title: 2015 m. birželio 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/289 dėl valstybės pagalbos SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) kurią Slovėnija ketina suteikti įmonių grupei „Cimos Group“ (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3770) (Tekstas svarbus EEE)

text:
4.3.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 59/168

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/289
   2015 m. birželio 8 d.
   dėl valstybės pagalbos SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) kurią Slovėnija ketina suteikti įmonių grupei „Cimos Group“

         (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3770)

   (Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),
   atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
   atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos SA.37792 (2013//N) (2),
   pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal pirmiau minėtas nuostatas (3) ir atsižvelgusi į jų pastabas,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               2013 m. lapkričio 21 d. raštu Slovėnija pranešė Komisijai apie tai, kad ketina įmonių grupei „Cimos Group“ (4) (toliau – „Cimos“ arba bendrovė) suteikti restruktūrizavimo pagalbą. Prieš priemonę, apie kurią pranešta, buvo suteikta sanavimo pagalba, ją Komisija patvirtino 2013 m. liepos 2 d. (5)

               (2)

               2014 m. balandžio 9 d. raštu Komisija informavo Slovėniją, kad nusprendė pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl tos pagalbos (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). 2014 m. birželio 10 d. raštu Slovėnija pateikė pastabas dėl to sprendimo. Slovėnija pateikė papildomą informaciją 2014 m. rugsėjo 24 d. ir 2014 m. spalio 3 d. raštais. 2014 m. lapkričio 4 d. Komisija susitiko su Slovėnijos valdžios institucijomis. 2014 m. gruodžio 18 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, Slovėnija atsakė 2015 m. sausio 30 d.

               (3)

               Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (6). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas.

               (4)

               Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies pastabas. Šias pastabas ji perdavė Slovėnijai ir suteikė galimybę į jas atsakyti. Slovėnija į suinteresuotosios šalies pastabas neatsakė.

               (5)

               2015 m. sausio 27 d. raštu Slovėnija nusprendė nesinaudoti Reglamento Nr. 1/1958 (7) 3 straipsnyje nustatyta teise į tai, kad šis sprendimas būtų priimtas slovėnų kalba, ir sutiko, kad autentiška šio sprendimo kalba būtų anglų.

         2.   APRAŠYMAS

   2.1.   PAGALBOS GAVĖJAS

               (6)

               Bendrovė „Cimos“ yra Slovėnijos automobilių dalių gamintoja, viena didžiausių Slovėnijos pramoninių bendrovių ir stambi darbdavė. Paskutiniu metu bendrovė skelbė, kad jos pardavimo mastas sudaro daugiau kaip 400 mln. EUR, joje dirba 6 855 žmonės (8), iš jų 2 500 Slovėnijoje.

               (7)

               Greta savo pagrindinės veiklos bendrovė veikia ir kituose sektoriuose: turi įrenginių konstravimo ir įrankių gamybos (toliau – įrenginių) padalinį ir energetikos ir žemės ūkio įrenginių (toliau – žemės ūkio) padalinį. Neseniai bendrovė šiuos padalinius pardavė arba integravo į automobilių padalinį ir dabar užsiimta tik šia veikla.

               (8)

               Slovėnijos vertinimu, bendrovė „Cimos“ daugumos produktų grupių sektoriuose užima iki 15 % rinkos, išskyrus turbinos centrinių mazgų ir purkštuko tarpinių sistemų sektorius, kuriuose įvertinta rinkos dalis atitinkamai sudaro 17 % ir 21 %. Vieni pagrindinių „Cimos“ konkurentų yra „Edscha“, „FlexNGate“, „Le Bélier“, „Streit“ ir NWS.

               (9)

               2014 m. rugpjūčio 31 d. duomenimis, „Cimos“ sudarė patronuojančioji bendrovė, „Cimos d.d.“ ir 21 patronuojamoji bendrovė, veikiančios Slovėnijoje, Kroatijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Serbijoje, Bosnijoje ir Rusijoje. „Cimos“ organizacinė struktūra parodyta toliau pateiktoje schemoje.

                  „Cimos“ organizacinė struktūra

               (10)

               Slovėnijos valstybei netiesiogiai – per valstybės valdomas bendroves arba per savivaldybes – priklauso daugiau kaip 39 % bendrovės „Cimos“ akcijų. Nuosavybės ir organizacinė struktūra, 2014 m. rugpjūčio 31 d. duomenimis, buvo tokia:

                  1 lentelė

                  „Cimos“ nuosavybės struktūra

                           Akcininkas

                           Dalis (%)

                           Kontrolė

                           „Modra Zavarovalnica d.d.“

                           21,4

                           Viešasis subjektas

                           „Banka Koper d.d.“

                           20,4

                           Privatusis subjektas

                           „Cimos d.d.“

                           13,3

                           Privatusis subjektas

                           „Kovinoplastika Lož d.d.“

                           13,1

                           Privatusis subjektas

                           „D.S.U. d.o.o.“

                           6,9

                           Viešasis subjektas

                           Kita

                           24,9

                           Viešieji ir privatieji subjektai

                              Šaltinis: restruktūrizavimo planas.

               (11)

               Praėjusiais metais bendrovė patyrė didelių finansinių sunkumų. Bendrovė „Cimos“ 2010 ir 2011 m. skelbė gavusi nedidelio pelno, bet 2012 m. paskelbė patyrusi 97,9 mln. EUR, 2013 m. – 122 mln. EUR grynųjų nuostolių. Dėl to 2013 m. grynasis turtas tapo neigiamas, sumažėjo iki –103,3 mln. EUR. Skola (ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai), ankstesniais metais ir taip buvę nemaži, 2013 m. dar išaugo, o sumažėjus grynajam turtui, pablogėjo skolos ir nuosavo kapitalo santykis. Trumpalaikio turto ir trumpalaikių įsipareigojimų santykis sumažėjo nuo 0,85 2010 m. iki 0,5 2013 m., todėl likvidumo padėtis pablogėjo. Kai kurie finansiniai bendrovės duomenys pateikti 2 lentelėje.

                  2 lentelė

                  Kai kurie „Cimos Group“ 2010–2013 m. finansiniai duomenys

                           (mln. EUR)

                           2013 m.

                           2012 m.

                           2011 m.

                           2010 m.

                           Pardavimo pajamos

                           409,2

                           445,6

                           480,7

                           444,8

                           Grynasis rezultatas

                           – 122,0

                           – 97,9

                           3,4

                           4,1

                           Grynasis turtas

                           – 103,3

                           22,5

                           139,3

                           133,1

                           Skola

                           610,4

                           569,3

                           581,6

                           594,2

                           Esamas santykis

                           0,5

                           0,54

                           0,85

                           0,85

                              Šaltinis: 2013, 2012, 2011 ir 2010 m. konsoliduotosios finansinės ataskaitos.

               (12)

               Bendrovei „Cimos“ sunkumų kilo daugiausia dėl didelių likvidumo problemų ir pernelyg didelio įsiskolinimo. 2000–2008 m. bendrovė sparčiai augo, o augimą daugiausia finansavo išorės skolintomis lėšomis. Vėliau dėl ekonomikos krizės, nesėkmingų investicinių sprendimų ir valdymo klaidų sumažėjo paklausa. Dėl to bendrovė „Cimos“ sukaupė didžiulių skolų ir nebegalėjo refinansuoti arba įvykdyti savo finansinių įsipareigojimų.

               (13)

               Bendrovė „Cimos“ taip pat turi nemažai prekybos skolų, dėl jų trinka tiekimo grandinė, o jei tiekėjai imtųsi priemonių savo rizikai sumažinti, kiltų grėsmė pačios bendrovės išlikimui.

         2.2.   SKOLOS RESTRUKTŪRIZAVIMO PROCESAS

               (14)

               2012 m. birželio mėn. bendrovė „Cimos“ pasirašė restruktūrizavimo susitarimą su savo bankais dėl skolos grąžinimo atidėjimo. Susitarimas pratęstas keletą kartų, bet bendrovė nesugebėjo atkurti savo likvidumo pati ir, kad išvengtų bankroto, 2013 m. balandžio mėn. turėjo prašyti sanavimo pagalbos iš valstybės.

               (15)

               Bendrovė tada vedė derybas su bankų kreditorių konsorciumu („Club Banks“) dėl išsamaus pagrindinio restruktūrizavimo susitarimo (PRS), kuriame turėjo būti nustatytos savanoriško skolos restruktūrizavimo sąlygos. Savanoriškas skolos restruktūrizavimas buvo pagrindinis restruktūrizavimo plano, apie kurį Slovėnija pranešė 2013 m., elementas. Bendrovė „Cimos“ tikėjosi, kad PRS bus pasirašytas iki 2013 m. pabaigos.

               (16)

               Tačiau 2014 m. vasario mėn., gavusi audito ataskaitą, bendrovės „Cimos“ vadovybė pamatė, kad bendrovė „Cimos“ pagal Slovėnijos teisę atitinka nemokumo kriterijus, susijusius su kapitalo nepakankamumu. Konsorciumo „Club Banks“ nerimas dėl to, ar savanorišką restruktūrizavimą ir PRS bus įmanoma įgyvendinti, vis augo. Pirmiausia, konsorciumui nerimo kėlė tai, kad pagrindiniams kreditoriams teko pernelyg didelė restruktūrizavimo našta ir kad restruktūrizavimo plane nepakankamai išspręsti veiklos restruktūrizavimo klausimai.

               (17)

               Kad išspręstų šiuos rūpestį keliančius klausimus, bankai kreditoriai nusprendė, užuot rengęsi sudaryti PRS, pradėti vykdyti teismo prižiūrimą privalomo susitarimo (toliau – PS) procedūrą, siekdami užtikrinti, kad restruktūrizuojant bendrovę aktyviau dalyvautų platesnis suinteresuotųjų subjektų ratas, įskaitant vartotojus, tiekėjus ir kitus kreditorius, ir kad įsipareigojimai būtų apibrėžti griežčiau negu pagal savanorišką PRS procesą. 2014 m. birželio 3 d. teismas nurodė bendrovei „Cimos“ sudaryti PS. Tuo pačiu metu bankai kreditoriai pradėjo diskusijas su kitais suinteresuotaisiais subjektais, norėdami susitarti dėl jų indėlio į restruktūrizavimą.

               (18)

               Kadangi PS dalyvaujantys kreditoriai (9) susitarė dėl privalomo skolos restruktūrizavimo sąlygų, taip pat buvo susitarta dėl kitų suinteresuotųjų subjektų (valstybės, klientų, tiekėjų, nuomotojo ir bankų, kurie PS nedalyvavo) indėlio, restruktūrizavimo planą, apie kurį pranešta iš pradžių ir kuris buvo grindžiamas PRS, atsižvelgiant į PS proceso rezultatus, reikėjo atnaujinti. Taigi, 2014 m. spalio 3 d. Slovėnija pateikė atnaujintą restruktūrizavimo planą (10).

               (19)

               Pagal Slovėnijos teisę vienas pagrindinių PS elementų yra tai, kad teismui pateikiamas finansinio restruktūrizavimo planas (toliau – FRP), kuriame išdėstomos sutartos restruktūrizavimo sąlygos. PS dalyvaujantys kreditoriai pateikė FRP 2014 m. lapkričio 3 d. Pasak Slovėnijos, FRP pateikus, jo keisti nebegalima. Slovėnija patvirtino, kad prie FRP prisidėjo visos suinteresuotųjų subjektų grupės.

               (20)

               FRP nagrinėjo nepriklausomas sertifikuotas verslo vertintojas; jis pagal Slovėnijos bankroto teisę parengė nuomonę ir joje patvirtino, kad bendrovė „Cimos“ nemoki, kad yra daugiau negu 50 % tikimybė, kad įgyvendinant FRP bendrovę „Cimos“ bus galima finansiškai restruktūrizuoti ir padaryti likvidžia bei mokia ir trumpuoju, ir ilguoju laikotarpiais, ir kad yra didesnė negu 50 % tikimybė, kad bendrovės „Cimos“ kreditoriams bus sudarytos palankesnės jų reikalavimų įvykdymo sąlygos negu tuo atveju, jeigu bendrovei būtų iškelta bankroto byla. Vertintojas konstatavo, kad bankroto atveju paprasti finansiniai kreditoriai pagal savo reikalavimus susigrąžintų 3,88 %, o sudarius privalomą susitarimą – 23,94 % lėšų.

         2.3.   PRIEMONĖS, APIE KURIAS PRANEŠTA

               (21)

               Atnaujintame restruktūrizavimo plane numatyta įgyvendinti toliau apibendrintas priemones.

               (22)

               1 priemonė. 60 % (21,7 mln. EUR) sumažinamas valstybės reikalavimas bendrovei „Cimos“, susijęs su sanavimo pagalbos garantija, skolą konvertavus į nuosavą kapitalą, o likusieji 40 % (14,5 mln.) turi būti grąžinti per 10 metų su palūkanomis, kurias sudaro EURIBOR + 2,5 %.

               (23)

               2 priemonė. 60 % (23,4 EUR) sumažinamas valstybės reikalavimas bendrovei „Cimos“, susijęs su kitomis garantijomis (11), skolą konvertavus į nuosavą kapitalą, o likusieji 40 % (15,6 mln.) turi būti grąžinti per 10 metų su palūkanomis, kurias sudaro EURIBOR + 2,5 %.

               (24)

               3 priemonė. Derinant kelias priemones 60 % (122 mln. EUR) sumažinama skola: skola bankui konvertuojama į nuosavą kapitalą, kai kurie bankai dalį skolos (35,7 mln. EUR) nurašo (12), o likusios dalies (99,5 mln. EUR) grąžinimas perplanuojamas 10 metų laikotarpiui, už ją mokant palūkanas, kurias sudaro EURIBOR + 2,5 %.

                  3 lentelė

                  1–3 priemonių santrauka

                           (mln. EUR)

                           Kreditoriaus pavadinimas

                           Pagrindinė negrąžinta skolos dalis

                           Į nuosavą kapitalą konvertuojama skola

                           Nurašoma skolos dalis

                           Likusi skolos dalis

                           1 priemonė

                           Finansų ministerija

                           36,2

                           (21,7)

                           —

                           14,5

                           2 priemonė

                           Slovėnijos Respublika

                           39,0

                           (23,4)

                           —

                           15,6

                           3 priemonė

                           DUTB

                           65,8

                           (39,5)

                           —

                           26,3

                           „SID Banka“

                           47,5

                           (1,0)

                           (27,5)

                           19

                           „Banka Celje d.d.“

                           42,4

                           (25,5)

                           —

                           16,9

                           NLB

                           26,8

                           (16,1)

                           —

                           10,7

                           „Abanka Vipa d.d.“

                           23,2

                           (13,9)

                           —

                           9,3

                           Tarptautinė finansų korporacija (TFK)

                           22,1

                           (13,3)

                           —

                           8,8

                           „Gorenjska Banka d.d.“

                           15,5

                           (9,3)

                           —

                           6,2

                           NKBM

                           5,7

                           (3,4)

                           —

                           2,3

                           3 priemonei iš viso

                           249

                           (122)

                           (27,5)

                           99,5

                              Šaltinis: restruktūrizavimo planas.

