title: 2001 m. sausio 29 d. Tarybos Sprendimas užbaigiantis konsultacijas su Haičiu pagal AKR ir EB partnerystės susitarimo 96 straipsnį

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32001D0131

Oficialusis leidinys L 048 , 17/02/2001 p. 0031 - 0032

		Tarybos Sprendimas2001 m. sausio 29 d.užbaigiantis konsultacijas su Haičiu pagal AKR ir EB partnerystės susitarimo 96 straipsnį(2001/131/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą AKR ir EB partnerystės susitarimą ("toliau – AKR ir EB susitarimas"), iš anksto įgyvendintą 2000 m. liepos 27 d. AKR ir EB Vadovų Tarybos sprendimu Nr. 1/2000 [1], ypač į jo 96 straipsnį,atsižvelgdama į vidaus susitarimą dėl priemonių, kurių būtina imtis, ir tvarkos, kurios būtina laikytis, įgyvendinant AKR ir EB susitarimą, kurio laikiną taikymą reglamentuoja 2000 m. rugsėjo 18 d. valstybių narių Vyriausybių atstovų sprendimas 2000/771/EB [2], ypač į jo 3 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Haičio rinkimų įstatymo nesilaikymas pažeidė AKR ir EB susitarimo 9 straipsnyje nurodytas pagrindines cituojamas dalis.(2) 2000 m. rugsėjo 26 d. įvyko AKR valstybių ir Haičio konsultacinis susitikimas pagal AKR ir EB susitarimo 96 straipsnį, kurio metu Haičio valdžios atstovai paaiškino savo poziciją.(3) Haityje vis dar nesilaikoma demokratijos principų.(4) Dėl to reikėtų imtis AKR ir EB susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytų "atitinkamų priemonių",NUSPRENDĖ:1 straipsnisPagal AKR ir EB susitarimo 96 straipsnį pradėtos konsultacijos su Haičiu yra nutraukiamos.2 straipsnisŠio sprendimo priede pateiktame laiške aprašytos priemonės patvirtinamos kaip "atitinkamos priemonės", į kurias daroma nuoroda AKR ir EB partnerystės susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punkte.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.Jo galiojimo laikas baigiasi 2001 m. gruodžio 31 d.Jis peržiūrimas ne vėliau kaip iki 2001 m. gruodžio 31 d.4 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 2001 m. sausio 29 d.Tarybos varduPirmininkasM. Winberg[1] OL L 195, 2000 8 1, p. 46.[2] OL L 317, 2000 12 15, p. 375.--------------------------------------------------PRIEDASLaiškas Haičio VyriausybeiGerbiamasis Pone,Europos Sąjunga skiria didelį dėmesį AKR ir EB susitarimo 9 straipsnio nuostatoms. Demokratijos principai ir teisės viršenybė, kuriais remiantis sudarytas AKR ir EB susitarimas, yra pagrindinės Susitarimo dalys ir mūsų santykių pagrindas.Tokio požiūrio dvasioje Europos Sąjunga atidžiai stebėjo rinkimų Haityje procesą ir jai kelia nerimą JAV stebėjimo misijos organizacijos ataskaitoje nurodyti pažeidimai, visų pirma susiję su rinkimų įstatymo nesilaikymu pirmajame senatorių rinkimų ture.Todėl Europos Sąjunga 2000 m. liepos 12 d. deklaracijoje išreiškė savo susirūpinimą dėl rinkimų proceso ir pažymėjo, kad neatkreipus dėmesio į šiuos susirūpinimą keliančius faktus, tai gali turėti įtakos bendradarbiavimui