kurie tokios galimybės neturi ir patiria įvairią diskriminaciją. Neturintiems reikiamų įgūdžių sunkiau patekti į darbo rinką ir susirasti kokybišką darbą, jiems labiau gresia ilgalaikis nedarbas, o dirbantys žemos kvalifikacijos asmenys dažniau už kitus gauna mažą darbo užmokestį.

               (19)

               Būtina integracijos sąlyga vis dažniau tampa galimybės ir gebėjimai naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT). 2006 m. birželio 11 d. Rygoje patvirtintoje ministrų deklaracijoje raginama kurti informacinę visuomenę, kurioje galėtų dalyvauti visi.

               (20)

               Ar Bendrijos kova su skurdu ir socialine atskirtimi bus sėkminga, priklauso nuo to, kiek šiuos veiksmus parems plačioji visuomenė ir politikai. Be to, veiksmingu ES teisės aktų dėl lygių galimybių ir nediskriminavimo įgyvendinimu taip pat remiami Europos metų tikslai. Taigi Europos metai turėtų padėti didinti visuomenės informuotumą ir įgyti reikiamą pagreitį bei keistis geriausia patirtimi valstybių narių, vietos ir regioninių institucijų bei su skurdu kovojančių tarptautinių organizacijų lygmenimis. Jie taip pat turėtų padėti patraukti politikų dėmesį ir sutelkti visus suinteresuotus asmenis, kad būtų galima aktyviau taikyti ir sustiprinti Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties AKM bei skatinti tolesnius veiksmus ir iniciatyvas Bendrijos ir nacionaliniu lygmenimis šioje srityje, kartu į veiklą įtraukiant skurdo paliestus asmenis ir jų atstovus.

               (21)

               Europos metų veikla turėtų paskatinti aktyvaus įsitraukimo politiką kaip skurdo ir socialinės atskirties prevencijos priemonę ir AKM pagrindu padėti viešinti geriausią patirtį šioje srityje.

               (22)

               Nevienoda nacionalinio lygmens pažanga, skirtingos nacionalinės socialinės, ekonominės ir kultūrinės situacijos bei visuomenei opūs klausimai rodo, kad didelę Europos metų veiklos dalį reikia decentralizuoti, perkeliant ją į nacionalinį lygmenį pagal netiesioginio centralizuoto valdymo sistemą, 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) 54 straipsnio 2 dalies c punkte ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (5) nustatyta tvarka.

               (23)

               Tačiau Komisija turėtų stebėti, kaip nustatomi nacionalinio lygmens politikos prioritetai, siekdama užtikrinti jų derėjimą su Europos metų strateginiais tikslais ir, galiausiai, su nustatytais AKM bendraisiais tikslais.

               (24)

               Būtina Europos metų veiksmingumo užtikrinimo sąlyga – veiksmingas visų partnerių, veikiančių Bendrijos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, darbo koordinavimas. Vietos ir regioniniams partneriams tenka svarbus vaidmuo viešinant žmonių, gyvenančių skurdo ar socialinės atskirties sąlygomis, interesus.

               (25)

               Dalyvauti Europos metuose turėtų būti suteikta galimybė valstybėms narėms, Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybėms, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo šalys, pagal minėtojo susitarimo nuostatas, šalims kandidatėms, kurioms parengta pasirengimo narystei strategija, Vakarų Balkanų šalims su kiekviena iš jų sudarytuose susitarimuose nustatytomis sąlygomis, taip pat šalims, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika (EKP), pagal 2004 m. gegužės mėn. Strateginio dokumento ir šalių veiksmų planų nuostatas.

               (26)

               Europos metų veikla gali padėti geriau suderinti veikiančias programas ir iniciatyvas, skirtas kovai su skurdu ir socialine atskirtimi Bendrijos lygmeniu, įskaitant tas, kurios veikia socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties AKM pagrindu.

               (27)

               Turėtų būti užtikrintas nuoseklumas ir papildomumas kitoms Bendrijos priemonėms, visų pirma programai PROGRESS, struktūriniams fondams ir Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kovos su diskriminacija, lyčių lygybės bei pagrindinių teisių rėmimo priemonėms, taip pat švietimo ir mokymo, kultūros ir kultūrų dialogo, jaunimo, pilietiškumo, imigracijos bei prieglobsčio ir mokslinių tyrimų sričių priemonėms.

               (28)

               Europos metais turėtų būti atsižvelgiama į Europos lygių galimybių visiems 2007 metais ir Europos kultūrų dialogo 2008 metais įgytą geriausią patirtį.

               (29)

               Šiuo sprendimu nustatomas finansinis paketas visam programos laikotarpiui, kuriuo visų pirma turi remtis biudžeto valdymo institucija pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (6) 37 punktą.

               (30)

               Priemonės, būtinos šiam sprendimui įgyvendinti, turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7).

               (31)

               Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio sprendimo tikslų, nes tam, be kitų dalykų, reikalingos daugiašalės partnerystės, tarptautiniai informacijos mainai ir gerosios patirties sklaida Bendrijos mastu, ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi EB sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje numatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos metai
   Siekiant paremti Bendrijos kovą su socialine atskirtimi, 2010-ieji metai skelbiami Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais (toliau – Europos metai).
   2 straipsnis
   Tikslai ir pagrindiniai principai
   1.   Europos metų tikslai ir pagrindiniai principai yra šie:

               a)

               teisių pripažinimas – skurdą ir socialinę atskirtį patiriančių asmenų pagrindinės teisės išsaugoti orumą ir būti visaverčiais visuomenės nariais pripažinimas. Europos metai padidins visuomenės informuotumą apie skurdą patiriančių asmenų padėtį, ypač apie pažeidžiamų grupių ar asmenų padėtį, ir padės skatinti sudaryti tikras galimybes jiems naudotis socialinėmis, ekonominėmis ir kultūrinėmis teisėmis, pakankamais ištekliais ir kokybiškomis paslaugomis. Europos metai taip pat padės kovoti su stereotipais ir stigmatizacija;