               (25)

               4 priemonė. 39,5 mln. EUR naujas finansavimas (angl. New Money Facility), kurį sudaro: i) komercinė užstatu užtikrinta 20 mln. EUR bankų (toliau – naują finansavimą skiriantys bankai (13)) paskola su palūkanomis, kurias sudaro EURIBOR + 5 %, ir ii) bendrovės privačių klientų (toliau – naują finansavimą skiriantys klientai (14)) 19,5 mln. EUR nepalūkaninė ir neužtikrinta paskola.

               (26)

               5 priemonė. Tiekėjai (15) savanoriškai restruktūrizuoja skolą; finansinis priemonės poveikis sudaro 21,8 mln. EUR.

               (27)

               6 priemonė. Nuomotojas (16) savanoriškai restruktūrizuoja skolą; finansinis priemonės poveikis sudaro 6 mln. EUR.

               (28)

               7 priemonė. PS nedalyvaujantys bankai (17) savanoriškai perplanuoja skolos terminus; numatoma, kad finansinis priemonės poveikis sudarys 3 mln. EUR.

               (29)

               8 priemonė. Klientų skirtas finansavimas kapitalo išlaidoms padengti, kurį sudaro 9,8 mln. EUR paskola.

               (30)

               Slovėnija mano, kad tik 21,7 mln. EUR valstybės reikalavimo, susijusio su sanavimo pagalbos garantija, konvertavimas į nuosavą kapitalą (1 priemonės dalis) yra valstybės pagalba.

         3.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

               (31)

               Kaip paminėta 18 konstatuojamojoje dalyje, restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta iš pradžių, buvo atnaujintas, atsižvelgiant į pakeistas restruktūrizavimo sąlygas, kaip siūlyta pagal PS. Pagrindiniai atnaujinto plano punktai yra tokie patys kaip plano, apie kurį pranešta iš pradžių. Pakeitimus iš esmės sudaro finansinio restruktūrizavimo priemonių išplėtimas, nes įtraukiama įvairesnių suinteresuotųjų subjektų, ir, atsižvelgiant į PS poveikį, veiklos restruktūrizavimo priemonių sugriežtinimas.

               (32)

               Remiantis planu, bendrovei sunkumų kilo dėl to, kad plėtra finansuota skolintomis lėšomis, veiklos efektyvumas mažėjo, dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės susitraukė automobilių rinka.

               (33)

               2000–2008 m. vidutinis pajamų augimas viršijo 20 % per metus, augimas daugiausia finansuotas skolinantis iš išorės šaltinių, dažniausiai imant trumpalaikes paskolas, dėl to susidarė ilgalaikio turto ir trumpalaikių įsipareigojimų, iš kurių finansuotas tas turtas, nesutapimų. Per tą laikotarpį grynoji bendrovės skola išaugo septynis kartus ir nuo to laiko išliko didelė. Bendrovė šios skolos grąžinti, juolab finansuoti reikalingų kapitalo investicijų, nebegalėjo. Be to, susikaupė nemažos bendrovės „Cimos“ prekybos skolos, nes bendrovė „Cimos“ savo veiklą daugiausia finansavo ilgindama mokėjimo tiekėjams terminus. Dėl negalėjimo laiku sumokėti tiekėjams ne tik padaugėjo likvidumo problemų, bet ir triko veikla, o automobilių sektoriuje ji priklauso nuo pristatymo laiku.

               (34)

               Pagrindinės bendrovės veiklos efektyvumo mažėjimo priežastys – prasta kokybė, dideli metalo laužo įkainiai, prastesnis klientų aptarnavimas, pajėgumų perviršis ir dėl to patiriamos didelės pridėtinės išlaidos, nesugebėjimas sumažinti sąnaudų ir dėl to mažėjančios maržos, mokėjimo tiekėjams terminų nesilaikymas ir dėl to atsiradę tiekimo trūkumai.

               (35)

               Ištikus pasaulinei ekonomikos krizei ir sumažėjus galimybėms pasinaudoti kreditais, sumažėjo naujų automobilių paklausa ir su ja susijusi automobilių dalių paklausa. Bendrovės „Cimos“ pardavimo pajamos 2008 ir 2009 m. mažėjo, 2010 ir 2011 m. šiek tiek augo, o 2012 ir 2013 m. vėl mažėjo. Kadangi bendrovei nepavyko sumažinti sąnaudų, ji tapo nepelninga ir pati nebegalėjo sukurti pakankamų pinigų srautų skolai tvarkyti.

               (36)

               Siekdama pašalinti sunkumų priežastis, bendrovė „Cimos“ parengė restruktūrizavimo planą ir jame numatė įgyvendinti toliau aptartas finansinio ir veiklos restruktūrizavimo priemones.

               (37)

               Restruktūrizavimo laikotarpis restruktūrizavimo plane aiškiai nenurodytas. Plane numatyta, kad restruktūrizavimas faktiškai pradėtas 2014 m. vasario mėn. ir kad restruktūrizavimo priemonės turi būti įgyvendintos iki 2016 m., o visa nauda bus gauta 2018 m. (remiantis prognozėmis, prireiks dvejų–trejų metų, kad pasireikštų kai kurių priemonių poveikis). Atsižvelgiant į tai, taip pat į tai, kad bendrovė pagal visus scenarijus numato ilgalaikį gyvybingumą susigrąžinti iki 2017 m., Komisija mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis truks nuo 2014 m. vasario mėn. iki 2017 m. pabaigos.

         3.1.   FINANSINIS RESTRUKTŪRIZAVIMAS

               (38)

               Restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta iš pradžių, numatyta, kad valstybė konvertuos savo 35 mln. EUR reikalavimą, susijusį su sanavimo pagalbos garantija, į nuosavą kapitalą, o du viešieji bendrovės „Cimos“ akcininkai, „Modra Zavarovalnica d.d.“ ir „D.S.U. d.o.o.“, pasirašys papildomo akcinio kapitalo už 6,5 mln. EUR. Be to, plane, apie kurį pranešta iš pradžių, numatyta konvertuoti apie 250–270 mln. EUR bendrovės „Cimos“ skolą bankams ir perplanuoti jos terminus.

               (39)

               Pagal atnaujintą planą valstybės reikalavimo ir skolos bankams restruktūrizavimas išlieka vienas svarbiausių finansinio restruktūrizavimo elementų, tik tai bus įgyvendinta kitokiomis, pagal PS sutartomis sąlygomis. Be to, kiti suinteresuotieji subjektai, įskaitant klientus, tiekėjus, nuomotoją ir bankus, kurie PS nedalyvauja, savanoriškai prisidės prie finansinio restruktūrizavimo sumažindami savo reikalavimus arba suteikdami finansavimą. Tačiau du viešieji akcininkai daugiau kapitalo injekcijų nebeskirs, kaip buvo numatyta plane, apie kurį pranešta iš pradžių.

               (40)

               Bendrovės „Cimos“ finansinę skolą sudaro 36,2 mln. EUR (įskaitant susikaupusias palūkanas) valstybės reikalavimas bendrovei, susijęs su sanavimo pagalbos garantija, 39 mln. EUR valstybės reikalavimai bendrovei, susiję su kitomis garantijomis (18), ir įvairios keleto bankų suteiktos paskolos. Valstybė ir PS dalyvaujantys bankai susitarė restruktūrizuoti šią skolą derindami kelias priemones: konvertuoti skolą į nuosavą kapitalą, dalį skolos nurašyti ir perplanuoti grąžinimo terminus, kaip nurodyta 22–24 konstatuojamosiose dalyse. Tuo siekiama, kad bendrovės skola taptų tvari ir bendrovė būtų pajėgi ją tvarkyti. Be to, taip bus išlaisvinti piniginiai ištekliai, kurių reikia veiklai finansuoti, pagerės klientų, tiekėjų ir finansinių kreditorių nuomonė apie bendrovės „Cimos“ kreditingumą.

               (41)

               Bendrovei „Cimos“ reikės papildomų lėšų savo apyvartiniam kapitalui finansuoti ir įsipareigojimams, susijusiems su skolos restruktūrizavimu, apmokėti, tai mokumo ir pelningumo sugrąžinimo sine qua non. Tuo tikslu bendrovė „Cimos“ susitarė su savo bankais ir pagrindiniais klientais, kad jie 25 konstatuojamojoje dalyje aprašytomis sąlygomis suteiks naują 39,5 mln. EUR finansavimą.

               (42)

               Bendrovė taip pat sudarė susitarimus su savo tiekėjais dėl savanoriško paprastų su veikla susijusių reikalavimų pagal tiekimo sutartis restruktūrizavimo. Susitarimuose numatyta, kad tiekėjai restruktūrizuos savo reikalavimus, derindami kelias priemones: dalis reikalavimų bus apmokėti viena įmoka, dalis likusių reikalavimų bus perplanuoti, dalis – nurašyti. Šios priemonės finansinis poveikis sudaro 21,8 mln. EUR, jis atitinka nurašytas bendrovės „Cimos“ mokėtinas sumas.

               (43)

               Bendrovė „Cimos“ sudarė susitarimą su nuomotoju – bendrove „Hypo Leasing d.o.o.“ (dabar veikiančia pavadinimu „Heta Asset Resolution d.o.o.“) – dėl savanoriško reikalavimų, susijusių su finansinės nuomos susitarimais, restruktūrizavimo. Pagal šį susitarimą nuomotojas gaus vieną 2,3 mln. EUR (įskaitant baudą) įmoką, nurašys 6 mln. EUR (skelbiama, kad toks bus finansinis priemonės poveikis) ir likusios skolos grąžinimą perplanuos 4 metams su vienų metų lengvatiniu laikotarpiu.

               (44)

               Be PS, bendrovė „Cimos“ sudarė dvišalius susitarimus dėl bendrovės skolos ne Slovėnijos bankams restruktūrizavimo arba baigia derybas dėl tokių susitarimų sudarymo. Apskaičiuota, kad šios priemonės, kurią sudaro paskolų terminų pratęsimas, palūkanų normų pakeitimai ir pagrindinės skolos dalies grąžinimo moratoriumas, finansinis poveikis sudaro 3 mln. EUR.

               (45)

               Dėl riboto turimų lėšų kiekio kapitalo išlaidos per praėjusius metus sumažėjo, dėl to į įrangą buvo per mažai investuojama, įranga buvo prastai prižiūrima. Bendrovė „Cimos“ ketina grąžinti restruktūrizavimui įgyvendinti reikalingą kapitalo išlaidų lygį. Dalį šių išlaidų padengs klientai, dalį – bendrovė „Cimos“. Klientai sutiko padengti specialiai jiems skirtų įrankių ir įrenginių išlaidas, suteikdami bendrovei „Cimos“ 9,8 mln. EUR paskolą. Bendrovė „Cimos“ padengs likusias kapitalo išlaidas iš savo pačios išteklių.

               (46)

               Kad dar labiau pagerintų savo likvidumą, bendrovė „Cimos“ susitarė su savo klientais iki 2015 m. birželio mėn. sutrumpinti mokėjimo laikotarpį nuo 30–60 dienų iki savaitės. Apskaičiuota, kad šia priemone likvidumas bus pagerintas maždaug 10 mln. EUR.

               (47)

               Galiausiai bendrovė „Cimos“ planuoja rinkos sąlygomis pasiskolinti 25 mln. EUR ir iš šių lėšų pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui, 2018–2019 m., finansuoti savo veiklą.

         3.2.   VEIKLOS RESTRUKTŪRIZAVIMAS

               (48)

               Restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta iš pradžių, numatyta restruktūrizuojant veiklą laikytis taupaus valdymo, konsoliduoti gamybos pajėgumus, sustiprinti verslo padalinių vaidmenį ir atsakomybę, patobulinti pirkimą, optimizuoti atsargas ir restruktūrizuoti žmogiškuosius išteklius. Šios priemonės įgyvendinamos, tačiau pagal atnaujintą planą jos sugriežtintos ir išplėstos, atsižvelgiant į PS poveikį veiklai.

               (49)

               Pirmiausia veiklos restruktūrizavimo priemonėmis bus padaryta daugiau poveikio grupės darbuotojų skaičiui, darbo sąnaudoms ir pridėtinėms išlaidoms, negu planuota iš pradžių, siekiant kuo anksčiau gauti pelno ir grynųjų pinigų. Siekiant šio tikslo ir atsižvelgiant į tai, kad pardavimo mastas sumažėjo, o išlaikymo sąnaudos padidėjo labiau, negu planuota iš pradžių, pakeistomis priemonėmis tikimasi sutaupyti daugiau, negu planuota iš pradžių.

               (50)

               Bendrovės apskaitoma veikla ilgainiui sumažės, nes 2019 m. tikimasi užbaigti tris ketvirtadalius vykdomų projektų. Esamos veiklos sumažėjimą reikės kompensuoti naujais projektais. Tuo tikslu bendrovė įgyvendins pardavimo priemones, svarbiausios jų – sieks išlaikyti ilgalaikius klientus, bendradarbiaudama su jais nuo pat produkto kūrimo etapo, skverbsis į naujas rinkas su esamais produktais ir kurs naujus produktus esamoms ir naujoms rinkoms. Prognozuojama, kad pajamos iš pardavimo 2015–2018 m. mažės, o 2019 m. pradės augti. Kad dėl priemonių bus patirta papildomų sąnaudų nenumatoma.

               (51)

               Bendrovė „Cimos“ planuoja darbuotojų skaičių sumažinti nuo 6 855 darbuotojų 2014 m. gegužės mėn. iki […] (19) darbuotojų […] ir tikisi dėl to per metus sutaupyti […] EUR. Apskaičiuota, kad su tuo susijusios išeitinių išmokų sąnaudos sudarys […] EUR ir bus patirtos […].

               (52)

               Bendrovė nusprendė 2014–2016 m. gamyklų skaičių sumažinti nuo 20 iki 13 ir taip konsoliduoti gamybos pajėgumus bei sutelkti dėmesį į pagrindinę veiklą. Numatoma, kad iš pardavimo bus gauta 5,1 mln. EUR, dėl to pagerės likvidumas. Be to, 2013–2014 m. bendrovė „Cimos“ pardavė savo patronuojamąsias bendroves „TPS Labin“, „TPS Novi Knezevac“ (žemės ūkio padalinys), „Litostroj Power“ (energetikos padalinys) ir „Cimos Titan“ (įrenginių padalinys) ir iš to iš viso gavo apie 25 mln. EUR.