su Haičiu.2000 m. rugpjūčio 2 d. Europos Sąjungos Taryba nusprendė pakviesti Haičio Vyriausybę pradėti konsultacijas su AKR valstybėmis, siekiant išnagrinėti esamą padėtį ir ieškoti būdų ją pagerinti.Konsultacinis susitikimas įvyko rugsėjo 26 d. Briuselyje, jame buvo aptariami esminiai klausimai. Haičio Vyriausybė, atstovaujama Jo Ekscelencijos užsienio reikalų ministro Fritz Longchamp, paaiškino Vyriausybės poziciją tais klausimais ir pateikė susidariusios padėties analizę.Tačiau pasikeitimas požiūriais ir nuomonėmis nepadėjo pasiekti pažangos, ieškant patenkinamo Sąjungos nurodytų problemų sprendimo. Tuomet Europos Sąjungos Taryba pateikė laikinų sprendimų projektus bei išreiškė apgailestavimą dėl to, kad į jos susirūpinimą nebuvo atsižvelgta, ir numatė AKR ir EB susitarime numatytų atitinkamų priemonių taikymo galimybę. Savo išvadose Europos Sąjunga taip pat atkreipė dėmesį į sunkią socialinę ir ekonominę šalies padėtį ir baudžiamųjų sankcijų netaikymo Haičio gyventojams svarbą.Remdamasi rugsėjo 26 d. savo padarytomis laikinosiomis išvadomis, Europos Sąjungos Taryba nusprendė užbaigti pagal AKR ir EB susitarimo 96 straipsnį pradėtas konsultacijas. Europos Sąjungos Taryba nusprendė imtis atitinkamų priemonių, kaip apibrėžta Susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punkte:a) neleisti naudotis aštuntojo Europos plėtros fondo (EPF) Nacionalinės preliminariosios programos (angl. National Indicative Programme – NIP) antrąja išmokėjimo dalimi – EUR 44,4 milijono;b) sustabdyti tiesioginės paramos biudžetui teikimą. Tai daugiausia susiję su struktūrinės pertvarkos programomis ir maisto tiekimo patikimumu;c) aštuntojo EPF Nacionalinės preliminariosios programos pirmąją išmokėjimo dalį perorientuoti į projektus, kuriais teikiama tiesioginė parama Haičio gyventojams, ypač tuos, kuriais siekiama stiprinti pilietinę visuomenę ir privatų sektorių ir kuriais tikimasi palaikyti demokratizacijos procesus ir teisės viršenybės principų užtikrinimą;d) pasirengimas devintajam EPF, kurį planuojanti Komisijos delegacija Haityje prireikus konsultuosis su Haičio Vyriausybe. Jeigu Europos Sąjungos Taryba nenuspręs kitaip, šio sprendimo galiojimo laikotarpiu nebus skelbiama apie lėšų paskirstymą.Išreikšdama savo nepritarimą tam, kad Haityje nesilaikoma pagrindinių demokratijos principų, Europos Sąjunga jokiu būdu baudžiamųjų sankcijų taikymo Haičio gyventojams nelaiko savo tikslu. Ji atidžiai stebės pagrindinių demokratinių laisvių ir žmogaus teisių raidą Haityje. Ji dar sykį pakartoja savo pasirengimą plėtoti intensyvų politinį dialogą ir prisidėti prie demokratizacijos proceso plėtojimo. Todėl ji yra pasirengusi iki 2001 m. gruodžio 31 d. peržiūrėti šį sprendimą, jeigu pastebėtų teigiamų pokyčių pirmiau nurodytose srityse, tačiau pasilieka teisę imtis tolesnių priemonių, jeigu padėtis nepagerėtų.Komisijos varduTarybos vardu--------------------------------------------------