               b)

               bendra atsakomybė ir dalyvavimas – aktyvesnis visuomenės įtraukimas į socialinės įtraukties politiką ir veiklą, pabrėžiant kolektyvinę ir asmeninę atsakomybę už kovą su skurdu ir socialine atskirtimi, taip pat savanoriškos veiklos skatinimo ir rėmimo svarbą. Europos metai skatins viešųjų ir privačių asmenų dalyvavimą, inter alia, naudojant aktyvią partnerystę. Jais bus skatinamas informuotumas ir įsipareigojimas bei suteikiamos galimybės visiems piliečiams, ypač turintiems tiesioginės ar netiesioginės skurdo patirties, prisidėti prie šios veiklos;

               c)

               sanglauda – skatinimas kurti darnesnę visuomenę, didinant visuomenės informuotumą apie tai, kad jeigu neliktų skurdo, būtų remiamas teisingas paskirstymas ir nebebūtų žmonių, gyvenančių visuomenės paribyje. Europos metai ugdys visuomenę, kuri išsaugo ir stiprina gyvenimo kokybę, įskaitant įgūdžių ir užimtumo kokybę, socialinę gerovę, įskaitant vaikų gerovę, ir lygias galimybes visiems. Be to, jie užtikrins tvarią plėtrą ir solidarumą tarp kartų bei tarp vienos kartos atstovų ir politikos suderinamumą su ES veiksmais pasauliniu mastu;

               d)

               įsipareigojimas bei konkretūs veiksmai – tvirto ES ir valstybių narių politinio įsipareigojimo padaryti lemiamą įtaką, kad neliktų skurdo ir socialinės atskirties, pakartojimas ir įsipareigojimo rėmimas bei veiksmai visuose valdžios lygmenyse. Remiantis socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties AKM pasiekimais ir galimybėmis, Europos metai stiprins politinį įsipareigojimą užkirsti kelią skurdui bei socialinei atskirčiai ir kovoti su jais, atkreipiant politikų dėmesį ir sutelkiant visas suinteresuotas šalis, taip pat suteiks tolesnių paskatų toliau plėtoti valstybių narių ir Europos Sąjungos veiksmus šioje srityje.

         2.   Įgyvendindamos šiuos tikslus, Bendrija ir valstybės narės turi atsižvelgti į priedo IV dalyje išvardytus prioritetus.
   3 straipsnis
   Veiksmų turinys
   1.   2 straipsnyje išdėstytų tikslų visų pirma gali būti siekiama vykdant šiuos veiksmus Bendrijos ir nacionaliniu lygmenimis:

               a)

               rengiant susitikimus ir renginius;

               b)

               vykdant informacines, skatinimo ir švietimo kampanijas;

               c)

               atliekant Bendrijos ir nacionalinių lygmenų apklausas bei tyrimus, pagrįstus duomenimis, kurie renkami atskiriant informaciją pagal lyčių kriterijų, kai taikoma.

         2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti veiksmai išsamiau aprašyti priede.
   3.   Visi veiksmai, skirti platesnei visuomenei, turi būti lengvai prieinami visiems, įskaitant skurdą patiriančius žmones ir asmenis, turinčius negalią.
   4 straipsnis
   Lyčių aspekto integravimas
   Europos metų veikloje atsižvelgiama į moterų ir vyrų patiriamo skurdo bei socialinės atskirties pavojų ir aspektų skirtumus. Bendrija ir valstybės narės turi atsižvelgti į lyčių aspektą, įgyvendindamos visą Europos metų veiklą.
   5 straipsnis
   Bendradarbiavimas ir įgyvendinimas Bendrijos lygmeniu
   1.   Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės patvirtinamos pagal 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.
   2.   Komisija užtikrina, kad šiame sprendime numatyti Bendrijos veiksmai įgyvendinami laikantis priedo nuostatų.
   3.   Visų pirma Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti 10 straipsnyje nurodytų Bendrijos veiksmų ir iniciatyvų nuoseklumą ir papildomumą, kad šie atitiktų 2 straipsnyje nustatytus tikslus.
   4.   Komisija reguliariai pasikeičia nuomonėmis su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant dirbančias su skurdo sąlygomis gyvenančiais asmenimis, ypač Europos lygmeniu, dėl Europos metų planavimo, įgyvendinimo, tolesnių veiksmų ir vertinimo. Komisija viešai paskelbia visą svarbią informaciją.
   5.   Komisija glaudžiai įtraukia Socialinės apsaugos komitetą, rengdama ir įgyvendindama Europos metų veiklą ir, esant reikalui, informuoja ir įtraukia kitus atitinkamus komitetus.
   6.   Komisija tinkamai bendradarbiauja su kitomis Europos Sąjungos institucijomis, organais, biurais ir agentūromis.
   6 straipsnis
   Bendradarbiavimas ir įgyvendinimas nacionaliniu lygmeniu
   1.   Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę įgyvendinančiąją įstaigą, kuri organizuoja šios valstybės narės dalyvavimą Europos metų veikloje ir užtikrina koordinavimą nacionaliniu lygmeniu. Nacionalinė įgyvendinančioji įstaiga yra atsakinga už nacionalinės programos rengimą, Europos metų prioritetų nustatymą ir atskirų veiksmų, kurie siūlomi Bendrijai finansuoti, atranką. Europos metų nacionalinė strategija ir prioritetai nustatomi remiantis 2 straipsnyje išdėstytais tikslais.
   2.   Bendrijos finansavimo skyrimo nacionalinio lygmens veiksmams tvarka nustatyta priedo II dalyje.
   3.   Vykdydama savo užduotis, visų pirma rengdama nacionalinę programą ir bet kuriuo kitu tinkamu Europos metų įgyvendinimo laikotarpiu nacionalinė įgyvendinančioji įstaiga glaudžiai konsultuojasi ir bendradarbiauja su įvairiomis susijusiomis suinteresuotomis šalimis, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir organizacijas, ginančias skurdą ir socialinę atskirtį patiriančių asmenų interesus arba atstovaujančias jų interesams, socialinius partnerius, regioninės ir vietos valdžios institucijas.
   7 straipsnis
   Komitetas
   1.   Komisijai padeda komitetas (toliau – Komitetas).
   2.   Jei yra nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
   3.   Kiekvienos valstybės narės atstovas, jei yra galimybė, Komitete skiriamas iš 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos nacionalinės įgyvendinimo institucijos.
   8 straipsnis
   Finansinės nuostatos
   1.   Priedo I dalyje nustatyti veiksmai Bendrijos mastu gali būti remiami iki 80 % visos gavėjo patirtų išlaidų sumos arba sudarius viešųjų pirkimų sutartį, finansuojamą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.
   2.   Nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens veiksmai gali būti bendrai finansuojami iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, padengiant ne daugiau kaip 50 % visų tinkamų finansuoti išlaidų veiksmams priedo II dalyje nustatyta tvarka.
   9 straipsnis
   Paraiškų teikimo ir atrankos procedūra
   1.   Sprendimai dėl veiksmų finansavimo pagal 8 straipsnio 1 dalį Komisijos priimami pagal 7 straipsnio 2 dalyje nustatytą patariamąją procedūrą.
   2.   Prašymus suteikti finansinę pagalbą veiksmams pagal 8 straipsnio 2 dalį Komisijai teikia nacionalinės įgyvendinančiosios įstaigos priedo II dalyje nustatyta tvarka.
   10 straipsnis
   Suderinamumas ir papildomumas
   1.   Komisija kartu su dalyvaujančiomis šalimis užtikrina šiame sprendime numatytų priemonių derėjimą su kitais Bendrijos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens veiksmais bei iniciatyvomis.
   2.   Jos taip pat užtikrina visapusišką Europos metų papildomumą esamoms Bendrijos, nacionalinėms bei regioninėms iniciatyvoms ir esamiems ištekliams tais atvejais, kai šie gali padėti siekti Europos metų tikslų.
   11 straipsnis
   Dalyvaujančios valstybės
   Europos metuose gali dalyvauti:

               a)

               valstybės narės;

               b)

               šalys kandidatės, kurioms yra sudaryta pasirengimo narystei strategija, pagal šių valstybių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas, atitinkamai nustatytus Pagrindų susitarime ir Asociacijos tarybų sprendimuose;

               c)

               Vakarų Balkanų šalys, laikantis tvarkos, kurią dėl šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose reikia nustatyti pagrindų susitarimuose dėl bendrųjų principų;

               d)

               ELPA valstybės, kurios yra EEE susitarimo šalys, pagal minėtojo susitarimo nuostatas;

               e)

               EKP šalys partnerės pagal šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas, nustatytus 2004 m. gegužės mėn. Strateginiame dokumente ir atitinkamos šalies veiksmų plane. Bet kokia Bendrijos finansinė parama veiksmams, įgyvendinamiems EKP šalyse partnerėse, teikiama pagal EKP priemonę, vadovaujantis bendrojo bendradarbiavimo su šiomis šalimis prioritetais ir procedūromis.

         12 straipsnis
   Biudžetas
   1.   Šiame sprendime numatytų veiksmų įgyvendinimo 2009 m. sausio 1 d.–2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu finansinis paketas yra 17 000 000 EUR, iš kurių 6 500 000 EUR skiriama laikotarpiui iki 2009 m. gruodžio 31 d.
   2.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, atsižvelgdama į 2007–2013 m. finansinėje programoje nustatytas ribas.
   13 straipsnis
   Tarptautinis bendradarbiavimas
   Siekdama įgyvendinti Europos metus, Komisija gali bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Europos Taryba, Tarptautine darbo organizacija ir Jungtinėmis Tautomis.
   14 straipsnis
   Bendrijos finansinių interesų apsauga
   Įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, Komisija užtikrina Bendrijos finansinių interesų apsaugą, taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir kitą neteisėtą veiklą, atliekant veiksmingus patikrinimus ir išieškant neteisingai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (8), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (9) bei pagal 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (10).
   15 straipsnis
   Stebėsena ir vertinimas
   1.   Komisija iki 2011 m. gruodžio 31 d. pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl šiame sprendime numatytų veiksmų įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo.
   2.   Ataskaitoje taip pat pateikiama informacija apie tai, kaip lyčių aspektas buvo įtrauktas į Europos metų veiklą ir kaip Europos metai buvo naudingi grupėms ar atskiriems asmenims, esantiems pažeidžiamoje padėtyje.
   16 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre, 2008 m. spalio 22 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         H.-G. PÖTTERING

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J.-P. JOUYET

      (1)  OL C 224, 2008 8 30, p. 106.

      (2)  2008 m. birželio 18 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (3)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. spalio 2 d. Tarybos sprendimas.

      (4)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (5)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1.

      (6)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (7)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

      (8)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

      (9)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

      (10)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

      PRIEDAS
      Išsamesnis šio Sprendimo 3 straipsnyje nurodytų veiksmų aprašymas
      I.   VEIKSMAI BENDRIJOS MASTU
      1.   Susitikimai ir renginiai
      Susitikimų ir renginių, kurių tikslai yra didinti informuotumą Europos metų klausimais ir apie skurdą ir socialinę atskirtį, taip pat suteikti pagrindą idėjų mainams, organizavimas Bendrijos lygmeniu. Šiuose susitikimuose ir renginiuose susitiks susijusios suinteresuotosios šalys, ir jie bus planuojami kartu su skurdą patiriančiais asmenimis ir jiems atstovaujančiomis pilietinės visuomenės organizacijomis. Šie susitikimai ir renginiai palengvins socialinių galių suteikimo priemonių ir praktikų visiems kūrimą ir padės spręsti politikos trūkumus, taip pat didinti atitinkamų asmenų ir institucijų informuotumą apie daugialypius skurdo ir socialinės atskirties (ypač moterų ir vaikų) aspektus, įskaitant, pvz., galimybę turėti darbą, būstą, teisę į socialinę apsaugą, šeimos paramą, sveikatos ir socialines paslaugas.
      2.   Informacinės ir skatinimo kampanijos, įskaitant:

                  —

                  įvairių solidarumo iniciatyvų, siekiant mažinti skurdą ir skatinti socialinę įtrauktį, organizavimas, suteikiant visiems piliečiams galimybę bet kokiu būdu, tiesiogiai ar per savo organizacijas, prisidėti net ir kukliu įnašu. Žiniasklaidos kampanijomis Bendrijos ir nacionaliniu lygmenimis gali būti remiami su Europos metais susiję lėšų rinkimo veiksmai,

                  —

                  Europos metų logotipo (įvairiais formatais) ir šūkių, skirtų naudoti kartu su bet kuriuo su Europos metais siejamu veiksmu, kūrimą,

                  —

                  informacinę kampaniją Bendrijos lygmeniu, integruojamą į nacionalinį ir vietos lygmenį, paremtą tiek tradiciniais, tiek naujais ryšių kanalais ir naujomis technologijomis,

                  —

                  ryšių ir žiniasklaidos priemonių kūrimą visoje Bendrijoje, siekiant sudominti visuomenę,

                  —

                  tinkamas informacijos teikimo, rezultatų viešinimo ir Bendrijos programų, veiksmų bei iniciatyvų, prisidedančių prie Europos metų tikslų, matomumo gerinimo priemones ir iniciatyvas,

                  —

                  tinkamas švietimo įstaigų, nevyriausybinių organizacijų ir labdaros asociacijų iniciatyvas Bendrijos ir nacionaliniu lygmenimis, kuriomis siekiama skleisti informaciją apie Europos metus ir kovos su skurdu ir socialine atskirtimi priemones,

                  —

                  europinių konkursų organizavimą, siekiant išryškinti su Europos metų temomis susijusius pasiekimus ir patirtį,

                  —

                  stiprų ryšį su organizacijomis ir sektoriais, paprastai nesusijusiais su skurdo ir socialinės atskirties klausimais (pvz., sporto ir meno sričių), taip pat pasitelkiant asmenų liudijimus ir „ambasadorius“,

                  —

                  informacinės tinklavietės sukūrimą Europos portale.

            3.   Kiti veiksmai

                  —

                  Pagal lyties kriterijų grupuojamais duomenimis paremtos (jei tinkama) apklausos ir tyrimai Bendrijos mastu, siekiant įvertinti pasirengimą Europos metams, jų veiksmingumą ir trumpalaikį bei ilgalaikį poveikį bei teikti ataskaitas šiose srityse. Siekiant palengvinti naujoviškų sprendimų suradimą, vienos iš šių apklausų metu bus teiraujamasi visuomenės nuomonės apie skurdo ir socialinės atskirties prevencijos bei kovos su jais politiką, įskaitant, kur tinka, socialinės apsaugos sistemas, taip pat apie galimą ES vaidmenį kovoje su skurdu ir atskirtimi. Ši apklausa bus vykdoma 2009 metais, kad jos rezultatus būtų galima pristatyti Europos metų pradžios konferencijoje,

                  —

                  tyrimų skurdo ir pagrindinių teisių ryšio temomis skatinimas,

                  —

                  bendradarbiavimas su privačiu sektoriumi, transliuotojais ir kitais žiniasklaidos atstovais kaip partneriais skleidžiant informaciją apie Europos metus, taip pat dėl veiksmų, kuriais siekiama ilgalaikio dialogo socialiniais klausimais,

                  —

                  techninė pagalba, skirta palengvinti mokymosi perdavimą,

                  —

                  Europos metų veiksmingumo ir poveikio vertinimo ataskaita.

            Galima užmegzti konkrečius ryšius su renginių organizatoriais Europos ir tarptautiniu lygmenimis, ypač sukuriant sinergiją tarp Europos metų ir su metine JT tarptautine skurdo panaikinimo diena, kuri yra spalio 17 d., susijusių veiksmų.
      Siekdama abipusės naudos Komisijai ir dalyvaujančioms valstybėms, Komisija gali pasinaudoti technine ir (arba) administracine pagalba, pavyzdžiui, finansuodama konkrečios temos nepriklausomą tyrimą.
      4.   Finansavimas
      Laikantis šio Sprendimo 8 ir 12 straipsnių nuostatų, finansavimo formos gali būti šios:

                  —

                  prekių ir paslaugų pirkimas (visų pirma ryšių srityje) paskelbus viešųjų pirkimų konkursus,

                  —

                  konsultavimo paslaugų pirkimas, paskelbus viešųjų pirkimų konkursus,

                  —

                  subsidijos, skirtos specialių Bendrijos lygmens renginių, kuriais siekiama atkreipti dėmesį į Europos metus ir geriau apie juos informuoti, išlaidoms padengti. Toks finansavimas neviršys 80 % paramos gavėjo patirtų išlaidų sumos.