               (53)

               Plane numatytos kokybės gerinimo priemonės, skirtos darbo procesams, pvz., medžiagų srauto, vidaus pakavimo, pjaustymo įrenginių naudojimo ir atsargų valdymo procesams, tobulinti. Dar bus įgyvendintos priemonės, kuriomis bus tobulinami gamybos procesai, įskaitant tam tikrų gamybos linijų pertvarkymą ir perkėlimą, kai kurių naudojamų medžiagų pakeitimą kitomis arba atsisakymą ir darbo įrangos atnaujinimą, remontą ir pakeitimą kita. Numatoma, kad metinė nauda, kurios bus gauta įgyvendinus šias priemones, išaugs nuo 0,9 mln. EUR 2015 m. iki 5 mln. EUR po 2017 m.

               (54)

               Tiekimo grandinėje bendrovė ketina sumažinti […] skaičių, sumažinti pagrindines transportavimo sąnaudas, sumažinusi gaminių žinomiems klientams kiekį, supaprastinti medžiagų srautus tarp gamyklų ir sumažinti […], sutartis skirdama konkurso būdu. Numatoma, kad tiekimo grandinės sąnaudos nuo 2018 m. galiausiai bus sumažintos iki 5,3 mln. EUR per metus. Numatoma, kad iki to laiko sutaupomų lėšų laipsniškai daugės, nuo 1,8 mln. EUR 2015 m. iki 4,1 mln. EUR 2017 m.

               (55)

               Bendrovė taip pat ketina derėtis dėl kiekio nuolaidų su savo esamais tiekėjais […], siekdama užtikrinti, kad jai būtų taikomos palankesnės kainos, centralizuoti pirkimo funkciją ir taip patobulinti pirkimo procesą. Dėl esamų likvidumo problemų daugelis tiekėjų atsisakė bendradarbiauti su bendrove „Cimos“, dėl to jos galimybės optimizuoti sąnaudas pakeitus tiekėjus buvo ribotos. Tikimasi, kad užbaigus PS procedūrą, ši padėtis pasikeis. Numatoma, kad, patobulinus pirkimo procesą, 2015–2018 m. gauta nauda pasieks 11,3 mln. EUR.

               (56)

               Įgyvendinant pridėtinių išlaidų mažinimo priemones, pirmiausia stengiamasi mažinti paslaugų (komunalinių, IT, telekomunikacijų, valymo ir apsaugos) sąnaudas ir kitas veiklos sąnaudas (pvz., mokesčius bankams, nuomos sąnaudas) ir atsisakyti su verslu nesusijusios reklaminės veiklos (dotacijų vietos sporto klubams). Numatoma, kad dėl šių priemonių 2015 m. bus sutaupyta 0,3 mln. EUR, vėliau – 0,6 mln. EUR per metus.

               (57)

               Įgyvendindama atsargų optimizavimo priemonę, bendrovė „Cimos“ planuoja geriau kontroliuoti pasenusias atsargas, įdiegti atsargų konsignacijos sistemą, dažniau organizuoti pristatymą, sumažinti žaliavų atsargas, padidinti pagamintų prekių atsargas ir taip pagerinti klientams teikiamas paslaugas.

         3.3.   RESTRUKTŪRIZAVIMO SĄNAUDŲ IR FINANSAVIMO ŠALTINIŲ APŽVALGA

               (58)

               Pagal restruktūrizavimo planą restruktūrizavimo sąnaudos iš viso sudaro 350,7 mln. EUR, jas ketinama padengti iš nuosavo įnašo (329 mln. EUR) ir iš valstybės pagalbos (21,7 mln. EUR). Restruktūrizavimo sąnaudos ir finansavimo šaltiniai apibendrinti 4 lentelėje.

                  4 lentelė

                  Restruktūrizavimo sąnaudos ir finansavimo šaltiniai

                           (mln. EUR)

                           Restruktūrizavimo sąnaudų straipsnis

                           Finansavimo šaltinis

                           Skolų grąžinimas prekybos kreditoriams

                           113,1

                           Deklaruotas nuosavas įnašas

                           329,0

                           Ankstesni ir 2014 m. prekybos nuostoliai

                           65,2

                           Kapitalo išlaidos

                           18,3

                           Valstybės pagalba, apie kurią pranešta (į nuosavą kapitalą konvertuota sanavimo pagalba)

                           21,7

                           Klientų finansuotų kapitalo išlaidų grąžinimas

                           9,8

                           Nuostolis dėl „Litostroj Power“ pardavimo

                           17,5

                           Nuostolis dėl „Cimos Titan“ pardavimo

                           2,5

                           Skolos, susijusios su „Litostroj Power“, grąžinimas

                           21,4

                           Išeitinės išmokos

                           8,4

                           Užmokestis restruktūrizavimo patarėjui

                           3,0

                           Baudos už nuomą ir netesybų mokesčio grąžinimas

                           2,3

                           Ribotas nuosavo kapitalo ir minimalus grynųjų pinigų kiekis

                           49,0

                           Palūkanos už sanavimo pagalbą

                           1,2

                           Naujo finansavimo lėšų grąžinimas

                           39,0

                           Iš viso sąnaudų

                           350,7

                           Iš viso finansavimo šaltinių

                           350,7

                              Šaltinis: restruktūrizavimo planas.

               (59)

               Deklaruojamas nuosavas įnašas sudaro 94 % visų restruktūrizavimo sąnaudų.

      Restruktūrizavimo sąnaudos

               (60)

               Dėl riboto likvidumo bendrovė „Cimos“ sukaupė nemažai prekybos skolų; norint užtikrinti tolesnį tiekimą ir veiklos stabilumą, jas reikia grąžinti. Iki PS inicijavimo bendrovė grąžino 20,5 mln. EUR prekybos skolų ir dar turi grąžinti 92,6 mln. EUR skolą, kurios, sudarius PS, dar buvo negrąžinusi. Iš viso bendrovė „Cimos“ turi grąžinti 113,1 mln. EUR.

               (61)

               2014 m. duomenimis, bendrovė prognozavo, kad susikaupę nuostoliai sudaro 211,4 mln. EUR, neigiamas nuosavas kapitalas – 155,6 mln. EUR. Pagal PS taisykles, tam, kad restruktūrizuojama bendrovė užbaigus PS būtų laikoma gyvybinga, nuosavas kapitalas negali būti neigiamas. Taigi, susikaupusius nuostolius reikia padengti. Pirmiau nurodytą sumą reikia pakoreguoti pagal 4 lentelėje atskirai parodytus straipsnius (nuostoliai iš pardavimo, išeitinės išmokos, užmokestis restruktūrizavimo patarėjui, bauda už nuomą ir skolų grąžinimas prekybos kreditoriams). Likutis sudaro 65,2 mln. EUR – tai praeityje patirti prekybos nuostoliai, kuriuos reikia padengti per restruktūrizavimo procesą.

               (62)

               Kaip paminėta 45 konstatuojamojoje dalyje, paskutiniais metais kapitalo išlaidos dėl trūkstamo likvidumo buvo nepakankamos. Dėl to gamyba dažnai vėlavo, ir bendrovė „Cimos“ negalėjo įvykdyti savo įsipareigojimų klientams. Plane numatytomis kapitalo išlaidomis ketinama užtikrinti, kad bendrovė „Cimos“ įvykdytų savo būsimus sutartinius įsipareigojimus, taigi jos yra būtinos, norint atkurti gyvybingumą.

               (63)

               Dalį kapitalo išlaidų, 9,8 mln. EUR, finansuos klientai, suteikdami paskolą. Šią paskolą bendrovė „Cimos“ turės grąžinti, taigi tai yra restruktūrizavimo sąnaudos.

               (64)

               Pardavusi savo patronuojamąsias įmones „Litostroj Power“ (energetikos padalinį) ir „Cimos Titan“ (įrenginių padalinį), „Cimos“ pripažino 20 mln. EUR nuostolį iš pardavimo, dėl jo 61 konstatuojamojoje dalyje aptarti nuostoliai padidėja.

               (65)

               Pajamas iš įmonės „Litostroj Power“ pardavimo, kurias sudarė 21,4 mln. EUR, bendrovė „Cimos“ panaudojo bankų paskoloms grąžinti, kaip to reikalauta pagal finansavimo susitarimus.

               (66)

               Atleidus darbuotojus, kaip numatyta veiklos restruktūrizavimo planuose, bus patirta 8,4 mln. EUR išeitinių išmokų sąnaudų.

               (67)

               Bendrovė pasamdė konsultantus, kad šie padėtų valdybai suplanuoti ir vykdyti restruktūrizavimo procesą. Apskaičiuota, kad su tuo susijusios profesionalių paslaugų sąnaudos sieks […] EUR.

               (68)

               Pagal sandorį, sudarytą su nuomotoju (žr. 43 konstatuojamąją dalį) bendrovė „Cimos“ privalo iš karto įvykdyti dalį savo įsipareigojimų, taip pat – sumokėti baudą.

               (69)

               Kad bendrovė „Cimos“ galėtų savarankiškai veikti rinkoje, jai nepakanka padengti susikaupusių nuostolių. Automobilių sektoriuje yra įprasta, kad klientai nustato, jog konkursuose dalyvauti galima tik tada, jeigu skolos ir nuosavo kapitalo santykis yra pakankamas. Jeigu bendrovė „Cimos“ nori teikti konkurso pasiūlymus (jai to reikia, kad pasiektų planuojamus pardavimo tikslus ir galiausiai vėl taptų gyvybinga), jos nuosavo kapitalo lygis privalo siekti minimalią ribą; apskaičiuota, kad ji yra 39 mln. EUR. Be to, jai reikia 10 mln. EUR, kad užtikrintų pakankamas pinigų atsargas, būtinas likvidumui stabilizuoti ir pasitikėjimui rinkoje susigrąžinti, kai užbaigs nemokumo procedūrą.

               (70)

               Palūkanos už bendrovės naudojantis sanavimo pagalbos garantija rinkoje pasiskolintą sumą, susikaupusios iki 2014 m. birželio 3 d., būtent iki PS pradžios, siekia 1,2 mln. EUR, jas per restruktūrizavimo procesą reikės grąžinti.

               (71)

               Bendrovė „Cimos“ taip pat turės grąžinti skolą, susidariusią dėl 41 konstatuojamojoje dalyje aprašyto naujo finansavimo. Slovėnija pranešė, kad su tuo susijusios restruktūrizavimo sąnaudos sudaro 39 mln. EUR.

      Finansavimo šaltiniai

               (72)

               Pranešta, kad nuosavą įnašą sudaro šie šaltiniai: naujas finansavimas (žr. 41 konstatuojamąją dalį), bendrovės „Cimos“ ir klientų skirtos lėšos kapitalo išlaidoms padengti (žr. 45 konstatuojamąją dalį), pajamos iš patronuojamosios įmonės „Lotostroj Power“ pardavimo (žr. 52 konstatuojamąją dalį), nauda, gauta dėl finansinio restruktūrizavimo priemonių, aprašytų 3.1 skirsnyje, ir bendrovės „Cimos“ įnašas restruktūrizuojant skolą tiekėjams (žr. 42 konstatuojamąją dalį). Nuosavo įnašo šaltiniai išsamiai analizuojami 8.8 skirsnyje.

               (73)

               Valstybės pagalbą, apie kurią pranešta, sudaro 21,7 mln. EUR valstybės reikalavimo bendrovei „Cimos“, susijusio su sanavimo pagalbos garantija, konvertavimas į nuosavą kapitalą.

         3.4.   ILGALAIKIO GYVYBINGUMO ATKŪRIMAS

               (74)

               Restruktūrizavimo plane numatyta, kad 2014–2016 m. įgyvendinus restruktūrizavimo priemones, pagal realų scenarijų gyvybingumas bus atkurtas 2015 m., pagal pesimistinį – 2017 m. Kai kurie pagal realų scenarijų prognozuojami finansiniai duomenys pateikti 5 lentelėje.

                  5 lentelė

                  Kai kurie pagal realų scenarijų prognozuojami finansiniai duomenys

                           (skaičiai mln. EUR)

                           2014 m.

                           2015 m.

                           2016 m.

                           2017 m.

                           2018 m.

                           2019 m.

                           Grynasis pardavimas

                           370,4

                           358,1

                           327,2

                           321,8

                           316,0

                           345,0

                           Pelnas neatskaičius palūkanų ir mokesčių (angl. EBIT)

                           – 7,7

                           10,1

                           10,7

                           11,6

                           12,1

                           18,8

                           Grynasis pelnas (nuostolis)

                           – 77,8

                           2,1

                           2,9

                           4,2

                           5,0

                           11,1

                           Apyvartinis pinigų srautas

                           2,9

                           19,0

                           32,1

                           40,5

                           34,1

                           27,6

                           Nuosavas kapitalas

                           – 155,6

                           53,2

                           56,2

                           60,4

                           65,4

                           76,4

                           Kapitalo grąža

                           —

                           3,9 %

                           5,2 %

                           7,0 %

                           7,6 %

                           14,5 %

                              Šaltinis: restruktūrizavimo planas.

         3.5.   KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

               (75)

               Kaip kompensacinę priemonę bendrovė „Cimos“ siūlo parduoti tris automobilių segmento, savo pagrindinės veiklos, verslo padalinius, būtent gamyklas, esančias […]. Gamyklos buvo pelningos ir iki restruktūrizavimo bendrovė „Cimos“ iš jų gaudavo apie 4 % visų savo pajamų.

               (76)

               Be to, bendrovė pardavė tris nepagrindinės veiklos, būtent žemės ūkio, energetikos ir įrenginių, padalinius; iki restruktūrizavimo bendrovė „Cimos“ iš jų gaudavo apie 20 % visų savo pajamų, šie padaliniai buvo pelningi.

                  6 lentelė

                  Parduotų verslo padalinių finansiniai veiklos rezultatai iki restruktūrizavimo

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           „Cimos“ pajamų dalis
                           (%)

                           Bendrasis pelnas, mln. EUR

                           „Cimos“ pajamų dalis
                           (%)

                           Bendrasis pelnas, mln. EUR

                           „Cimos“ pajamų dalis
                           (%)

                           Bendrasis pelnas, mln. EUR

                           (…)

                           1,1

                           2,3

                           1,0

                           1,5

                           1,0

                           1,2

                           (…)

                           0,9

                           0,9

                           0,8

                           0,8

                           1,0

                           1,0

                           (…)

                           1,6

                           1,9

                           1,4

                           1,5

                           2,0

                           2,2

                              Pagrindinė veikla iš viso

                              3,6

                              5,1

                              3,2

                              3,8

                              4,0

                              4,4

                           Žemės ūkis

                           0,9

                           1,5

                           1,2

                           2,7

                           0,9

                           1,2

                           Energetika

                           11,4

                           22,6

                           12,2

                           28,1

                           9,7

                           14,4

                           Įrenginiai

                           5,0

                           5,3

                           6,8

                           6,6

                           8,5

                           6,3

                              Nepagrindinė veikla iš viso

                              17,3

                              29,4

                              20,2

                              37,4

                              19,1

                              21,9

                              Šaltinis:2015 m. sausio 30 d. atsakymas į prašymą pateikti informacijos.