title: 2016 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2384, kuriuo atnaujinamas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašas ir iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/1136

text:
23.12.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 352/92

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2016/2384
   2016 m. gruodžio 22 d.
   kuriuo atnaujinamas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašas ir iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/1136
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2001 m. gruodžio 27 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2001/931/BUSP (1);

               (2)

               2016 m. liepos 12 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/1136 (2), kuriuo atnaujinamas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašas;

               (3)

               Taryba nusprendė, kad trys papildomi asmenys yra susiję su teroro aktais, kaip apibrėžta Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kad kompetentinga institucija dėl jų yra priėmusi sprendimą, kaip apibrėžta tos bendrosios pozicijos 1 straipsnio 4 dalyje, ir kad tie asmenys turėtų būti įtraukti į asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašą;

               (4)

               atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeistas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikoma Bendroji pozicija 2001/931/BUSP, sąrašas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimo (BUSP) 2016/1136 priedas iš dalies pakeičiamas taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. LAJČÁK

      (1)  2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos bendroji pozicija 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu (OL L 344, 2001 12 28, p. 93).

      (2)  2016 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/1136, kuriuo atnaujinamas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašas ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/2430 (OL L 188, 2016 7 13, p. 21).

      PRIEDAS
      Toliau išvardyti asmenys įtraukiami į Sprendimo (BUSP) 2016/1136 priedo I skirsnyje (Asmenys) pateiktą asmenų sąrašą:

                  —

                  EL HAJJ, Hassan Hassan, gimęs 1988 m. kovo 22 d. Zaghdraiya, Sidon (Sidone) (Libanas), Kanados pilietis. Paso numeris: JX446643 (Kanada);

                  —

                  MELIAD, Farah (dar žinomas kaip HUSSEIN HUSSEIN; dar žinomas kaip JAY DEE), gimęs 1980 m. lapkričio 5 d. Sidnėjuje (Australija), Australijos pilietis. Paso numeris: M2719127 (Australija);

                  —

                  ȘANLI, Dalokay (dar žinomas kaip Sinan), gimęs 1976 m. spalio 13 d. Pülümür (Piuliumiūre) (Turkija).


title: 2010/9/ES: 2010 m. sausio 6 d. Komisijos sprendimas dėl kūdikiams ir mažiems vaikams skirtų vonios kėdučių, pagalbinių maudymosi reikmenų, vonelių ir stovų Europos standartų atitikties saugos reikalavimams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 10290) Tekstas svarbus EEE

text:
7.1.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 3/23

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2010 m. sausio 6 d.
   dėl kūdikiams ir mažiems vaikams skirtų vonios kėdučių, pagalbinių maudymosi reikmenų, vonelių ir stovų Europos standartų atitikties saugos reikalavimams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB
   (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 10290)
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2010/9/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (1), ypač į jos 4 straipsnio 1 dalies a punktą,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Direktyvos 2001/95/EB nuostatas Europos standartus turi nustatyti Europos standartizacijos įstaigos. Šiais standartais turėtų būti užtikrinta, kad gaminiai atitiktų direktyvos bendrąjį saugos reikalavimą.

               (2)

               Remiantis Direktyva 2001/95/EB, gaminys laikomas saugiu, kai jis atitinka neprivalomuosius nacionalinius standartus, kuriais perkeliami Europos standartai, kiek tai susiję su rizika ir rizikos kategorijomis, kurioms taikomi atitinkami nacionaliniai standartai.

               (3)

               2006 m. Komisija užsakė tyrimą (2), kuriuo būtų įvertinta kai kurių vaikų priežiūros gaminių, dažniausiai naudojamų kūdikių ir 0–5 metų vaikų priežiūrai, sauga, bendradarbiaujant su nacionalinėmis valdžios institucijomis, nacionalinėmis standartizacijos įstaigomis, vartotojų asociacijomis, produktų saugos organizacijomis, ūkinės veiklos vykdytojais ir bandymų laboratorijomis.

               (4)

               Dėl šių gaminių tyrime surinkti atitinkami ES ir pasaulio nelaimingų atsitikimų ir traumų statistiniai duomenys ir atliktas išsamus rizikos vertinimas, pagrįstas pagrindinių pavojų nustatymu ir poveikio scenarijų vertinimu.

               (5)

               Šiame tyrime kartu su kitais gaminiais vertintos vonios kėdutės, pagalbiniai maudymosi reikmenys ir vonelės kartu su stovais ar be jų. Šie gaminiai naudojami kūdikiams ir mažiems vaikams maudyti, be to, jie laikomi gaminiais, kuriuos naudojant kyla rimtų pavojų (dažniausiai atsitiktinis skendimas), neretai pasibaigiančių mirtimi dėl jauno vartotojų amžiaus.