            II.   BENDRAS VEIKSMŲ FINANSAVIMAS NACIONALINIU LYGMENIU
      Pagal šiuos veiksmus reikėtų atsižvelgti į poreikį suteikti finansavimo galimybes, užtikrinančias „vietinio lygmens“ organizacijų ir projektų, apimančių labiausiai izoliuotas visuomenės grupes, dalyvavimą.
      1.   Veiksmai nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu gali atitikti finansavimo iš Bendrijos biudžeto reikalavimus, finansuojant ne daugiau kaip 50 % visų tinkamų finansuoti dalyvaujančios šalies išlaidų. Bendras nacionalinis finansavimas iš viešųjų ar privačių šaltinių turėtų prilygti bent 50 % ES finansavimo. Atrinkdamos veiksmus, nacionalinės įgyvendinančiosios įstaigos galės savo nuožiūra spręsti, ar prašyti bendro finansavimo iš organizacijos, atsakingos už atskirų veiksmų įgyvendinimą, ir, jei taip, kokio lygio finansavimo prašyti.
      2.   Priėmus šį Sprendimą, Komisija parengs Strateginį pagrindų dokumentą, kuriame kartu su šio Sprendimo 2 straipsnyje nustatytais tikslais bus apibrėžti Europos metų veiklos įgyvendinimo pagrindiniai prioritetai, įskaitant būtiniausius nacionalinių įstaigų dalyvavimo ir veiksmams taikomus standartus.
      3.   Pagal šį Strateginį pagrindų dokumentą kiekviena nacionalinė įgyvendinančioji įstaiga, pasikonsultavusi su pilietine visuomene, parengs nacionalinę Europos metų įgyvendinimo programą, ją glaudžiai koordinuodama ir derindama su Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties nacionalinėmis strategijomis.
      4.   Kiekviena nacionalinė įgyvendinančioji įstaiga pateiks vieną paraišką Bendrijos finansavimui gauti. Šioje paraiškoje paramai gauti bus aprašyta nacionalinė Europos metų programa ir prioritetai bei siūlomi finansuoti veiksmai. Kartu su paramos paraiška reikės pateikti išsamų biudžetą, kuriame turės būti parodytos bendros išlaidos siūlomiems veiksmams ir bendro finansavimo sumos bei šaltiniai. Tinkamos finansuoti išlaidos gali apimti nacionalinės įgyvendinančiosios įstaigos personalo ir administracines išlaidas.
      5.   Dalyvaujančioms šalims skiriamos bendros paramos sumos priklausys nuo to, kiek nacionalinėje Europos metų įgyvendinimo programoje tinkamai atsižvelgta į tikslus, nustatytus šio Sprendimo straipsnyje ir išplėtotus Strateginiame pagrindų dokumente.
      6.   Komisija įvertins nacionalinių įgyvendinančiųjų įstaigų pateiktas paraiškas Bendrijos finansavimui gauti, įskaitant patikrinimą, ar šios paraiškos atitinka šio Sprendimo 2 straipsnyje nurodytus tikslus. Prireikus Komisija paprašo pakeisti minėtąsias paraiškas.
      7.   Veiksmai pagal 1 punktą gali apimti:

                  a)

                  su Europos metų tikslais susijusius susitikimus ir renginius, įskaitant nacionalinius Europos metų pradžios ir informacinius renginius, taip pat renginius, kuriais siekiama sukurti „katalizatoriaus“ poveikį ir atviras erdves diskusijoms apie konkrečius kovos su skurdu ir socialine atskirtimi veiksmus;

                  b)

                  abipusio mokymosi seminarus nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis;

                  c)

                  kitus su Bendrijos lygmens iniciatyvų rengimu susijusius renginius (pvz., kasmetinę apskritojo stalo diskusiją skurdo ir socialinės atskirties temomis ir Skurdą patiriančių Europos žmonių susitikimą);

                  d)

                  informacines, švietimo bei skatinimo kampanijas ir kitus veiksmus mokyklose bei didelės įvairiapusės naudos teikiančias priemones, siekiant skleisti Europos metų principus ir propaguojamas pagrindines vertybes nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, įskaitant apdovanojimų ceremonijų ir konkursų organizavimą;

                  e)

                  apklausas ir tyrimus (išskyrus minimus I dalies 3 punkte), kuriais siekiama išsamiau ištirti pagrindinius Europos metų klausimus;

                  f)

                  valstybės tarnautojų, socialinių partnerių, žiniasklaidos, nevyriausybinių organizacijų atstovų ir kitų dalyvių mokymo galimybes, siekiant pagilinti jų žinias apie skurdo ir socialinės atskirties reiškinį, Europos ir nacionalinę socialinės įtraukties politiką bei įvairias taikomas politikos priemones, sustiprinti jų gebėjimą spręsti su skurdu susijusius klausimus ir paskatinti juos aktyviai dalyvauti kovoje su skurdu ir socialine atskirtimi;

                  g)

                  bendradarbiavimą su žiniasklaida;

                  h)

                  bandomųjų regioninių ir vietos socialinės įtraukties veiksmų planų rengimą.

            III.   NEFINANSINĖ PARAMA
      Bendrija teiks nefinansinę paramą, įskaitant raštišką leidimą naudoti specialų Europos metams sukurtą logotipą ir kitą su Europos metais susijusią medžiagą viešųjų ar privačių organizacijų iniciatyvose, su sąlyga, kad pastarosios pateiks garantijų Komisijai pagal konkrečius Strateginiame pagrindų dokumente nustatytus kriterijus, kad atitinkamos iniciatyvos yra arba bus įgyvendinamos Europos metais ir, tikimasi, labai prisidės prie vieno ar kelių Europos metų tikslų įgyvendinimo.
      Trečiosiose šalyse, asocijuotoms ar bendradarbiaujančioms vykdant Europos metų veiklą, organizuojamoms iniciatyvoms taip pat gali būti skiriama Bendrijos nefinansinė parama ir leidžiama naudoti logotipą bei kitą su Europos metais susijusią medžiagą.
      IV.   EUROPOS METŲ VEIKLOS PRIORITETAI
      Atsižvelgiant į daugialypę skurdo ir socialinės atskirties prigimtį, siekiant skurdo bei atskirties prevenciją ir kovą su jais integruoti į kitas politikos sritis, Europos metų veikla turėtų būti siekiama kurti svarią papildomą naudą ir veiksmingai papildyti Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties AKM. Todėl ši veikla turėtų būti grindžiama ribotu prioritetinių sričių skaičiumi.
      Atsižvelgiant į atliktą analizę ir nustatytus prioritetus Bendroje socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaitoje, Europos metų pagrindinės temos turėtų būti šios:

                  —

                  daugialypių integruotų strategijų skatinimas, siekiant apsisaugoti nuo skurdo ir jį sumažinti, ypač didelį skurdą, bei į visas atitinkamas politikos sritis integruoti metodai,