               (77)

               Pardavus pirmiau nurodytą turtą, vienintelis bendrovei „Cimos“ likęs verslo padalinys bus automobilių padalinys, vykdantis pagrindinę bendrovės veiklą.

         3.6.   SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

               (78)

               2014 m. balandžio 9 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo, kompensacinių priemonių ir nuosavo įnašo.

               (79)

               Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas atrodė abejotinas. Pagal restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta iš pradžių, pateiktas finansines prognozes numatyta, kad bendrovė patirs grynųjų nuostolių ir kad jos pinigų srautai bus neigiami net ir po restruktūrizavimo. Be to, tai, ar pagal restruktūrizavimo planą, apie kurį pranešta iš pradžių, pavyks atkurti bendrovės „Cimos“ gyvybingumą, labai priklausė nuo savanoriško restruktūrizavimo susitarimo sudarymo. Kadangi iki to laiko, kai priimtas sprendimas pradėti procedūrą, jokio susitarimo nebuvo sudaryta, ši prielaida laikyta nerealistiška. Tai patvirtino ir vėlesni įvykiai. Šalims nepavyko susitarti dėl savanoriško skolos restruktūrizavimo, ir kreditoriai inicijavo PS procedūrą.

               (80)

               Siūlytos kompensacinės priemonės, kurias sudarė žemės ūkio, įrenginių ir energetikos padalinių pardavimas, neatrodė susijusios su pagrindine bendrovės rinka, taip pat nebuvo įrodymų, kad visa veikla, kurios ketinta atsisakyti, iki restruktūrizavimo nebuvo nuostolinga, kaip to reikalaujama Sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos gairių (20) (toliau – gairės) 40 punkte.

               (81)

               Be to, atrodė, kad dviejų viešųjų akcininkų vykdomas bendrovės „Cimos“ rekapitalizavimas ir numatoma piniginė nauda dėl skolos bankams, daugiausia skolos valstybiniams bankams, restruktūrizavimo (iš pradžių pranešta kad tai nuosavo įnašo šaltiniai), apima valstybės pagalbą. Jeigu tai pasitvirtintų, šios priemonės neatitiktų gairių, nes gairėse nurodyta, kad nuosavam įnašui valstybės pagalbos naudoti negalima. Priimant sprendimą pradėti procedūrą, vienintelis priimtinas nuosavo įnašo šaltinis, būtent pajamos iš žemės ūkio padalinio pardavimo, sudarė 0,5 % restruktūrizavimo sąnaudų, vadinasi, buvo daug mažesnis už reikalaujamą 50 % ribą.

         4.   SLOVĖNIJOS PASTABOS

               (82)

               Atsakydama į sprendimą pradėti procedūrą, Slovėnija informavo Komisiją, kad restruktūrizavimo plano, apie kurį pranešta, turinys bus atnaujintas, atsižvelgiant į 2014 m. birželio 3 d. pradėtą PS procedūrą.

               (83)

               Kadangi derybos dėl PS dar vyko, Slovėnija nepateikė duomenų apie pakeitimus, tačiau patvirtino, kad galimybė, jog du viešieji akcininkai rekapitalizuos bendrovę „Cimos“, nebesvarstoma. Aptardama kitas priemones, apie kurias pranešta iš pradžių, Slovėnija paaiškino, kad šių priemonių negalima įvertinti, kol jos nėra pakankamai tiksliai apibrėžtos pagal PS. Vis dėlto Slovėnija pateikė pastabų dėl kai kurių sprendime pradėti procedūrą iškeltų klausimų.

               (84)

               Į Komisijos abejones dėl valstybinių bankų veiksmų priskirtinumo valstybei, Slovėnija atsakė, kad visi šie bankai veikia rinkoje pagal komercinius principus. Jų sprendimai dėl bendrovės „Cimos“ buvo grindžiami vien ekonominiais interesais, Vyriausybės tarnybos jiems įtakos nepadarė, šie sprendimai priimti lygiagrečiai privačių kreditorių, kurie taip pat dalyvavo inicijuojant PS, sprendimams.

               (85)

               Dėl banko DUTB Slovėnija tvirtina, kad jis bendrovės „Cimos“ restruktūrizavime dalyvavo be politinio įsikišimo. Keturi iš septynių jo valdybos narių yra ne slovėnai, turi daug tarptautinės patirties ir jais pasitikima. Kredito ir turto valdymo sprendimai priimami veiklos valdymo komitete, kuris turi aiškiai apibrėžtus įgaliojimus ir kompetenciją.

               (86)

               Bankas „SID Banka“ (toliau – SID) bendrovės „Cimos“ restruktūrizavime dalyvauja nepriklausomai nuo Slovėnijos Vyriausybės. Tam tikras ribas viršijantiems sandoriams leidimą turi duoti stebėtojų taryba; stebėtojų tarybos narius skiria Vyriausybė, tačiau jie turi būti nepriklausomi nuo Vyriausybės. Slovėnija pripažino, kad banko SID, kaip plėtros banko, misija skiriasi nuo komercinių bankų tikslų (pvz., gauti kuo daugiau pelno), bet tvirtino, kad bankas SID valdomas pagal tokias pačias taisykles, kaip privatūs bankai.

               (87)

               Slovėnija atkreipė dėmesį į Komisijos abejones dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo ir paskelbė užtikrinsianti, kad šios abejonės atnaujintame restruktūrizavimo plane būtų pašalintos.

               (88)

               Dėl kompensacinių priemonių Slovėnija pažymėjo, kad restruktūrizavimo pagalbą bendrovei „Cimos“ galima patvirtinti be kompensacinių priemonių, nes bendrovės „Cimos“ rinkos dalis yra maža arba nereikšminga ir kad bendrovė yra įsikūrusi remtinoje vietovėje. Ji taip pat tvirtino, kad nei pagal teismų praktiką, nei gairėse nėra nustatyta, kad kompensacinių priemonių būtina imtis tik bendrovės pagrindinėse rinkose po restruktūrizavimo. Galiausiai Slovėnija pažymėjo, kad žemės ūkio, įrenginių ir energetikos padalinių pardavimas reikšmingai paveiks bendrovės „Cimos“ konkurencinę poziciją automobilių segmente, nes sumažės išteklių, kuriais bendrovė anksčiau galėjo naudotis, kadangi parduoti verslo padaliniai uždirbdavo pelno.

               (89)

               Dėl nuosavo įnašo Slovėnija pažymėjo, kad skolos restruktūrizavimą, tiek, kiek jam nenaudojama valstybės pagalba, galima pripažinti nuosavu įnašu.

         5.   SUINTERESUOTOSIOS ŠALIES PASTABOS

               (90)

               Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies, bendrovės „Cimos“, pastabas. Bendrovė „Cimos“ visapusiškai pritarė Slovėnijos atsakyme dėl sprendimo pradėti procedūrą pateiktoms pastaboms. Ji taip pat pabrėžė bendrovės socialinę–ekonominę svarbą šaliai bei regionui ir pareiškė tikinti galimybe atkurti gyvybingumą.

         6.   KITOS PASTABOS

               (91)

               2014 m. rugsėjo mėn.–2015 m. kovo mėn. Komisija gavo keletą laiškų iš Kanados bendrovei „Hormess International Limited“ atstovaujančios pilietės Olgos Filakovič. Savo laiškuose O. Filakovič tvirtina, kad bendrovės „Cimos“ balansas apgaulingai padidintas bent 20 mln. EUR išplautų lėšų, šios lėšos (pridėjus susikaupusias palūkanas) yra Slovėnijos suteikta 35 mln. EUR restruktūrizavimo pagalba; kad jos bendrovė turi teisę gauti žalos kompensaciją ir kaip kreditorė reikalauja, kad bendrovė „Cimos“ ir Slovėnija sumokėtų 60 mln. EUR (ši suma kaip gautina suma esą užregistruota Koperio apygardos teisme); kad bendrovė „Cimos“ suklastojo finansinius dokumentus, norėdama nuslėpti skolas jos klientams, susijusias su biurų pastatu, kuris bendrovei „Cimos“ nepriklausė, bet kurį bendrovė pardavė už 9,75 mln. EUR

               (92)

               Komisija pažymi, kad suinteresuotosios trečiosios šalys buvo paragintos pateikti pastabas pranešimu, paskelbtu drauge su sprendimu pradėti procedūrą 2014 m. gegužės 23 d. ES oficialiajame leidinyje (21). Pastabų pateikimo terminas baigėsi 2014 m. birželio 23 d. Vis dėlto, atsižvelgdama į O. Filakovič prašymą, Komisija per šį tyrimą atsižvelgė į jos pateiktą informaciją. Kaltinimai įvertinti 160 konstatuojamojoje dalyje.

         7.   SLOVĖNIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ IR KITŲ PASTABŲ

               (93)

               Slovėnija į bendrovės „Cimos“ pastabas neatsakė.

               (94)

               Reaguodama į O. Filakovič pastabas ir atsakydama į Komisijos 2014 m. gruodžio 18 d. prašymą pateikti informacijos, Slovėnija atmetė visus kaltinimus ir paskelbė, kad jie visiškai neteisingi, nesuprantami ir nepagrįsti jokiais įrodymais. Pirmiausia Slovėnija paaiškino, kad, vykdant privalomus PS procedūros reikalavimus, nepriklausomas auditorius atliko bendrovės „Cimos“ finansinių ataskaitų auditą ir paskelbė besąlyginę audito nuomonę. Dėl nurodytos esą 60 mln. EUR žalos Slovėnija patikino, kad bendrovė „Cimos“ neturi jokių įsipareigojimų bendrovei „Hormess International“. 2014 m. gruodžio mėn. bendrovė „Hormess International“ ir Slovėnijos bendrovė „SOF ING d.d.“ per PS procedūrą pateikė ieškinį teismui prieš bendrovę „Cimos“ dėl maždaug 61 mln. EUR, tačiau ieškinys neįtrauktas į PS administratoriaus nagrinėjamus ieškinius, todėl Koperio teisme nebuvo užregistruotas kaip PS procedūros dalis. Galiausiai dėl biurų pastato pardavimo Slovėnija patvirtino, kad bendrovė „Cimos“ buvo pastato savininkė, 2001 m. pastatą pardavė bendrovei „Berny Commerce d.o.o“, ši bendrovė 2002 m. nustatyta tvarka užsiregistravo žemės registre kaip savininkė ir kad prieš bendrovę „Cimos“ nėra pateikta jokio su tuo susijusio ieškinio.

         8.   PAGALBOS ĮVERTINIMAS

   8.1.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

               (95)

               Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

               (96)

               Vadinasi, tam, kad priemonė būtų pripažinta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, turi būti įvykdyti visi šie kriterijai: turi būti naudojami valstybiniai ištekliai, priskirtini prie valstybės išteklių, gavėjui suteiktas atrankusis pranašumas, konkurencijai daromas iškraipomasis poveikis (arba keliama tokia grėsmė) ir veikiama valstybių narių tarpusavio prekyba.

      1 priemonė

               (97)

               Priemonę turi suteikti Finansų ministerija, tad akivaizdu, kad tam naudojami valstybiniai ištekliai ir kad jie priskirtini valstybei.

               (98)

               Priemonę ketinama suteikti vienai konkrečiai įmonei, būtent bendrovei „Cimos“. Priemonę sudaro 21,7 mln. EUR skolos konvertavimas į nuosavą kapitalą ir 14,5 mln. EUR valstybės reikalavimo bendrovei „Cimos“, susijusio su sanavimo pagalbos garantija (22), terminų perplanavimas. Sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė išvadą, kad skolos pagal valstybės reikalavimą konvertavimas į nuosavą kapitalą yra valstybės pagalba. Ši išvada lieka galioti, ir Slovėnija jos neginčija.

               (99)

               Slovėnija tvirtina, kad valstybės reikalavimo terminų perplanavimas nėra pagalba, nes terminus ketinama perplanuoti, atsižvelgiant į bendrovės „Cimos“ skolą kitiems PS dalyvaujantiems kreditoriams. Komisija mano, kad sanavimo pagalbos garantija ir su ja susijusio valstybės reikalavimo terminų perplanavimas yra vienos operacijos dalys, net jei jai naudojamos kelios finansinės priemonės. Šiuo atžvilgiu perplanavus terminus tik pailginamas dėl sanavimo pagalbos bendrovei „Cimos“ suteikiamo pranašumo laikotarpis. Tą patvirtina ir tai, kad 2013 m. lapkričio 3 d., kai Slovėnija pranešė apie viso reikalavimo, susijusio su sanavimo pagalba, konvertavimą į nuosavą kapitalą, kiti to meto PS dalyvaujantys kreditoriai nesutiko restruktūrizuoti bendrovės „Cimos“ skolos. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad valstybės reikalavimo terminų perplanavimu bendrovei „Cimos“ suteikiamas atrankusis pranašumas.

               (100)

               Be to, nekeisdama ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje padarytos išvados, Komisija pažymi, kad nei valstybės reikalavimo konvertavimas, nei terminų perplanavimas neatitiktų rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo, kaip paaiškinta toliau, 104–107 konstatuojamosiose dalyse.

               (101)

               Pagaliau šia priemone gali būti pagerinta bendrovės „Cimos“ konkurencinė padėtis automobilių rinkoje, kurioje konkuruojama su kitomis valstybėmis narėmis. Todėl ja iškraipoma konkurencija arba keliama tokia grėsmė ir daroma įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai.

               (102)

               Atsižvelgdama į 97–101 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą vertinimą, Komisija mano, kad 1 priemonė yra valstybės pagalba.

      2 priemonė

               (103)

               Priemonę turi suteikti Slovėnijos Respublika, tad akivaizdu, kad tam naudojami valstybiniai ištekliai ir kad priemonė priskirtina valstybei.

               (104)

               Remiantis teismų praktika, viešojo organo arba viešosios įmonės vykdomais ekonominiais sandoriais pranašumas kitai sandorio šaliai nesuteikiamas, todėl šie ekonominiai sandoriai nėra pagalba, jeigu jie yra vykdomi įprastomis rinkos sąlygomis (23) (rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo (REVV) principas). Šis principas suformuluotas atsižvelgiant į įvairius ekonominius sandorius. Pirmiausia, norint nustatyti, ar su skolos reikalavimais susijusiais sandoriais teikiama valstybės pagalba, reikia palyginti viešųjų kreditorių ir hipotetinių panašioje padėtyje esančių privačių kreditorių elgseną (REVV kriterijus).

               (105)

               Bet kuris apdairus rinkos ekonomikos kreditorius paprastai atliktų savą skolos restruktūrizavimo finansinio rezultato ex ante analizę, pavyzdžiui, palygintų pagal skolos restruktūrizavimo scenarijų ir pagal alternatyvų scenarijų, šiuo atveju – jeigu bendrovė „Cimos“ bankrutuotų, numatomą susigrąžinti sumą.