               (6)

               Apie nelaimingus atsitikimus surinkti faktai ir statistiniai duomenys rodo, kad pavojus nuskęsti kyla dėl nepakankamų, nekonkrečių ir nepastebimai užrašytų įspėjimų ir nurodymų, kaip saugiai naudoti gaminius, ir dėl prasto jų struktūrinio išdėstymo ir nedidelio atsparumo. Iš nelaimingų atsitikimų ir statistinių duomenų taip pat paaiškėjo, kad su šių gaminių naudojimu ir netinkama globėjo priežiūra susijęs pavojus nukristi, susižeisti ir praryti smulkias dalis.

               (7)

               Nepaisant to, kad pasaulyje yra išsamios informacijos apie nelaimingus atsitikimus ir traumas skęstant vonioje ankstyvoje vaikystėje, tiesioginis pagalbinių maudymosi reikmenų naudojimo ir mirties atvejų ar nelaimingų atsitikimų vonioje tarpusavio ryšys nepatvirtintas. Tyrėjai ir mokslinės literatūros autoriai visame pasaulyje sutaria, kad nėra įtikinamų įrodymų, iš kurių būtų matomas nelaimingų atsitikimų skaičiaus didėjimo ir pagalbinių maudymosi reikmenų naudojimo sąryšis (3). Stebėdami naujausias vonios kėdučių pirkimo augimo ir nelaimingų atsitikimų maudantis vonioje ir skendimo atvejų mažėjimo tendencijas, kai kurie tyrėjai netgi teigė, kad naudojant vonios kėdutes yra „nedidelis apsauginis poveikis“ (4).

               (8)

               Europos standartų šių trijų rūšių gaminiams nėra. Todėl pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 1 dalies a punktą būtina nustatyti konkrečius reikalavimus, kad būtų galima prašyti standartizacijos įstaigų parengti standartus, kuriuos taikant būtų mažiau pavojų, kylančių naudojant vonios kėdutes, pagalbinius maudymosi reikmenis ir voneles (kartu su stovais ar be jų) maudant kūdikius ar mažus vaikus. Šie standartai turėtų būti rengiami laikantis tvarkos, nustatytos 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/34/EB, nustatančioje informacijos apie techninius standartus ir reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų teikimo tvarką (5). Nuoroda į priimtą standartą turėtų būti paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, vadovaujantis Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 2 dalimi.

               (9)

               Kai atitinkami standartai bus parengti ir jeigu Komisija nutars paskelbti nuorodą į juos Oficialiajame leidinyje, laikantis Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, vonios kėdutės, pagalbiniai maudymosi reikmenys ir vonelės (su stovais ar be jų), pagaminti taikant tokius standartus, turėtų būti laikomi atitinkančiais Direktyvos 2001/95/EB bendrąjį saugos reikalavimą tiek, kiek saugos reikalavimų nustatyta standartuose.

               (10)

               Siekiant gerinti dabartinį saugos lygį naudojant šiuos gaminius, būtina parengti standartus ir tėvams ir suaugusių asmenų globėjams teikti informaciją apie šių gaminių paskirtį ir saugų naudojimą.

               (11)

               Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2001/95/EB 15 straipsnį įkurto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠI SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame sprendime:
   —   „kūdikių vonios kėdutės“ („toliau – vonios kėdutės“)– gaminiai, kuriuos naudojant maudomas vaikas gali sėdėti. Šiuos gaminius galima naudoti tik vaikui, kuris pats gali sėdėti tiesiai, ir neturėtų būti naudojamas, kai vaikas pradeda bandyti stotis,
   —   pagalbiniai kūdikių maudymosi reikmenys– gaminiai, kuriuos naudojant maudomas vaikas gali gulėti pusiausėda ar tiesiog gulėti. Šie gaminiai skirti naudoti nuo gimimo ir tol, kol vaikas pats galės sėdėti tiesiai,
   —   kūdikių ir mažų vaikų vonelės– gaminiai, skirti vaikams nuo gimimo iki 12 mėnesių maudyti. Šie gaminiai gali būti naudojami kaip atskiri gaminiai, dedami į įprastą vonią ar ant jos kraštų arba ant grindų, arba kaip gaminiai su stovais.
   2 straipsnis
   Reikalavimai
   1 straipsnyje nurodytiems gaminiams keliami specialieji saugos reikalavimai, kuriuos pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnį turės atitikti Europos standartai, nustatomi šio sprendimo priede.
   3 straipsnis
   Paskelbimas
   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 6 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