                  —

                  kova su vaikų skurdu, įskaitant iš kartos į kartą perduodamą skurdą, taip pat kova su skurdu šeimose, ypatingą dėmesį skiriant didelėms šeimoms, vienišiems tėvams ar vienišoms motinoms ir išlaikytiniu besirūpinančioms šeimoms, taip pat globos įstaigose gyvenančių vaikų skurdu,

                  —

                  įtraukiosios darbo rinkos skatinimas, atkreipiant dėmesį į dirbančiųjų skurdą ir būtinybę padaryti taip, kad dirbti apsimokėtų,

                  —

                  švietimo ir mokymo sistemos trūkumų, įskaitant skaitmeninio raštingumo ugdymą, panaikinimas ir visiems vienodų galimybių naudotis IRT skatinimas, ypač atkreipiant dėmesį į specialius neįgalių asmenų poreikius,

                  —

                  skurdo reiškinio lyčių ir amžiaus aspektų sprendimas,

                  —

                  vienodų galimybių naudotis tinkamais ištekliais ir paslaugomis, įskaitant tinkamą būstą, sveikatos ir socialinę apsaugą, užtikrinimas,

                  —

                  geresnių kultūrinių ir laisvalaikio galimybių sudarymas,

                  —

                  diskriminacijos panaikinimas, imigrantų ir etninių mažumų socialinės įtraukties skatinimas,

                  —

                  integruotų aktyvios įtraukties metodų skatinimas,

                  —

                  neįgaliųjų asmenų ir jų šeimų, benamių, tai pat kitų grupių ar asmenų, esančių pažeidžiamoje padėtyje, poreikių tenkinimas.

            Pagal šiuos prioritetus planuodamos Europos metų veiklą, dalyvaujančios šalys ją derins prie esamos padėties ir problemų nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmenimis, įskaitant teritorinės sanglaudos klausimus.
      Atsižvelgiant į šio Sprendimo 2 straipsnyje nustatytus tikslus, į visus prioritetus reikėtų integruoti dalyvavimo klausimą.
      Pagal šio Sprendimo 4 straipsnį Komisija ir valstybės narės, įgyvendindamos Europos metų veiklą, turi atsižvelgti į moterų ir vyrų patiriamo skurdo bei socialinės atskirties skirtumus. Jos taip pat užtikrins, kad, siekiant skatinti lyčių lygybę, lyčių aspektas būtų integruotas į visus Europos metų prioritetus.


title: 2005/117/EB: 2005 m. vasario 8 d. Komisijos sprendimas, 2005 m. pratęsiantis Bendrijos lyginamuosius tyrimus ir bandymus, nuo 2003 m. taikomus Prunus domestica dauginamajai ir sodinamajai medžiagai pagal Tarybos direktyvą 92/34/EEB

text:
9.2.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 36/11

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2005 m. vasario 8 d.
   2005 m. pratęsiantis Bendrijos lyginamuosius tyrimus ir bandymus, nuo 2003 m. taikomus Prunus domestica dauginamajai ir sodinamajai medžiagai pagal Tarybos direktyvą 92/34/EEB
   (2005/117/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1992 m. balandžio 28 d. Tarybos direktyvą 92/34/EEB dėl prekybos vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir sodininkystei skirtais vaisiniais augalais (1),
   atsižvelgdama į 2002 m. rugsėjo 5 d. Komisijos sprendimą 2002/745/EB, nustatantį priemones dėl vaisinių augalų dauginamosios ir sodinamosios medžiagos Bendrijos lyginamųjų bandymų ir tyrimų pagal Tarybos direktyvą 92/34/EEB (2), ypač į jo s 3 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Sprendime 2002/745/EB nustatyta Prunus domestica lyginamųjų tyrimų ir bandymų, atliekamų pagal Direktyvą 92/34/EEB, tvarka 2003–2007 m.

               (2)

               2003 ir 2004 m. vykdyti tyrimai ir bandymai turėtų būti tęsiami 2005 m.,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   2003 m. pradėti Prunus domestica dauginamosios ir sodinamosios medžiagos Bendrijos lyginamieji tyrimai ir bandymai tęsiami 2005 m. pagal Sprendimą 2002/745/EB.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 8 d.

            Komisijos vardu

         Markos KYPRIANOU

            Komisijos narys

      (1)  OL L 157, 1992 6 10, p. 10. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/111/EB (OL L 311, 2003 11 27, p. 12).

      (2)  OL L 240, 2002 9 7, p. 65.


title: 2010/120/CFSP: 2010 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimas 2010/120/BUSP, pratęsiantis ir iš dalies keičiantis Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afganistane ir Pakistane įgaliojimus

text:
26.2.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 49/28

         TARYBOS SPRENDIMAS 2010/120/BUSP
   2010 m. vasario 25 d.
   pratęsiantis ir iš dalies keičiantis Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Afganistane ir Pakistane įgaliojimus
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 31 straipsnio 2 dalį ir 33 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2008 m. liepos 24 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/612/BUSP (1) dėl Ettore F. SEQUI skyrimo Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Afganistane 2008 m. rugsėjo 1 d. – 2009 m. vasario 28 d. laikotarpiui.

               (2)

               2009 m. vasario 16 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2009/135/BUSP (2), pratęsiančius ES specialiojo įgaliotinio Afganistane įgaliojimus iki 2010 m. vasario 28 d.

               (3)

               Remdamasi Bendrųjų veiksmų 2009/135/BUSP atlikta peržiūra, 2009 m. birželio 15 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2009/467/BUSP (3), išplečiančius ES specialiojo įgaliotinio Afganistane įgaliojimus įtraukiant Pakistaną.

               (4)

               ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimai turėtų būti pratęsti iki 2010 m. kovo 31 d.