               (106)

               Todėl jeigu valstybė narė tvirtina, kad ekonominis sandoris atitinka REVV kriterijų, ji privalo pateikti įrodymų, kad sprendimas vykdyti sandorį priimtas remiantis vertinimu, kurį racionalus privatus kreditorius būtų atlikęs, kad nustatytų sandorio pelningumą.

               (107)

               Šioje byloje Slovėnija nepateikė įrodymų, kad sutikdama su skolos restruktūrizavimo sąlygomis, valstybė veikė kaip racionalus rinkos kreditorius. Slovėnija remiasi nepriklausomo FRP vertintojo ataskaita, kurioje konstatuota, kad visi kreditoriai, vertinant bendrai, pagal PS procedūrą susigrąžintų daugiau negu bendrovei „Cimos“ bankrutavus (24). Tačiau ataskaitoje nenurodyta, kiek lėšų susigrąžintų vien valstybė, jeigu pasirinktų alternatyvų scenarijų. Negalima atmesti galimybės, kad, nors visiems kreditoriams, vertinant bendrai, būtų naudingiau sutikti su PS, valstybė pagal savo reikalavimą būtų galėjusi susigrąžinti daugiau lėšų, jeigu būtų pasirinkusi alternatyvų scenarijų. Bet kuriuo atveju visų kreditorių lygmeniu atliktos analizės atskiram privačiam kreditoriui nepakaktų sprendimui dėl tolesnių veiksmų priimti, nes turimos užtikrinimo priemonės, reikalavimų eiliškumas ir pan. gali skirtis. Todėl Komisija mano, kad šia priemone bendrovei „Cimos“ suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas.

               (108)

               101 konstatuojamojoje dalyje aptartas 1 priemonės poveikio konkurencijai ir prekybai vertinimas galioja ir 2 priemonei.

               (109)

               Atsižvelgdama į 103–108 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą vertinimą, Komisija mano, kad 2 priemonė yra valstybės pagalba.

      3 priemonė

               (110)

               Komisija pažymi, kad bankas „Gorenjska Banka“ yra privatus subjektas, o IFC priklauso Pasaulio banko grupei, todėl šių dviejų subjektų veiksmai nepriskirtini valstybei.

               (111)

               Kitų 3 priemonėje dalyvaujančių bankų, NLB, „Abanka“, „Banka Celje“ ir NKBM, akcijų dauguma priklauso valstybei, valstybė turi balsų daugumą jų valdybose ir stebėtojų tarybose. Tai priskirtinumo požymis. Tačiau įstatuose, valdymo struktūroje arba kituose šaltiniuose Komisija nerado įrodymų, kad valstybė darė įtaką bankų sprendimams dėl aptariamos priemonės vykdymo precedentiniame sprendime Stardust–Marine aptartais aspektais (25). Slovėnija kaip tik pateikė vidaus dokumentus, iš kurių matyti, kad kiekvienas šių bankų įvertino pasiūlytas restruktūrizavimo sąlygas pagal ekonominius kriterijus ir laikydamasis savo įprastos sprendimų priėmimo vidaus tvarkos. Be to, banko NLB įvykdytas skolos konvertavimas į nuosavą kapitalą, nagrinėtas bendrovės „Adria Airways“ byloje, taip pat nelaikytas priskirtinu valstybei (26). Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad bankų NLB, „Abanka“, „Banka Celje“ ir NKBM sprendimai dalyvauti 3 priemonėje nepriskirtini valstybei.

               (112)

               DUTB yra valstybei priklausanti bendrovė, 2013 m. įsteigta siekiant palengvinti didelių likvidumo ir mokumo problemų turinčių bankų restruktūrizavimą. Vėlgi, valstybės nuosavybė yra priskirtinumo požymis, tačiau per se nepakankamas tam, kad priemonė būtų laikoma priskirtina valstybei. Komisija rado įrodymų, kad bankas DUTB sprendimus dėl bendrovės „Cimos“ priėmė savarankiškai. Pirma, pagal banko DUTB steigimo teisės aktą tokiems sprendimams, kaip dėl bendrovės „Cimos“, Vyriausybės leidimo nereikia. Antra, banko DUTB valdymo struktūra atitinka banko veiklos organizavimo struktūrą, nes sprendimus priima kreditų komitetas. Konkretų sprendimą dėl bendrovės „Cimos“ priėmė aukščiausiojo rango valdybos kreditų komitetas. Trys iš septynių valdybos narių yra ne slovėnai, visi, išskyrus vieną, dirba finansų sektoriuje. Vienintelis valdybos narys, kuris atstovauja viešajai administracijai (buvęs Finansų ministerijos valstybės sekretorius) balsavo prieš bendrovės „Cimos“ restruktūrizavimą, bet jo balsą nusvėrė kitų valdybos narių balsai. Galiausiai Slovėnija pateikė vidaus dokumentus, iš kurių matyti, kad bankas DUTB taip pat vertino pasiūlytas restruktūrizavimo sąlygas pagal ekonominius kriterijus. Todėl Komisija mano, kad banko DUTB sprendimas dalyvauti 3 priemonėje nepriskirtinas valstybei.

               (113)

               Šiomis aplinkybėmis taip pat reikia pažymėti, kad nekeičiant 110 ir 112 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados, visi 111 konstatuojamojoje dalyje paminėti kreditoriai, įskaitant banką DUTB, atliko ex ante analizę ir lygino įvairią veiksmų eigą bei padarė išvadą, kad bus susigrąžinta daugiau lėšų bendrovę „Cimos“ restruktūrizavus, o ne likvidavus. Todėl galima laikyti, kad šių kreditorių susitarimas skolą konvertuoti į nuosavą kapitalą atitinka REVV kriterijų ir juo nesuteikiama ekonominio pranašumo bendrovei „Cimos“.

               (114)

               „SID Banka“ yra 100 % valstybei priklausantis Slovėnijos eksporto ir plėtros bankas. Visus banko SID stebėtojų tarybos narius, leidusius priimti sprendimą dėl bendrovės „Cimos“, paskyrė Vyriausybė, be to, trys iš šių septynių narių dirba valstybės struktūrose. Remiantis Slovėnijos eksporto ir plėtros banko įstatymo 8 straipsniu, visi banko SID sprendimai turi būti priimami atsižvelgiant į Slovėnijos plėtros viziją. Pati Slovėnija pripažįsta, kad SID, kaip plėtros banko, misija skiriasi nuo komercinių bankų tikslų (pvz. uždirbti kuo daugiau pelno). Bankas SID sutiko su mažiausiai palankiomis skolos restruktūrizavimo sąlygomis iš visų PS dalyvaujančių kreditorių, nes sutiko, kad 58 % skolos dalis būtų nurašyta, nors nė vienas iš likusiųjų PS dalyvaujančių kreditorių nesutiko nurašyti jokios skolos dalies ir vietoj to nusprendė konvertuoti skolą į nuosavą kapitalą, kad ateityje galėtų pasinaudoti kapitalo, kurį sudaro iš bendrovės „Cimos“ įsigytos akcijos, prieaugiu. Slovėnija nepagrindė, kodėl bankas SID sutiko su sąlygomis, kurios jam buvo nepalankesnės negu kitiems PS dalyvaujantiems kreditoriams. Komisija ankstesniame sprendime jau konstatavo, kad banko SID suteiktos garantijos prilygo valstybiniams ištekliams ir buvo pagalba (27). Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad banko SID sprendimas dalyvauti 3 priemonėje priskirtinas valstybei.

               (115)

               Slovėnija nepateikė jokių patikimų įrodymų, kad banko SID sprendimas dalyvauti 3 priemonėje priimtas pagal rinkos kriterijus. Slovėnija tvirtina, kad pagal PS bankas SID susigrąžintų 9,9 mln. EUR, o jeigu bendrovė „Cimos“ būtų likviduojama, turėtų sumokėti dar 6,7 mln. EUR, t. y. skirtumas tarp dviejų scenarijų yra 16,6 mln. EUR. Tačiau šis argumentas nepagrįstas jokia analize, kaip šios sumos buvo nustatytos. Slovėnija pateikė tokią kitų PS dalyvaujančių kreditorių atliktą analizę. Be to, dėl susigrąžinamų sumų kyla abejonių. Neaišku, kodėl likvidavimo atveju bankas SID patirtų papildomų nuostolių, turint omenyje, kad banko SID turimų užtikrinimo priemonių rinkos vertė yra 4,5 mln. EUR. Kita vertus, apskaičiuojant restruktūrizavimo atveju susigrąžinamą sumą, regis, neatsižvelgta į tai, kad dėl skolos dalies nurašymo bus prarasta 27,5 mln. EUR. Bet kuris racionalus rinkos kreditorius prieš nuspręsdamas, kaip elgtis, atliktų finansinę analizę. Remdamasi turimais įrodymais, Komisija mano, kad prieš sutikdamas nurašyti skolos dalį, bankas SID neatliko tokios analizės, t. y. jis elgėsi ne kaip racionalus rinkos kreditorius. Todėl banko SID skirta priemone bendrovei „Cimos“ suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas.

               (116)

               101 konstatuojamojoje dalyje aptartas 1 priemonės poveikio konkurencijai ir prekybai vertinimas galioja ir banko SID skirtai priemonei.

               (117)

               Atsižvelgdama į 110–116 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą vertinimą, Komisija mano, kad ta apimtimi, kuria 3 priemonę skyrė bankas SID, ši priemonė yra valstybės pagalba. Kita vertus, skolos restruktūrizavimas pagal 3 priemonę, kurį įvykdo bankas „Gorenjska Banka“, TFK, bankai NLB, „Abanka“, „Banka Celje“, NKBM ir DUTB, nėra valstybės pagalba.

      4 priemonė

               (118)

               Nė vienas iš klientų, prisidėjęs prie naujo finansavimo, nėra kontroliuojamas valstybės, todėl jų sprendimai nepriskirtini valstybei. Dėl naują finansavimą suteikusių bankų įnašo, 110–112 konstatuojamosiose dalyse įvertinta, kad šių bankų, išskyrus banką SID, sprendimai dėl bendrovės „Cimos“ nepriskirtini valstybei. Be to, valstybei priklausantys bankai dalyvavo teikiant naują finansavimą tomis pačiomis sąlygomis, kaip privatus bankas „Gorenjska Banka“ ir TFK.

               (119)

               Be to, drauge su bankais priemonėje dalyvavo ir privatūs klientai, kurie sutiko suteikti bendrovei „Cimos“ tokio paties dydžio finansavimą, tik daug nepalankesnėmis sąlygomis. Klientų įnašas neužtikrintas, už jį neskaičiuojamos palūkanos. Kita vertus, naują finansavimą suteikusių bankų įnašas yra užtikrintas aukščiausio prioriteto užtikrinimo priemonėmis, už jį skaičiuojamos palūkanos, kurias sudaro 6 mėnesių EURIBOR + 5 % per metus, t. y. šios palūkanos yra didesnės negu Komisijos komunikate dėl orientacinių palūkanų normų (28) finansinių sunkumų patiriančioms įmonėms, suteikusioms didelės vertės užtikrinimo priemonių, numatytos palūkanų normos, siekiant, kad jos būtų kuo panašesnės į rinkos normą.

               (120)

               Naujo finansavimo suteikimas turi esminės svarbos bendrovės gyvybingumo sugrąžinimui. Be šio finansavimo bendrovė „Cimos“ nebūtų galėjusi trumpuoju laikotarpiu sumokėti savo tiekėjams ir tęsti veiklos. Šiuo atžvilgiu, kreditoriams, kurie sutiko su skolos restruktūrizavimu, taip pat ekonomiškai racionalu šiek tiek padidinti savo poziciją ir sustiprinti tikimybę, kad bendrovė vėl taps gyvybinga, bei galimybę galiausiai susigrąžinti likusią skolos dalį.

               (121)

               Tačiau dėl banko SID Komisija pažymi, kad jis ne tik prisidėjo prie naujo finansavimo tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip kiti bankai, bet ir suteikė valstybės pagalbą (žr. 3 priemonę). Be to, dėl jo, kaip valstybinio plėtros banko, statuso visi jo veiksmai priskirtini valstybei. 3 ir 4 priemonės suteiktos tuo pačiu metu, jų tikslas tas pats, t. y. restruktūrizuoti bendrovę „Cimos“. Remiantis teismų praktika, reikia įvertinti, ar jos visos atitinka REVV kriterijų (29). Nors išsamų skaičiavimą atlikti nebūtina, aišku, kad bendros sąlygos bankui SID nėra pari passu. Todėl banko SID įnašas į naują finansavimą turi būti laikomas valstybės pagalba.

               (122)

               Atsižvelgdama į 118–120 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą vertinimą, Komisija mano, kad 4 priemonė, išskyrus banko SID įnašą, nėra valstybės pagalba.

      5 priemonė

               (123)

               Nė vienas iš tiekėjų, dalyvavusių savanoriškai restruktūrizuojant bendrovės „Cimos“ skolą, nepriklauso valstybei ir nėra valstybės kontroliuojamas, todėl jų sprendimai dalyvauti 5 priemonėje nepriskirtini valstybei, taigi, nėra valstybės pagalba.

      6 priemonė

               (124)

               Nuomotojas, bendrovė „Hypo Leasing d.o.o“, priklauso „Hypo Group Alpe Adria“ (toliau – „HGAA Group“), kuri priklauso Austrijos valstybei. Komisija nerado jokių įrodymų, kad nuomotojas vadovavosi kitais, ne komerciniais, interesais arba kad Austrija darė įtakos jo sprendimui dėl bendrovės „Cimos“ nuomos įsipareigojimų restruktūrizavimo. Nėra tikėtina, kad Austrija darytų spaudimą bendrovių grupei „HGAA Group“, kad ši teiktų valstybės pagalbą sunkumų patiriančiai kitoje valstybėje narėje esančiai bendrovei. Komisija taip pat pažymi, kad sąlygos, kuriomis bendrovių grupė HGAA gali vykdyti savo veiklą, apribotos įsipareigojimais, išdėstytais Komisijos sprendime dėl valstybės pagalbos (30). Be to, Austrija tame sprendime įsipareigojo neteikti jokios kitos pagalbos „HGAA Group“ priklausančioms bendrovėms.

               (125)

               Todėl Komisija mano, kad nuomotojo sprendimas restruktūrizuoti savo poziciją, susijusią su bendrove „Cimos“, nepriskirtinas valstybei, taigi, 6 priemonė nėra valstybės pagalba.

      7 priemonė

               (126)

               Bankai, dalyvaujantys savanoriškai restruktūrizuojant skolą, nėra valstybės kontroliuojami, todėl jų sprendimai dalyvauti restruktūrizuojant bendrovę „Cimos“ nepriskirtini valstybei. Taigi, pagal 7 priemonę valstybės pagalba neteikiama.