      (2)  http://ec.europa.eu/consumers/safety/projects/ongoing-projects_en.htm#project_results

      (3)  Drowning of babies in bath seats: do they provide false reassurance? r. Royal Society for the Prevention of Accidents (Jungtinė Karalystė). 2005 m. vasario mėn.
   http://www.rospa.com/productsafety/info/bathseats_drowning.pdf

      (4)  Vartojimo produktų saugos komisijos pastabos dėl Harvardo visuomenės sveikatos mokyklos Sveikatos politikos ir valdymo departamento išankstinio pasiūlymo dėl teisės akto, reglamentuojančio vonios kėdutes ir ratus. 2001 m. gegužės mėn. http://www.cpsc.gov/LIBRARY/FOIA/foia01/pubcom/commenta.pdf

      (5)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

      PRIEDAS

         Specialieji vonios kėdučių saugos reikalavimai

      PAVOJAI. Didžiausias su šiuo gaminiu susijęs pavojus – nuskęsti.
      1.   SAUGOS REIKALAVIMAI
      1)   Bendrieji saugos reikalavimai

      Gaminiai neturi kelti pavojaus vaikų ir globėjų saugai arba sveikatai, kai jie naudojami pagal paskirtį arba kitu numanomu būdu, atsižvelgiant į įprastą vaikų elgseną. Turi būti atsižvelgiama į vaiko ir jo globėjų gebėjimus, visų pirma naudojant gaminius, kurie pagal savo funkcijas, matmenis ir savybes yra skirti vaikams iki 10 mėnesių. Gaminių etiketės arba etiketės ant jų pakuočių ir prie jų pridedamos naudojimo instrukcijos turi atkreipti naudotojų arba globėjų dėmesį į būdingus pavojus ir riziką patirti žalą naudojant šiuos gaminius, taip pat į būdus jų išvengti.
      2)   Specialieji saugos reikalavimai

         Cheminiai reikalavimai

      Vonios kėdutės turi atitikti tam tikrus Europos Sąjungos teisės aktų reikalavimus.

         Degumo ir šiluminės savybės

      Kad nebūtų pavojaus nusiplikyti karštu vandeniu iš čiaupo, globėjams turi būti nurodoma atkreipti dėmesį į vandens temperatūrą ir neleisti vaikui pasiekti čiaupo.

         Fizinės ir mechaninės savybės

      Pavojus įstrigti angose ir kiaurymėse
      Gaminiai turi būti projektuojami ir gaminami taip, kad juose:

                  —

                  negalėtų įstrigti pirštai,

                  —

                  kojos negalėtų įstrigti taip, kad vaikas iš angos, į kurią įslydo, negalėtų iškilti į paviršių.