               (5)

               ES specialusis įgaliotinis Afganistane ir Pakistane vykdys savo įgaliojimus tokioje situacijoje, kuri gali pablogėti ir galėtų pakenkti bendros užsienio ir saugumo politikos tikslams, nustatytiems Sutarties 21 straipsnyje,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Bendrieji veiksmai 2009/467/BUSP iš dalies keičiami taip:

               1)

               1 straipsnis pakeičiamas taip:
               „1 straipsnis
               Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
               Ettore F. SEQUI skiriamas Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Afganistane ir Pakistane iki 2010 m. kovo 31 d.“;

               2)

               2 straipsnio e punktas pakeičiamas taip:

                           „e)

                           remia Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) darbą regione.“

               3)

               4 straipsnis pakeičiamas taip:
               „4 straipsnis
               Įgaliojimų vykdymas
               1.   ES specialusis įgaliotinis yra atsakingas už įgaliojimų vykdymą, jo veiklą prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui.
               2.   Politinis ir saugumo komitetas (PSK) palaiko ypatingus ryšius su ES specialiuoju įgaliotiniu, o ES specialusis įgaliotinis su Taryba bendrauja pirmiausia pasitelkęs šį komitetą. PSK teikia ES specialiajam įgaliotiniui strategines gaires ir politinius nurodymus pagal jo įgaliojimus, nepažeisdamas vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimų.“

               4)

               5 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:
               „1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu nuo 2009 m. kovo 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 2 830 000 EUR.“;
               „2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumuos finansuojamos išlaidos padengiamos nuo 2009 m. kovo 1 d. Išlaidos tvarkomos pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles.“

               5)

               6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
               „1.   Neviršydamas savo įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių, ES specialusis įgaliotinis sudaro savo darbuotojų grupę. Pagal įgaliojimų reikalavimus į darbuotojų grupę įtraukiami konkrečių politikos sričių specialistai. ES specialusis įgaliotinis nedelsdamas praneša Tarybai ir Komisijai apie savo darbuotojų grupės sudėtį.“

               6)

               9 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   Prireikus Sąjungos delegacijos ir (arba) valstybės narės teikia logistinę paramą regione.“

               7)

               10 straipsnio d punktas pakeičiamas taip:

                           „d)

                           užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai bei Komisijai teikdamas raštiškas jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitas, sudarančias laikotarpio vidurio ir įgaliojimų vykdymo ataskaitų dalį.“

               8)

               11 straipsnis pakeičiamas taip:
               „11 straipsnis
               Ataskaitų teikimas
               ES specialusis įgaliotinis vyriausiajam įgaliotiniui ir PSK reguliariai teikia ataskaitas žodžiu ir raštu. ES specialusis įgaliotinis taip pat prireikus teikia ataskaitas Tarybos darbo grupėms. Reguliariai raštu teikiamos ataskaitos platinamos per COREU tinklą. Vyriausiajam įgaliotiniui ar PSK rekomendavus, ES specialusis įgaliotinis gali teikti ataskaitas Užsienio reikalų tarybai (URT).“

               9)

               12 straipsnis pakeičiamas taip:
               „12 straipsnis
               Koordinavimas
               1.   ES specialusis įgaliotinis remia visuotinį Sąjungos politinių veiksmų koordinavimą. Jis padeda užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės veiksmų vietoje veiktų suderintai siekiant Sąjungos politikos tikslų. ES specialiojo įgaliotinio veiksmai prireikus derinami su Komisijos veiksmais bei su kitų Vidurinėje Azijoje veikiančių ES specialiųjų įgaliotinių veiksmais. ES specialusis įgaliotinis reguliariai informuoja valstybių narių misijas ir Sąjungos delegacijas.
               2.   Veiksmų vietoje palaikomas glaudus ryšys su Sąjungos delegacijų vadovais ir valstybių narių misijų vadovais. Jie deda visas įmanomas pastangas padėdami ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti savo įgaliojimus. ES specialusis įgaliotinis konsultuoja ES policijos misijos Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN) vadovą vietos politiniais klausimais. ES specialusis įgaliotinis ir civilinis operacijos vadas prireikus konsultuojasi tarpusavyje. ES specialusis įgaliotinis taip pat palaiko ryšius su kitais veiksmų vietoje esančiais tarptautiniais ir regioniniais subjektais.“

         2 straipsnis
   Įgaliojimų termino pabaigoje ES specialusis įgaliotinis pateikia vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai ir Komisijai įgaliojimų vykdymo ataskaitą.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis taikomas nuo 2010 m. kovo 1 d.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 25 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. PÉREZ RUBALCABA

      (1)  OL L 197, 2008 7 25, p. 60.

      (2)  OL L 46, 2009 2 17, p. 61.

      (3)  OL L 151, 2009 6 16, p. 41.


title: 2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklai ir dizainas) pirmininko skyrimo dar vienai kadencijai ir dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklai ir dizainas) apeliacinių tarybų pirmininko skyrimo

text:
22.7.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 236/2

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. birželio 24 d.
   dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklai ir dizainas) pirmininko skyrimo dar vienai kadencijai ir dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklai ir dizainas) apeliacinių tarybų pirmininko skyrimo
   2014/C 236/03
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo (1), ypač į jo 125 straipsnio 1 ir 2 dalis bei 136 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. gegužės 25 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė António-Serge DE PINHO CAMPINOS Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklai ir dizainas) (toliau – Tarnyba) pirmininku;

               (2)

               2014 m. gegužės 20 d. Tarnybos administracinės valdyba pateikė Tarybai pasiūlymus dėl Tarnybos pirmininko skyrimo dar vienai kadencijai ir dėl Tarnybos apeliacinės tarybos pirmininko skyrimo;

               (3)

               António-Serge DE PINHO CAMPINOS turėtų būti paskirtas Tarnybos pirmininku naujai penkerių metų trukmės kadencijai;

               (4)

               Gordon David Thomas HUMPHREYS turėtų būti paskirtas Tarnybos apeliacinės tarybos pirmininku,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   António-Serge DE PINHO CAMPINOS, gimęs 1968 m. spalio 24 d. Puatjė (Prancūzija), skiriamas Tarnybos pirmininku dar vienai kadencijai nuo 2015 m. spalio 1 d. iki 2020 m. rugsėjo 30 d.
   2 straipsnis
   Gordon David Thomas HUMPHREYS, gimęs 1964 m. kovo 1 d. Londone (Jungtinė Karalystė), skiriamas Tarnybos apeliacinės tarybos pirmininku penkerių metų kadencijai.
   Tarnybos administracinė valdyba nustato datą, nuo kurios prasideda pirmoje pastraipoje nurodyta penkerių metų kadencija.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja praėjus dvidešimčiai dienų po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge 2014 m. birželio 24 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. VENIZELOS

      (1)  OL L 78, 2009 3 24, p. 1.