      8 priemonė

               (127)

               Nė vienas iš klientų, įsipareigojusių skirti finansavimo kapitalo išlaidoms padengti, nėra kontroliuojamas valstybės, todėl jų veiksmai nepriskirtini valstybei. Taigi, 8 priemonė nėra valstybės pagalba.

      Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

               (128)

               Komisija daro išvadą, kad 1, 2 priemonės ir dalis 3 ir 4 priemonių (tiek, kiek tas priemones skyrė bankas SID) yra valstybės pagalba.

               (129)

               Valstybės pagalbą sudaro 80,3 mln. EUR, ji susideda iš skolos, kurią valstybė konvertavo į nuosavą kapitalą, ir skolos, kurią bankas SID konvertavo į nuosavą kapitalą, nurašytos skolos dalies ir banko SID įnašo į naują finansavimą (31). Be to, valstybės pagalba apima 16,6 mln. EUR sumą, susidariusią dėl skolos terminų perplanavimo. Pagalbos dalis, susidariusi dėl skolos terminų perplanavimo, apskaičiuota kaip skirtumas tarp nominaliosios valstybės reikalavimų ir banko SID paskolų vertės PS dieną ir šių reikalavimų bei paskolų GDV, apskaičiuotos pagal grąžinimo grafiką, kuriam pritarė visi PS dalyvaujantys kreditoriai (t. y. darant prielaidą, kad skola bus grąžinta per 10 metų su 2 metų lengvatiniu laikotarpiu ir palūkanų normomis, kurias sudaro EURIBOR + 2,5 %), ir diskontuotos pritaikius atitinkamą diskonto normą (32). Tikslios dėl skolos grąžinimo terminų perplanavimo susidariusios pagalbos sumos neįmanoma nustatyti, nes, pavyzdžiui, būsima EURIBOR norma nežinoma.

         8.2.   VALSTYBĖS PAGALBOS TEISĖTUMAS

               (130)

               Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (33) 3 straipsniu, pagalbos negalima skirti tol, kol Komisija nepriėmė sprendimo, kuriuo tokia pagalba būtų patvirtinta, arba kol nelaikoma, kad Komisija tokį sprendimą priėmė (toliau – neveikimo pareiga).

               (131)

               Remiantis 2015 m. sausio 30 d. Slovėnijos atsakymu į Komisijos prašymą pateikti informacijos, PS procedūrą planuota užbaigti iki 2015 m. balandžio mėn. Tačiau, Komisijos žiniomis, bendrovei „Cimos“ iki šios dienos nesuteikta jokios restruktūrizavimo pagalbos. Vadinasi, Slovėnija iki šiol laikėsi neveikimo pareigos.

         8.3.   VALSTYBĖS PAGALBOS SUDERINAMUMAS

               (132)

               Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta, kad valstybės pagalba gali būti suteikta, jei ji skirta tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui.

               (133)

               Slovėnija pranešė apie priemones, kaip apie restruktūrizavimo pagalbą, teikiamą pagal gaires. Atsižvelgdama į ankstesnį Komisijos sprendimą dėl sanavimo pagalbos bendrovei „Cimos“ ir į toliau aprašytus bendrovės „Cimos“ finansinius sunkumus, Komisija sutinka, kad šiuo atveju teikiama restruktūrizavimo pagalba, o norint nustatyti, ar ši pagalba gali būti suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, ją reikia vertinti pagal gairėse išdėstytus kriterijus.

         8.4.   SUNKUMŲ PATIRIANTI ĮMONĖ

               (134)

               Pagal gairių (34) 12 punkto a papunktį ir 14 punktą restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama tik sunkumų patiriančioms įmonėms. Kad būtų laikoma sunkumų patiriančia įmone, bendrovė turi atitikti gairių 10 arba 11 punkte nurodytus kriterijus.

               (135)

               Remiantis 10 punktu, sunkumų patiriančia įmone laikoma:

                           a)

                           ribotos turtinės atsakomybės bendrovė, jei yra praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną ketvirtadalį to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių;

                           b)

                           bendrovė, kurios nors keletas narių turi neribotą turtinę atsakomybę už bendrovės skolą, kai prarasta daugiau nei pusė bendrovės sąskaitose nurodyto kapitalo ir daugiau kaip vienas ketvirtadalis to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių;

                           c)

                           bet kurios rūšies bendrovė, jei, remiantis jos šalies teisės aktuose nustatytais kriterijais, prieš ją gali būti pradėta vykdyti kolektyvinė nemokumo procedūra.

               (136)

               Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad bendrovė „Cimos“, kaip ribotos turtinės atsakomybės bendrovė, atitinka gairių 10 punkto a papunktyje nustatytus kriterijus. Remiantis 2012 m. gruodžio 31 d. konsoliduotosiomis finansinėmis ataskaitomis, ji prarado daugiau kaip pusę registruoto kapitalo (108 %) ir daugiau kaip ketvirtadalį jo – per praėjusius 12 mėnesių (137 %) (35). Todėl Komisija mano, kad pagal gairių 10 punkto a papunktį bendrovė „Cimos“ atitiko sunkumų patiriančios įmonės kriterijus.

               (137)

               Nuo to laiko bendrovės „Cimos“ finansinė padėtis toliau blogėjo. 2013 m. gruodžio 31 d. duomenimis, bendrovės „Cimos“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas ir sudarė –103,3 mln. EUR. Remiantis preliminariais (neaudituotais) 2014 m. pirmųjų dešimties mėnesių rezultatais, bendrovė „Cimos“ patyrė 74,3 mln. EUR nuostolių, vadinasi, jos neigiamas nuosavas kapitalas dar padidėjo. Ankstesnėse bylose (36) Komisija padarė išvadą, kad tuo atveju, kai bendrovės nuosavas kapitalas yra neigiamas, daroma a priori prielaida, kad gairių 10 punkto a papunktyje nustatyti kriterijai yra įvykdyti – bendrovės „Cimos“ atveju taip ir yra. Bendrasis Teismas taip pat padarė išvadą (37), kad bendrovė, kurios nuosavas kapitalas neigiamas, yra sunkumų patirianti bendrovė.

               (138)

               Be to, 2014 m. birželio 3 d. teismas bendrovės „Cimos“ kreditorių prašymu pagal Slovėnijos bankroto teisę bendrovei „Cimos“ nurodė vykdyti privalomo susitarimo procedūrą. Todėl bendrovė taip pat atitinka gairių 10 punkto c papunkčio sąlygas.

               (139)

               Pagal gairių 12 punktą naujai sukurtos įmonės negali gauti sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos. Apskritai įmonė laikoma nauja trejus pirmuosius veiklos tam tikroje veiklos srityje metus. Bendrovė „Cimos“ veiklą pradėjo 1972 m., tokia forma, kokia veikia dabar, įregistruota 1975 m. ir nuo to laiko veikia dabartinėje veiklos srityje. Todėl jos negalima laikyti nauja įmone.

               (140)

               Gairių 13 punkte nurodoma, kad didesnei verslo grupei priklausanti arba jos perimta įmonė paprastai negali gauti nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos, išskyrus atvejus, kai galima įrodyti, kad patiriamų sunkumų priežastys slypi pačios įmonės viduje, o ne nulemtos grupės išlaidų sutartinio paskirstymo, ir sunkumai yra tokie dideli, kad grupė nėra pajėgi pati juos įveikti.

               (141)

               Bendrovė „Cimos“ nepriklauso didesnei verslo grupei ir didesnė verslo grupė jos neperima. Todėl pagal gairių 13 punkte išdėstytus kriterijus jai nedraudžiama gauti restruktūrizavimo pagalbos.

               (142)

               Komisija daro išvadą, kad bendrovė „Cimos“ nuo 2012 m. yra sunkumų patirianti įmonė ir kad jai galima teikti restruktūrizavimo pagalbą.

         8.5.   PRINCIPAS „PIRMĄ IR PASKUTINĮ KARTĄ“

               (143)

               Pagal gairių 73 punktą, jei tokia įmonė praeityje jau yra gavusi sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos, įskaitant pagalbą, apie kurią nepranešta, ir jei nuo sanavimo pagalbos suteikimo arba restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos praėjo mažiau nei 10 metų arba restruktūrizavimo plano įgyvendinimas buvo sustabdytas (priklausomai nuo to, kas įvyko vėliau), Komisija neleis suteikti nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos.

               (144)

               Slovėnija pranešė Komisijai, kad bendrovė per paskutinius dešimt metų negavo nei sanavimo, nei restruktūrizavimo pagalbos, neskaitant sanavimo pagalbos, apie kurią pranešta ir kurią Komisija patvirtino, kaip aprašyta 1 konstatuojamojoje dalyje (38).

         8.6.   ILGALAIKIO GYVYBINGUMO ATKŪRIMAS

               (145)

               Kad priemonę būtų galima laikyti suderinama pagal gairių 34–37 punktus, įgyvendinant restruktūrizavimo planą įmonės ilgalaikis gyvybingumas turi būti atkurtas per pagrįstą laikotarpį ir remiantis realiomis prielaidomis dėl būsimų veiklos sąlygų. Įgyvendinusi planą, bendrovė turi sugebėti po restruktūrizavimo padengti visas savo sąnaudas, o numatoma kapitalo grąža turi būti pakankama, kad restruktūrizuota įmonė galėtų konkuruoti rinkoje savo pačios jėgomis. Restruktūrizavimo plane turi būti apibūdintos sunkumus nulėmusios aplinkybės ir tokiu būdu suteiktas pagrindas, pagal kurį būtų galima įvertinti, ar siūlomos restruktūrizavimo priemonės yra tinkamos.

               (146)

               Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bendrovė „Cimos“ ilgalaikį gyvybingumą pagal realų finansinių prognozių scenarijų susigrąžins 2015 m., pagal pesimistinį – 2017 m. (žr. 5 lentelę). Tikimasi, kad po restruktūrizavimo bendrovė gaus grynojo pelno ir kad jos veiklos pinigų srautai bus teigiami, vadinasi, bendrovė sugebės pati padengti visas savo sąnaudas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansinius privalomuosius mokėjimus. Prognozuojama, kad po restruktūrizavimo 2018 ir 2019 m. kapitalo grąža bus atitinkamai 7,6 % ir 14,5 %. Atsižvelgiant į tai, kad Slovėnijos 10 metų Vyriausybės obligacijų pajamingumas, paprastai laikomas prilygstančiu nerizikingai investicijų grąžai, sudarys apie 1 %, ši numatoma kapitalo grąža investuotojams yra visai tinkama rizikos priemoka, todėl gali būti laikoma pakankama, kad bendrovė „Cimos“ galėtų konkuruoti rinkoje savo pačios jėgomis.

               (147)

               Finansinės prognozės pagrįstos apdairiomis prielaidomis. Iš pradžių prognozuota, kad pardavimas mažės, nes dėl finansinių su PS susijusių sunkumų bus prarasta klientų. Prognozuojama, kad pajamos sumažės nuo 358,1 mln. EUR 2015 m. iki 316 mln. EUR 2018 m., tada 2019 m. vėl pradės augti. Šios pajamos bus daug mažesnės, negu iki restruktūrizavimo, kai jos viršijo 400 mln. EUR. Dabartinės prognozės taip pat daug nuosaikesnės, palyginti su planu, apie kurį pranešta iš pradžių ir kuriame prognozuota, kad pajamos 2015–2017 m. išliks stabilios ir sudarys 400 mln. EUR. Atsižvelgiant į tai, taip pat į tai, kad įmonė į apskaitą įtraukė jau daugiau kaip 95 % 2015 ir 2016 m. planuotų pardavimų ir daugiau kaip 80 % 2017 m. planuotų pardavimų, taip pat atsižvelgiant į numatomą naudą dėl pardavimo restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimo, galima pagrįstai manyti, kad atnaujintame restruktūrizavimo plane prognozuojamų pardavimo rodiklių pasiekti įmanoma.

               (148)

               Sąnaudų prognozė paremta ankstesnių laikotarpių rezultatais, atsižvelgiant į numatomą naudą dėl restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimo. Komisija pažymi, kad reikšminga sutaupomų sąnaudų suma susijusi su priemonėmis, kurioms bendrovė turi gana daug įtakos, pavyzdžiui, darbo jėgos mažinimu arba gamybos priemonių konsolidavimu, dėl to padidėja tikimybė, kad šios priemonės bus įgyvendintos taip, kaip planuota. Pirmiausia, sumažinus darbo jėgą, turėtų sumažėti kintamosios sąnaudos, o atsisakius nuostolingų gamyklų, turėtų sumažėti nusidėvėjimo sąnaudos ir padidėti pelningumas. PS dalyvaujantys kreditoriai ir kiti suinteresuotieji subjektai (klientai, tiekėjai, nuomotojas) susitarė restruktūrizuoti skolą, o tai užtikrina, kad finansinio restruktūrizavimo priemonės taip pat bus įgyvendintos taip, kaip planuota. Dėl šių dalykų, greta kitos naudos, reikšmingai sumažės bendrovės finansinės sąnaudos. Todėl suplanuotą tikslą sutaupyti sąnaudų taip pat įmanoma pasiekti.

               (149)

               Sprendime pradėti procedūrą Komisija abejojo galimybe atkurti gyvybingumą, nes tuo metu bankai nebuvo sutikę restruktūrizuoti bendrovės „Cimos“ skolos. Ši abejonė dabar pašalinta, nes bankai sutiko restruktūrizuoti bendrovės „Cimos“ skolą pagal PS procedūrą.

               (150)

               Remiantis restruktūrizavimo planu, bendrovei „Cimos“ 2018 ir 2019 m. papildomai reikės iš viso 25 mln. EUR veiklai finansuoti. Komisija pažymi, kad remiantis restruktūrizavimo grafiku, iki to laiko bendrovė bus įgyvendinusi pagrindines restruktūrizavimo priemones ir vėl veiks pelningai. Dėl pradinio finansinio sverto sumažinimo (skolą konvertavus į nuosavą kapitalą, dalį skolos nurašius ir grąžinus), pagerės bendrovės „Cimos“ kredito reitingas, dalis turto, kuris šiuo metu yra įkeistas kreditoriams, bus atlaisvintas, jį ateityje bus galima panaudoti kaip užtikrinimo priemonę. Taip bendrovė „Cimos“ įgys galimybę gauti reikiamo finansavimo rinkoje, kaip planuota.

               (151)

               Restruktūrizavimo plane išdėstytos aplinkybės, dėl kurių bendrovei „Cimos“ kilo sunkumų, būtent pernelyg didelis įsiskolinimas ir veiklos efektyvumo trūkumai. Bendrovė pažymi, jog plane numatytos priemonės, skirtos būtent šiems sunkumams pašalinti.