            Judančių dalių keliami pavojai
      Gaminiuose, kurie suprojektuoti taip, kad juos būtų galima lankstyti, turi būti lenkimo mechanizmas, kurio vaikas ar globėjas neapdairiu judesiu negalėtų įveikti. Gaminį ištiesti turi būti galima tik atrakinus blokavimo mechanizmą. Turi būti užtikrinama, kad vaiko kūno padėtis negalėtų keistis, ypač perkeliant kūno svorį (stipriau remiantis į sėdynę ar vonelę), ir nekiltų pavojus rimtai susižeisti. Sukiojamosios sėdynės turi būti kiek įmanoma projektuojamos taip, kad jas naudojant vaikas negalėtų įsidrėksti ar susižeisti.
      Pavojus nukristi
      Kad būtų mažesnis pavojus nukristi ir nuskęsti, gaminys ir jo tvirtinimo prie vonios detalės turi atlaikyti vaiko naudojamą vidinę ir išorinę jėgas, kurių veikiamas gaminys galėtų apvirsti. Tiksliau, gaminys neturi virsti, kai vaikas lenkiasi bet kuria kryptimi, bando stotis ar apverčia sėdynę.
      Pavojus užspringti
      Kad būtų mažesnis pavojus užspringti, gaminyje neturi būti smulkių detalių, kurias vaikas savo jėgomis galėtų atskirti ir kurios visiškai tilptų į vaiko burną. Kad būtų mažesnis pavojus užspringti, užpildai, kuriais galima užspringti, neturi būti pasiekiami vaikui jo paties jėgomis, ypač kandant.
      Pavojus uždusti
      Ant gaminio neturi būti plastikinių lipdukų, kuriuos vaikas galėtų nuimti savo jėgomis, ar kitokių vonios kėdutę dengiančių nepralaidžių lakštų, kuriais galima būtų uždengti burną ir nosį ir sukelti pavojų uždusti. Gaminių pakuotė turi būti tokia, kad nekiltų pavojaus uždusti, jeigu ja būtų užkimšta burna ir nosies landos.
      Pavojus praryti
      Kad būtų mažesnis pavojus gaminį praryti, jame neturi būti atskirų ar smulkių detalių, kurias vaikas savo jėgomis galėtų atskirti ir kurios galėtų patekti į stemplę.
      Pavojingos briaunos
      Atviros briaunos, ypač briaunos, prie kurių tiesiogiai liečiasi vaiko oda, turi būti projektuojamos taip, kad nebūtų galima įsidrėksti ir susižeisti.
      Struktūrinis vientisumas
      Apsauginiai įtaisai (siurbtukai ar kitos priemonės), būtini gaminiui tvirtinti, turi būti tinkami visą gaminio naudojimo laiką.
      Kad lūžtančiomis sudedamosiomis dalimis nebūtų galima fiziškai susižaloti, gaminiai turi atlaikyti naudojant daromą mechaninį spaudimą.
      Apsauginė funkcija
      Kad nebūtų galima uždusti skęstant, gaminiai turi būti projektuojami taip, kad juose vaikas galėtų tik sėdėti. Projektuojant turi būti atsižvelgiama į atitinkamus tam tikros amžiaus grupės antropometrinius duomenis. Apsauginė funkcija turi būti užtikrinta taip, kad susidarius pavojingai situacijai vaiką būtų lengva iškelti.
      Pavojai, kylantys dėl vaiko veiksmų su apsauginiu įtaisu
      Siekiant išvengti pavojaus nuskęsti, apsauginis įtaisas turi būti toks, kad vaikas ar globėjai neapdairiu judesiu negalėtų jo įveikti.
      Specialūs įspėjimai, kaip naudoti gaminį
      Įspėjimuose ir naudojimo instrukcijose turi būti aiškiai nurodyta, kad:

                  —

                  globėjas turi laikyti vaiką visą laiką,

                  —

                  kad pradėti skęsti galima labai greitai ir kai vandens yra labai nedaug (± 2 cm),

                  —

                  gaminys nesuteikia jokios papildomos apsaugos nuo vandens keliamų pavojų, o skendimo atvejų buvo ir naudojant vonios kėdutes.

            Įspėjimai ir informacija turėtų būti pateikti taip, kad būtų gerai matomi ant pakuotės, ant gaminio ir pardavimo vietose, be to, jie turi būti papildyti piktogramomis.
      Etiketė su įspėjimu turi būti atspari ir matoma, kai vaikas sėdi vonios kėdutėje.
      Globėjams turi būti pateikiama informacija apie pažeidžiamo amžiaus vaikų grupes (5–10 mėn.).
      Higiena
      Vonios kėdutės turi būti projektuojamos taip, kad jas būtų galima plauti ir džiovinti.