      (2)  2010 m. gegužės 25 d. Tarybos sprendimas dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklai ir dizainas) pirmininko, pirmininko pavaduotojo, Apeliacinių tarybų pirmininko ir trijų Apeliacinių tarybų pirmininkų skyrimo (OL C 152, 2010 6 11, p. 1).


title: 1977 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas, įkuriantis Zootechnikos nuolatinį komitetą77/505/EEB

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31977D0505

Oficialusis leidinys L 206 , 12/08/1977 p. 0011 - 0011 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 9 p. 0052  specialusis leidimas graikų k.: skyrius 03 tomas 19 p. 0061  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 9 p. 0052  specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 03 tomas 13 p. 0027  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 03 tomas 13 p. 0027

		Tarybos sprendimas1977 m. liepos 25 d.įkuriantis Zootechnikos nuolatinį komitetą(77/505/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Komisijos pateiktą sprendimo projektą,kadangi pageidautina, kad tiems atvejams, kada Taryba suteikia Komisijai įgaliojimus veterinarijos srityje, būtų įkurtas Komitetas, susidedantis iš valstybių narių ekspertų, kurie užtikrintų glaudų valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą ir pastarajai suteiktų galimybę juos konsultuoti;kadangi pageidautina, kad šis bendradarbiavimas apimtų visas sritis, kurioms taikomos Bendrijos taisyklės zootechnikos klausimais; kadangi dėl to minėtam Komitetui turėtų būti suteikta teisė svarstyti kiekvieną šios srities klausimą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisĮkuriamas Zootechnikos nuolatinis komitetas (toliau – Komitetas), susidedantis iš valstybių narių atstovų ir Komisijos atstovo, kuris yra pirmininkas.2 straipsnisKomitetas atlieka pareigas, kurias jam įgalioja Tarybos zootechnikos srityje patvirtintos nuostatos tose nuostatose numatytais atvejais ir sąlygomis.Be to, Komitetas gali svarstyti bet kurį kitą minėtoje srityje kylantį klausimą, kurį pirmininkas jam perduoda savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu.3 straipsnisKomitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.Priimta Briuselyje, 1977 m. liepos 25 d.Tarybos varduPirmininkasH. Simonet--------------------------------------------------


title: 2003 m. liepos 15 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto 23 straipsnį

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D0527

Oficialusis leidinys L 188 , 26/07/2003 p. 0001 - 0002

		Tarybos Sprendimas2003 m. liepos 15 d.iš dalies keičiantis Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto 23 straipsnį(2003/527/EB, Euratomas)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 245 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 160 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į 2003 m. vasario 12 d. Teisingumo Teismo prašymą,atsižvelgdama į 2003 m. birželio 17 d. Komisijos nuomonę,atsižvelgdama į 2003 m. birželio 3 d. Europos Parlamento nuomonę,kadangi:(1) Protokolo dėl Europos Bendrijų Teisingumo Teismo statuto, su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2002/653/EB [1], 20 straipsnyje leidžiama valstybėms, kurios nėra narės, dalyvauti preliminaraus nutarimo priėmimo procese Teisingumo Teisme tuo atveju, kai Tarybos ir vienos ar kelių valstybių, kurios nėra narės, sudarytame susitarime dėl konkretaus dalyko yra numatytas toks dalyvavimas, kai valstybės narės teismas perduoda klausimą, kuris patenka į susitarimo taikymo sritį, Teisingumo Teismui priimti preliminarų nutarimą.(2) 2001 m. vasario 26 d. Nicoje pasirašytos Nicos sutarties, iš dalies keičiančios Europos Sąjungos sutartį, Europos Bendrijų steigimo sutartis ir tam tikrus su jomis susijusius aktus [2], 7 straipsniu atšaukiamas Protokolas dėl Europos Bendrijų Teisingumo Teismo statuto ir jis pakeičiamas prie Europos Sąjungos sutarties, Europos bendrijos steigimo sutarties ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridedamu Protokolu dėl Teisingumo Teismo statuto.(3) Teisingumo Teismo statuto 23 straipsnyje atkartotos Europos Bendrijų Teisingumo Teismo statuto 20 straipsnio nuostatos, tačiau nebuvo įmanoma atsižvelgti į pakeitimą, padarytą Sprendimu 2002/653/EB, todėl būtina iš dalies pakeisti Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto 23 straipsnį,NUSPRENDĖ:1 straipsnisProtokolo dėl Teisingumo Teismo statuto 23 straipsnis papildomas tokia pastraipa:"Kai Tarybos ir vienos ar kelių valstybių, kurios nėra narės, sudarytame susitarime dėl konkretaus reguliavimo dalyko numatyta, kad toms valstybėms turi būti suteikta teisė pateikti faktų išdėstymą arba rašytinius samprotavimus, kai valstybės narės teismas perduoda klausimą, kuris patenka į susitarimo taikymo sritį, Teisingumo Teismui priimti preliminarų nutarimą, apie nacionalinio teismo sprendimą tuo klausimu taip pat pranešama atitinkamoms valstybėms, kurios nėra narės. Tos valstybės gali pateikti Teismui faktų išdėstymą arba rašytinius samprotavimus per du mėnesius nuo tokio pranešimo dienos."2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Priimta Briuselyje, 2003 m. liepos 15 d.Tarybos varduPirmininkasG. Tremonti[1] OL L 218, 2002 8 13, p. 1.[2] OL C 80, 2001 3 10, p. 1.--------------------------------------------------