               (152)

               Pagrindiniams kreditoriams konvertavus skolą į nuosavą kapitalą, jų reikalavimai sumažės 60 %. Dėl to bendra bendrovės „Cimos“ finansinių įsipareigojimų suma sumažės nuo 422 mln. EUR 2013 m. iki 184 mln. EUR 2017 m. Skolos ir nuosavo kapitalo santykis sumažės nuo 17,7 2012 m. (paskutinių metų, kuriais nuosavas kapitalas buvo teigiamas) iki 3 2017 m., daug tvaresnio lygio. Be to, likusioji 40 % skolos dalis PS dalyvaujantiems kreditoriams bus grąžinta palankesnėmis sąlygomis, įskaitant tai, kad bus pratęstas grąžinimo laikotarpis, 2 metus leista skolos negrąžinti. Dėl to einamoji ir būsima skolos grąžinimo našta dar sumažės. Prognozuojama, kad EBITDA ir palūkanų santykis, kuriuo matuojamas bendrovės gebėjimas tvarkyti skolą, padidės nuo 1 2013 m. iki 5,4 2017 m.

               (153)

               Be to, tiekėjai susitarė sumažinti savo reikalavimus, dėl to bendra skolos suma dar sumažės ir bus užtikrintas veiklos tęstinumas. Visos finansinio restruktūrizavimo priemonės, įskaitant klientų susitarimą sutrumpinti mokėjimo laikotarpius, dar pagerins likvidumą. Pinigų srautų, – padėčiai palengvėjus, nes nereikės grąžinti restruktūrizuotos skolos arba dėl to, kad klientų mokėjimai bus gaunami greičiau, – taip pat bus, iš jų bus galima finansuoti įgyvendinamas veiklos restruktūrizavimo priemones, skirtas antrajai sunkumų priežasčiai, būtent veiklos efektyvumo trūkumams, pašalinti.

               (154)

               Restruktūrizuodama veiklą bendrovė „Cimos“ numatė įvairių sąnaudų taupymo priemonių, kurių pagrindinės yra darbo jėgos mažinimas, veiklos konsolidavimas sumažinus gamyklų skaičių, pridėtinių išlaidų sumažinimas ir geresnis proceso valdymas. Bendrovė nori sutelkti savo veiklą į pagrindinį automobilių verslą. Planuojama, kad dėl veiklos restruktūrizavimo priemonių per metus iš viso bus sutaupomi 27 mln. EUR, o tai yra daug daugiau, negu pagal restruktūrizavimo planą, apie kurį pranešta iš pradžių. Sumažinus sąnaudas, pagerės pelningumas, o tai, turint omenyje mažesnį darbuotojų skaičių ir kapitalą, padės pasiekti didesnio veiklos efektyvumo.

               (155)

               Atsižvelgdama į 152–154 konstatuojamosiose dalyse nustatytus faktus, Komisija mano, kad siūlomos restruktūrizavimo priemonės yra tinkamos restruktūrizavimo plane nustatytoms sunkumų priežastims pašalinti.

               (156)

               Privačių bankų, klientų ir tiekėjų įnašas finansuojant restruktūrizavimo planą yra požymis, kad jie tiki bendrove „Cimos“, ir yra dar viena priežastis manyti, kad pagal restruktūrizavimo planą yra įmanoma atkurti ilgalaikį gyvybingumą.

               (157)

               Nepriklausomas verslo vertintojas, vertinęs FRP, taip pat padarė išvadą, kad yra tikėtina, jog įgyvendinusi restruktūrizavimo planą, bendrovė „Cimos“ taps likvidžia ir mokia trumpuoju ir ilguoju laikotarpiais.

               (158)

               Be to, Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plano laikotarpis yra trumpesnis negu ketveri metai, truks nuo 2014 m. vasario mėn. iki 2017 m. Toks restruktūrizavimo laikotarpis atrodo tinkamas, turint omenyje planuojamų restruktūrizavimo priemonių mastą, jų įgyvendinimo grafiką ir numatomą gyvybingumo atkūrimo datą.

               (159)

               Komisija pažymi, kad atnaujintas restruktūrizavimo planas yra ne naujas planas, tai pagal PS rezultatus pakoreguotas planas, apie kurį pranešta iš pradžių. Juo siekiama visiškai tų pačių restruktūrizavimo tikslų, kaip planu, apie kurį pranešta iš pradžių, būtent sumažinti pernelyg didelį įsiskolinimą, atkurti likvidumą, padidinti veiklos efektyvumą, veiklą sutelkti pagrindiniame automobilių segmente. Pagal finansinį poveikį reikšmingiausia restruktūrizavimo priemonė, finansinės skolos konvertavimas ir terminų perplanavimas, išlieka tokia pati, tik šiek tiek pakeistos sąlygos ir pritaikyta privaloma, o ne savanoriška procedūra. Kitos restruktūrizavimo priemonės iš esmės nesiskiria nuo numatytų plane, apie kurį pranešta iš pradžių, tik sugriežtintos, stengiantis, kad lėšų būtų sutaupoma daugiau. Ir planas, apie kurį pranešta iš pradžių, ir atnaujintas planas yra pagrįstas tuo pačiu verslo modeliu ir strategija. Komisija ankstesniuose sprendimuose jau patvirtino panašius praneštų restruktūrizavimo planų atnaujinimus (39).

               (160)

               Dėl 91 konstatuojamojoje dalyje aprašytų O. Filakovič kaltinimų Komisija pažymi, kad bendrovės „Cimos“ finansines ataskaitas išnagrinėjo nepriklausomas auditorius, jis dėl jų parengė besąlyginę nuomonę ir nieko nenurodė apie jokį įtariamą sukčiavimą ir pinigų plovimą. Dėl to, kad Slovėnija, teikdama restruktūrizavimo pagalbą bendrovei „Cimos“, suteikė 35 mln. EUR, Komisija pažymi, kad 2013 m. liepos mėn. ji patvirtino 35 mln. EUR sanavimo pagalbos garantiją bendrovei„Cimos“ (40). Pagal garantiją, kurią įgyvendinant restruktūrizavimo pagalbą ketinama konvertuoti į nuosavą kapitalą, bendrovei „Cimos“ nepervesta jokių piniginių išteklių, todėl ji negali būti finansuota plaunant pinigus. Pagaliau dėl O. Filakovič bendrovės ir jos klientų esą pateiktų ieškinių prieš bendrovę „Cimos“, remiantis turima informacija, Komisija apie jokius tokius ieškinius nebuvo informuota. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad kaltinimai nepagrįsti ir restruktūrizavimo pagalbai įtakos nedaro.

               (161)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis įmanoma atkurti ilgalaikį bendrovės gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį ir remiantis realiomis prielaidomis.

         8.7.   NEDERAMO KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMO VENGIMAS (KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS)

               (162)

               Remiantis gairių 38–42 punktais, kompensacinių priemonių reikia imtis, siekiant užtikrinti, kad neigiamas pagalbos poveikis prekybos sąlygoms būtų kuo mažesnis. Teikiama pagalba neturėtų nederamai iškraipyti konkurencijos. Tai paprastai reiškia, kad reikia apriboti įmonės dalyvavimą jos rinkose restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje. Kompensacinės priemonės turėtų būti proporcingos iškraipomajam pagalbos poveikiui, ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje arba rinkose. Nuostolingos veiklos nutraukimo negalima laikyti tinkama kompensacine priemone. Kompensacinių priemonių lygis turi būti nustatomas kiekvienu atveju atskirai ir atsižvelgiant į įmonės ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo tikslą. Be to, pagal gairių 7 punktą Komisija reikalaus imtis kompensacinių priemonių, kuriomis būtų sumažintas poveikis konkurentams.

               (163)

               Kompensacinės priemonės neturėtų trukdyti bendrovei, įgyvendinus restruktūrizavimo planą, susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą, kaip tai yra nustatyta gairių 38 punkte.

               (164)

               Bendrovė „Cimos“ pasiūlė dvi kompensacines priemones:

                           —

                           parduoti žemės ūkio, įrenginių ir energetikos padalinius,

                           —

                           […] parduoti tris automobilių segmente veikiančias gamyklas.

               (165)

               Kalbant apie pirmąją kompensacinę priemonę, bendrovė „Cimos“ jau pardavė tris nurodytus padalinius. Šių padalinių pajamos iš viso sudarė apie 20 % bendrovės pajamų, iki restruktūrizavimo jos veikė pelningai.

               (166)

               Komisija pažymi kad pakankamomis galima laikyti tik tas kompensacines priemones, kuriomis paveikiama gavėjo padėtis pagrindinėje rinkoje (41). Todėl iš esmės paties šių padalinių pardavimo negalima pripažinti kompensacine priemone. Vis dėlto, pardavusi nepagrindinius padalinius, bendrovė „Cimos“ ne tik prarado rinkos dalį antriniuose segmentuose, bet ir labai susilpnino savo konkurencinę padėtį ir, galiausiai, savo poziciją pagrindinėje automobilių rinkoje. Taip yra dėl to, kad pelną, kurį bendrovė „Cimos“ būtų gavusi iš parduotų padalinių (2011–2013 m. apie 90 mln. EUR), iki restruktūrizavimo veikusių pelningai, kitu atveju būtų buvę galima panaudoti plėtrai pagrindinėje rinkoje finansuoti.

               (167)

               Dėl antrosios kompensacinės priemonės pažymėtina, kad visos gamyklos veikė pagrindinėje bendrovės „Cimos“ rinkoje ir iki restruktūrizavimo buvo pelningos, kaip parodyta 6 lentelėje. Dėl jų pajėgumai, vertinant pagal gamyklų skaičių, sumažėjo 15 %, jų pajamos sudarė apie 4 % visų pajamų ir apie 4,5 % automobilių segmento pajamų. Parduodama šias gamyklas, bendrovė „Cimos“ atiduos rinkos dalį konkurentams, praras klientų ir susiaurins savo produktų asortimentą.

               (168)

               Po 164 konstatuojamojoje dalyje paminėto pardavimo vienintelis bendrovei „Cimos“ likęs verslas bus automobilių padalinys; tai pagrindinė ir vienintelė likusi bendrovės veikla, taigi ji yra būtina gyvybingumui atkurti. Automobilių padalinys jau sumažintas pardavus gamyklas – pritaikius kompensacines arba restruktūrizavimo priemones. Atsižvelgiant į tai, tolesnis pardavimas gali iš tikrųjų sutrukdyti pasiekti tikslą atkurti ilgalaikį gyvybingumą.

               (169)

               Įgyvendinus restruktūrizavimo plane numatytas kompensacines priemones ir pardavus turtą, smarkiai sumažės bendrovės „Cimos“ pajėgumas ir, gaudama restruktūrizavimo pagalbą, jį neįgys nederamo konkurencinio pranašumo.

               (170)

               Be to, pagal gairių 56 punktą leidimo teikti pagalbą sąlygos remiamose vietovėse kompensacinių priemonių įgyvendinimo atžvilgiu gali būti ne tokios griežtos. Komisija pažymi, kad bendrovė „Cimos“ pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą yra remiamoje vietovėje.

               (171)

               Todėl siūlomomis priemonėmis iš tikrųjų kompensuojamas suteiktos pagalbos sukeltas konkurencijos iškraipymas, siūlomos priemonės yra pakankamos užtikrinti, kad neigiamas pagalbos poveikis prekybos sąlygoms būtų kuo mažesnis.

               (172)

               Dėl to laikoma, kad pirmiau minėtos kompensacinės priemonės atitinka gairių 38–42 punktus.

         8.8.   PAGALBOS APRIBOJIMAS IKI MINIMUMO, NUOSAVAS ĮNAŠAS

               (173)

               Pagal gairių 43–45 punktus pagalba privalo būti griežtai apribota iki minimumo, kurio reikia restruktūrizavimui įgyvendinti. Tikimasi, kad gavėjas ženkliai prisidės prie restruktūrizavimo plano savo paties ištekliais, įskaitant tai, kad parduos bendrovės išlikimui nebūtiną turtą, arba pasinaudos išorės finansavimu rinkos sąlygomis. Toks įnašas turi būti tikras, t. y. faktinis, neįskaitant jokio būsimo pelno, pvz., pinigų srautų; tai požymis, kad rinkoje tikima galimybe grąžinti bendrovės gyvybingumą. Jis negali apimti jokios tolesnės valstybės pagalbos. Didelių įmonių, tokių kaip „Cimos“, nuosavas įnašas turi sudaryti bent 50 % restruktūrizavimo sąnaudų.

               (174)

               Pasak Slovėnijos, bendrovės „Cimos“ siūlomas nuosavas įnašas sudaro 94 % visų restruktūrizavimo sąnaudų ir susideda iš 7 lentelėje išvardytų šaltinių.

                  7 lentelė

                  Nuosavo įnašo šaltiniai

                           Šaltinis

                           Mln. EUR

                           Naujas finansavimas

                           39

                           Bendrovės „Cimos“ finansuojamos kapitalo išlaidos

                           8,5

                           Klientų finansuojamos kapitalo išlaidos

                           9,8

                           Įnašas iš energetikos padalinio („Litostroj Power“) pardavimo

                           18,0

                           Skolos konvertavimas į nuosavą kapitalą ir palūkanų už skolą bankams neskaičiavimas (be banko SID)

                           120,2

                           Palūkanų už paskolas neskaičiavimas

                           5,3

                           Dalies skolos tiekėjams nurašymas

                           21,8

                           Dalies skolos nuomotojui nurašymas

                           6

                           Dalies skolos bankams nurašymas

                           8,3

                           Skolos konvertavimas į nuosavą kapitalą ir dalies skolos bankui SID nurašymas

                           28,5

                           Skolos dėl valstybės garantijų konvertavimas į nuosavą kapitalą

                           23,4

                           Palūkanų už sanavimo pagalbą neskaičiavimas

                           1,2

                           Bendrovės „Cimos“ įnašas į kompromisinio susitarimo su tiekėjais finansavimą

                           39,0

                           Visas deklaruojamas nuosavas įnašas

                           329,0

                              Šaltinis: restruktūrizavimo planas.

               (175)

               Naujas finansavimas patvirtintas finansavimo susitarimu, pagal kurį naują finansavimą teikiantys bankai ir klientai susitarė 25 konstatuojamojoje dalyje aprašytomis sąlygomis suteikti bendrovei „Cimos“ 38,4 mln. EUR (po 19,2 mln. EUR). Slovėnija pranešė Komisijai, kad skirtumas, palyginti su pranešta nuosavo įnašo suma iš šio šaltinio, lygus 39 mln. EUR, susijęs su klientu „Eaton“, kuris įmokėjo lėšas 2015 m. sausio mėn. ir kreipsis į bankus dėl papildomo finansavimo (pagal susitarimą klientai ir bankai skiria vienodą finansavimą). Komisija neturi įrodymų, kad bendrovė „Eaton“ iš tikrųjų lėšas sumokėjo ir kad bankai suteikė lygiavertį finansavimą. Be to, kaip konstatuota 8.1 skirsnyje, banko SID 6,7 mln. EUR įnašas į naują finansavimą yra valstybės pagalba, todėl negali būti laikomas nuosavo įnašo šaltiniu. Komisija daro išvadą, kad 31,7 mln. EUR naujo finansavimo suma yra tinkamas nuosavo įnašo šaltinis.