         Specialieji pagalbinių maudymosi reikmenų saugos reikalavimai

      PAVOJAI. Didžiausias su šiuo gaminiu susijęs pavojus – nuskęsti.
      2.   SAUGOS REIKALAVIMAI
      1)   Bendrieji saugos reikalavimai

      Gaminiai neturi kelti pavojaus vaikų ir globėjų saugai arba sveikatai, kai jie naudojami pagal paskirtį arba kitu numanomu būdu, atsižvelgiant į įprastą vaikų elgseną. Turi būti atsižvelgiama į vaiko ir jo globėjų gebėjimus, visų pirma naudojant gaminius, kurie pagal savo funkcijas, matmenis ir savybes yra skirti vaikams iki 9 mėnesių. Gaminių etiketės arba etiketės ant jų pakuočių ir prie jų pridedamos naudojimo instrukcijos turi atkreipti naudotojų arba globėjų dėmesį į būdingus pavojus ir riziką patirti žalą naudojant šiuos gaminius, taip pat į būdus jų išvengti.
      2)   Specialieji saugos reikalavimai

         Cheminiai reikalavimai

      Pagalbiniai maudymosi reikmenys turi atitikti tam tikrus Europos Sąjungos teisės aktų reikalavimus.

         Degumo ir šiluminės savybės

      Kad nebūtų pavojaus nusiplikyti karštu vandeniu iš čiaupo, globėjams nurodoma atkreipti dėmesį į vandens temperatūrą ir neleisti vaikui pasiekti čiaupo.

         Fizinės ir mechaninės savybės

      Pavojus įstrigti angose ir kiaurymėse
      Gaminiai turi būti projektuojami ir gaminami taip, kad juose negalėtų įstrigti pirštai.
      Pavojus pasismaugti
      Gaminiai turi būti projektuojami ir gaminami taip, kad nebūtų pavojaus pasismaugti.
      Pavojus nukristi
      Kad būtų mažesnis pavojus nukristi ir nuskęsti, gaminys ir jo tvirtinimo prie vonios detalės turi atlaikyti vaiko naudojamą vidinę ir išorinę jėgas, kurių veikiamas gaminys galėtų apvirsti. Tiksliau, gaminys neturi virsti, kai vaikas lenkiasi bet kuria kryptimi, bando stotis ar apverčia sėdynę.
      Pavojus užspringti
      Kad būtų mažesnis pavojus užspringti, gaminyje neturi būti smulkių detalių, kurias vaikas savo jėgomis galėtų atskirti ir kurios visiškai tilptų į vaiko burną. Kad būtų mažesnis pavojus užspringti, užpildai, kuriais galima užspringti, neturi būti pasiekiami vaikui jo paties jėgomis, ypač kandant.
      Pavojus uždusti
      Ant gaminio neturi būti plastikinių lipdukų, kuriuos vaikas galėtų nuimti savo jėgomis, ar kitokių pagalbinius maudymosi reikmenis dengiančių nepralaidžių lakštų, kuriais būtų galima uždengti burną ir nosį ir sukelti pavojų uždusti. Gaminių pakuotė turi būti tokia, kad nekiltų pavojaus uždusti, jeigu ja būtų užkimšta burna ir nosies landos.
      Pavojus praryti
      Kad būtų mažesnis pavojus gaminį praryti, jame neturi būti atskirų ar smulkių detalių, kurias vaikas savo jėgomis galėtų atskirti ir kurios galėtų patekti į stemplę.
      Pavojingos briaunos
      Atviros briaunos, ypač briaunos, prie kurių tiesiogiai liečiasi vaiko oda, turi būti projektuojamos taip, kad nebūtų galima įsidrėksti ir susižeisti.
      Struktūrinis vientisumas
      Kad lūžtančiomis sudedamosiomis dalimis nebūtų galima fiziškai susižaloti, gaminiai turi atlaikyti naudojant daromą mechaninį spaudimą.
      Specialūs įspėjimai, kaip naudoti gaminį
      Įspėjimuose ir naudojimo instrukcijose turi būti aiškiai nurodyta, kad:

                  —

                  globėjas turi laikyti vaiką visą laiką,

                  —

                  kad pradėti skęsti galima labai greitai ir kai vandens yra labai nedaug (± 2 cm),

                  —

                  didžiausias leistinas vandens lygis, kad vanduo nepatektų vaikui į burną,

                  —

                  kad gaminys nesuteikia jokios papildomos apsaugos nuo vandens keliamų pavojų, o skendimo atvejų buvo ir naudojant pagalbinius maudymosi reikmenis.