               (176)

               2014 m. sausio–rugsėjo mėn. bendrovė „Cimos“ iš savo išteklių išleido 17,6 mln. EUR kapitalo išlaidoms padengti. Todėl visą 8,5 mln. EUR sumą, kaip siūlo bendrovė „Cimos“, galima pripažinti nuosavu įnašu.

               (177)

               Bendrovė „Cimos“ pasirašė dvišalius susitarimus su savo klientais, pagal kuriuos klientai suteiks bendrovei „Cimos“ paskolą kapitalo išlaidoms padengti. Kadangi nė vienas šių klientų nepriklauso valstybei, šis įnašas yra realus, jam nenaudojama valstybė pagalba ir šį įnašą galima pripažinti.

               (178)

               2014 m. gegužės 12 d. bendrovė „Cimos“ pardavė savo patronuojamąją įmonę „Litostroj Power“ Čekijos Respublikos nebiržinei bendrovei už 21,4 mln. EUR. Bendrovė „Cimos“ pasiūlė 18 mln. EUR, kaip savo įnašą, iš šio šaltinio. Įnašas realus, jam nenaudojama valstybės pagalba, todėl įnašą galima pripažinti.

               (179)

               Nuosavu įnašu iš bankų į nuosavą kapitalą konvertuojamos skolos ta dalimi, kuri įvertinta kaip neapimanti valstybės pagalbos, pripažinta finansinė nauda, kurios bendrovė „Cimos“ gauna dėl galimybės negrąžinti paskolų, kurių dabartinė vertė sudaro 121 mln. EUR (42). Užuot grąžinusi šias paskolas, bendrovė „Cimos“ jas konvertuos į nuosavą kapitalą ir ateityje dėl šių paskolų nepatirs piniginių išlaidų. Likvidumo ištekliais, atlaisvintais konvertavus skolas, bendrovė „Cimos“ galės pasinaudoti restruktūrizavimo sąnaudoms padengti. Sutikdami su konvertavimu, PS dalyvaujantys kreditoriai prisiėmė kapitalo praradimo riziką, jeigu bendrovės „Cimos“ kapitalas po konvertavimo prarastų vertę, o tai yra jų tikėjimo galimybe atkurti gyvybingumą požymis.

               (180)

               Pagal PS sąlygas už prieš tai išdėstytoje konstatuojamojoje dalyje nurodytas bankų paskolas nuo 2014 m. birželio 3 d. (PS inicijavimo dienos) nebus skaičiuojama jokių palūkanų tol, kol bus priimtas teismo sprendimas dėl PS patvirtinimo, o taip bendrovei „Cimos“ suteikiama papildomos 5,3 mln. EUR naudos.

               (181)

               Dalies skolos nurašymas, su kuriuo tiekėjai ir nuomotojas sutiko, patvirtintas susitarimais, kaip atitinkamai aprašyta 42 ir 43 konstatuojamosiose dalyse, todėl yra realus. Dėl to susidarys laisvų likvidumo išteklių restruktūrizavimo sąnaudoms finansuoti, kitu atveju šie ištekliai būtų panaudoti atitinkamoms mokėtinoms sumoms grąžinti.

               (182)

               8,3 mln. EUR skolos bankams dalies nurašymas atitinka numatomą įnašą iš nepritariančių kreditorių, kurie nesutiko su PS sąlygomis, bet kurių balsus nusvėrė pritariantys kreditoriai. Kadangi atitinkamų bankų susitarimo nėra, Komisija nepripažįsta nei to, kad šis įnašas yra realus, nei to, kad tai yra tikėjimo galimybe atkurti bendrovės „Cimos“ gyvybingumą požymis.

               (183)

               Kaip konstatuota 8.1 skirsnyje, banko SID skolos konvertavimas ir dalies skolos nurašymas yra valstybės pagalba. Dėl šios priežasties to negalima laikyti nuosavo įnašo šaltiniu.

               (184)

               Taip pat įvertinta, kad skolos dėl valstybės reikalavimų, susijusių su garantijų schemomis, konvertavimas į nuosavą kapitalą ir tai, kad už valstybės reikalavimą, susijusį su sanavimo pagalbos garantija, neskaičiuojamos palūkanos (nuo 2014 m. birželio 3 d.), yra valstybės pagalba, todėl to negalima laikyti nuosavu įnašu.

               (185)

               Pagaliau restruktūrizavimo plane numatyta, kad bendrovės „Cimos“ įnašas finansuojant kompromisinį tiekėjų susitarimą (dėl perplanuotos skolos grąžinimo) bus dengiamas iš būsimo pelno. Slovėnija pranešė Komisijai, kad ši skola siekia 34,2 mln. EUR, nes likusieji 4,8 mln. EUR jau grąžinti tiekėjams. Pagal gairių 43 punktą į nuosavą įnašą negalima įskaičiuoti būsimo pelno. Todėl Komisija mano, kad tik 4,8 mln. EUR yra teisėtas nuosavas įnašas iš šio šaltinio.

               (186)

               Remdamasi šiais argumentais, Komisija daro išvadą, kad 226,1 mln. EUR nuosavas įnašas atitinka gairių kriterijus. Ši suma sudaro 64,5 % visų restruktūrizavimo sąnaudų ir yra didesnė už didelėms įmonėms nustatytą 50 % ribą.

      Išvada dėl restruktūrizavimo pagalbos suderinamumo

               (187)

               Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo pagalba atitinka gairėse nustatytas suderinamumo sąlygas.

         9.   IŠVADA

               (188)

               Komisija daro išvadą, kad 1, 2 priemonės ir dalis 3 ir 4 priemonių (ta dalimi, kuria jas suteikė bankas SID) pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba, kuri, remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu, taikomu kartu su gairėmis, yra suderinama su vidaus rinka,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   96,9 mln. EUR valstybės pagalba, kurią Slovėnija ketina suteikti „Cimos Group“, pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą yra suderinama su vidaus rinka.
   Todėl 96,9 mln. EUR pagalbą suteikti yra leidžiama 2 straipsnyje išdėstytomis sąlygomis.
   2 straipsnis
   Slovėnija teikia reguliarias ataskaitas apie 2014 m. spalio 3 d. pateikto restruktūrizavimo plano įgyvendinimą. Pirma ataskaita Komisijai pateikiama ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Paskui ataskaitos Komisijai siunčiamos bent kartą per metus iki 2017 m. pabaigos.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Slovėnijos Respublikai.

      Priimta Briuselyje 2015 m. birželio 8 d.

            Komisijos vardu

         Margrethe VESTAGER

            Komisijos narė

      (1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo atitinkamai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 107 ir 108 straipsniais. Iš esmės abiejų nuostatos yra tapačios. Nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius šiame sprendime prireikus turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius. SESV padaryti tam tikri terminologiniai pakeitimai, pvz., sąvoka „Bendrija“ pakeista „Sąjunga“, o „bendroji rinka“ – „vidaus rinka“. Šiame sprendime vartojami SESV terminai.

      (2)  OL C 156, 2014 5 23, p. 63.

      (3)  Žr. 2 išnašą.

      (4)  Kadangi sanavimo pagalbą gavo įmonių grupė „Cimos Group“, o restruktūrizavimo pagalbą reikia įvertinti tuo pačiu lygmeniu, Slovėnija paaiškino laikanti, kad restruktūrizavimo pagalbos gavėja bus „Cimos Group“. Toliau visais atvejais nuorodos į „Cimos“ arba bendrovę turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į įmonių grupę „Cimos Group“.

      (5)  2013 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimas byloje SA.36548 (2013/N) – Sanavimo pagalba „Cimos“ (OL C 287, 2013 10 3, p. 1) (toliau – sprendimas dėl sanavimo pagalbos).

      (6)  Žr. 2 išnašą.

      (7)  Reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (OL 17, 1958 10 6, p. 385/58).

      (8)  2014 m. gegužės 31 d. duomenimis, įskaitant laikinuosius darbuotojus.

      (9)  PS dalyvauja šie kreditoriai: „Abanka Vipa d.d.“, „Banka Celje d.d.“, „Družba za upravljanje terjatev bank d.d.“ (DUTB), „Gorenjska banka d.d.“, „Nova Ljubljanska banka d.d.“, SID – „Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.“

      (10)  Visais atvejais, kai likusioje šio sprendimo dalyje bus minimas restruktūrizavimo planas, omenyje bus turimas atnaujintas restruktūrizavimo planas, nebent bus nurodyta kitaip.

      (11)  Šias garantijas suteikė valstybė pagal schemas „Jamstvena shema“ ir „Nedelničarska posojila“. Schema „Jamstvena shema“ patvirtinta 2009 m. birželio 12 d. Komisijos sprendimu dėl valstybės pagalbos NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovėnija „Laikinoji bendroji schema. Garantijos“ ir 2010 m. balandžio 16 d. Komisijos sprendimu N 105/2010 Slovėnija. Laikinosios bendrosios schemos. Garantijos pakeitimas (NN 34/2009). Schema „Nedelničarska posojila“ Slovėnijoje buvo vykdoma iki narystės ES.

      (12)  Įskaitant kreditorių, kurie PS nepritarė, nurašytą skolą.

      (13)  Naują finansavimą skiriantys bankai: „Abanka Vipa d.d.“, „Banka Celje d.d.“, „Družba za upravljanje terjatev bank d.d.“, „Gorenjska banka d.d.“, „Nova Ljubljanska banka d.d.“, SID – „Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.“, „Nova kreditna banka Maribor d.d.“

      (14)  Naują finansavimą skiriantys klientai: „Audi“, BMW, „Bosch Mahle“, „Borg Warner“, „Eaton Corporation“, „Ford Motor Company“, GM/„Opel“, „Honeywell Turbo Technologies“, „Magna-Steyr“ ir PSA.

      (15)  Priemonė apima daugiau kaip 1 000 atskirų sutarčių su įvairiais tiekėjais, priemonę sudaro dalies skolos nurašymas, susitarimai dėl vienkartinių išmokų, grąžinimo atidėjimas ir prekybos skolų terminų perplanavimas.

      (16)  „Hypo Leasing d.o.o.“ (šiuo metu veikia pavadinimu „Heta Asset Resolution d.o.o“).

      (17)  Tai ne Slovėnijos bankai, būtent „Zagrebačka banka“, „Razvojna banka“, „Erste bank“, „Bosnia Bank International“, „Banka Intesa“, „Bawag“, RZB, „Privredna banka Sarajevo“, „Fond RS“ ir „Nova banka“.

      (18)  Žr. 11 išnašą.

      (19)  Verslo paslaptis.

      (20)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 244, 2004 10 1, p. 2).

      (21)  Žr. 2 išnašą.

      (22)  Keletas bankų pareikalavo šios garantijos, dėl to susidarė valstybės reikalavimas bendrovei.

      (23)  1996 m. liepos 11 d. Sprendimo SFEI ir kt., C-39/94, Rink. p. I–3547, 60–61 punktai.

      (24)  Remiantis ataskaita, jeigu bendrovė bankrutuotų, pagal paprastus finansinius reikalavimus būtų susigrąžinta 3,88 % lėšų, o pagal PS scenarijų – 23,94 %.

      (25)  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimas Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397.

      (26)  Žr. 2014 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimą (ES) 2015/494 dėl priemonių SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), kurias Slovėnija įgyvendino bendrovės „Adria Airways d.d.“ naudai.

      (27)  Žr. 2009 m. birželio 12 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos NN 34/2009 (ex N 321/2009) Slovėnijos „Laikinoji bendroji schema. Garantijos“.

      (28)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6).

      (29)  2015 m. sausio 15 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją („Sea France“), T-1/12, Rink. p. II-0000, 34 punktas su tolesnėmis nuorodomis.

      (30)  2013 m. rugsėjo 3 d. Komisijos sprendimas 2014/341/ES dėl valstybės pagalbos Nr. SA.32554 (09/C), kurią Austrija suteikė Hypo Group Alpe Adria restruktūrizuoti (OL L 176, 2014 6 14, p. 1).

      (31)  6,7 mln. EUR.

      (32)  Diskonto norma nustatyta remiantis Slovėnijoje sunkumų patiriančiai įmonei taikytina orientacine norma. Remiantis Komisijos komunikatu dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6), orientacinę normą taip pat reikia taikyti kaip diskonto normą dabartinei vertei apskaičiuoti.

      (33)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

      (34)  Kadangi apie restruktūrizavimo pagalbą pranešta 2013 m. lapkričio 21 d., ją reikia vertinti pagal 2004 m. gaires (žr. 19 išnašą). Pagal 2014 m. gairių (Gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 249, 2014 7 31, p. 1) 136 punktą [i]ki 2014 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos užregistruoti pranešimai bus nagrinėjami atsižvelgiant į pranešimo metu galiojančius kriterijus.

      (35)  Per paskutinius 12 mėnesių prarasta kapitalo dalis yra didesnė už visą prarastą kapitalą, nes bendrovė „Cimos“ praeityje nurodė sukauptą pelną.

      (36)  Komisijos sprendimas byloje C 38/2007 Arbel Fauvet Rail (OL L 238, 2008 9 5, p. 27).

      (37)  2010 m. kovo 3 d. Sprendimo Freistaat Sachsen prieš Komisiją ir MB Immobilien ir MB System prieš Komisiją, sujungtos bylos T-102/07 ir T-120/07, Rink. p. II-585, 95–106 punktai.

      (38)  2009–2010 m. bendrovei „Cimos“ pagal 11 išnašoje aprašytas schemas suteiktos valstybės garantijos. Tuo metu bendrovė nebuvo sunkumų patirianti įmonė, todėl garantijos nebuvo sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba, ir jomis principas „tik vieną ir paskutinį kartą“ nepažeidžiamas.

      (39)  Pavyzdžiui, žr.: 2014 m. liepos 9 d. Komisijos sprendiamas (ES) 2015/494 dėl priemonių SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), kurias Slovėnija įgyvendino bendrovės „Adria Airways d.d.“ naudai (OL L 78, 2015 3 24, p. 18); 2012 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas 2013/151/ES dėl valstybės pagalbos SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), kurią Čekija suteikė České aerolinie, a.s. (ČSA – Čekijos oro transporto bendrovė – Restruktūrizavimo planas) (OL L 92, 2013 4 3, p. 16).

      (40)  Žr. 5 išnašą.

      (41)  2012 m. vasario 14 d. Sprendimas Electrolux AB ir Whirlpool Europe BV prieš Komisiją (FagorBrandt), sujungtos bylos T-115/09 ir T-116/09, Rink. p. II-000.

      (42)  Iš jų, remiantis bendrovės „Cimos“ pranešimu, nuosavą įnašą sudarė 120,2 mln. EUR.