            Įspėjimai ir informacija turėtų būti pateikti taip, kad būtų gerai matomi ant pakuotės, ant gaminio ir pardavimo vietose, be to, jie turi būti papildyti piktogramomis.
      Etiketė su įspėjimu turi būti atspari ir matoma, kai vaikas maudomas naudojant pagalbinius maudymosi reikmenis.
      Globėjams turi būti pateikiama informacija apie pažeidžiamo amžiaus vaikų grupes (nuo gimimo iki 9 mėn.).
      Higiena
      Gaminiai turi būti projektuojami taip, kad juos būtų lengva valyti ir džiovinti.

         Specialieji kūdikių vonelių ir vonios stovų saugos reikalavimai

      PAVOJAI. Didžiausi su šiuo gaminiu susiję pavojai – nuskęsti ir iškristi, kūdikio vonelei nuslydus nuo stovo ar atramos.
      3.   SAUGOS REIKALAVIMAI
      1)   Bendrieji saugos reikalavimai

      Gaminiai neturi kelti pavojaus vaikų ir globėjų saugai arba sveikatai, kai jie naudojami pagal paskirtį arba kitu numanomu būdu, atsižvelgiant į įprastą vaikų elgseną. Turi būti atsižvelgiama į vaiko ir jo globėjų gebėjimus, visų pirma naudojant gaminius, kurie pagal savo funkcijas, matmenis ir savybes yra skirti vaikams iki 12 mėnesių. Gaminių etiketės arba etiketės ant jų pakuočių ir prie jų pridedamos naudojimo instrukcijos turi atkreipti naudotojų arba globėjų dėmesį į būdingus pavojus ir riziką patirti žalą naudojant šiuos gaminius, taip pat į būdus jų išvengti.
      2)   Specialieji saugos reikalavimai

         Cheminiai reikalavimai

      Kūdikių vonelės ir vonelių stovai turi atitikti tam tikrus Europos Sąjungos teisės aktų reikalavimus.

         Degumo ir šiluminės savybės

      Kad nebūtų pavojaus nusiplikyti karštu vandeniu iš čiaupo, globėjams turi būti nurodoma atkreipti dėmesį į vandens temperatūrą ir neleisti vaikui pasiekti čiaupo.

         Fizinės ir mechaninės savybės

      Pavojus įstrigti angose ir kiaurymėse
      Gaminiai turi būti projektuojami ir gaminami taip, kad juose negalėtų įstrigti pirštai.
      Pavojus pasismaugti
      Gaminiai turi būti projektuojami ir gaminami taip, kad nebūtų pavojaus pasismaugti.
      Judančių dalių keliami pavojai
      Gaminiuose, kurie suprojektuoti taip, kad juos būtų galima lankstyti, turi būti lenkimo mechanizmas, kurio vaikas ar globėjas neapdairiu judesiu negalėtų įveikti. Gaminį ištiesti turi būti galima tik atrakinus blokavimo mechanizmą. Turi būti užtikrinama, kad vaikui judant, ypač perkeliant kūno svorį, kūno padėtis negalėtų keistis ir nekiltų pavojus susižeisti.
      Pavojus nukristi
      Kad būtų užtikrintas tinkamas stabilumas, vonelė ir stovas turi būti projektuojami ir gaminami taip, kad atlaikytų ir vaiko, ir vonelėje esančio vandens svorį. Vonelė ir stovas neturi virsti vaikui judant ar dėl neapdairaus globėjo judesio. Tiksliau, gaminys neturi virsti, kai vaikas lenkiasi bet kuria kryptimi ar bando stotis.
      Pavojus užspringti
      Kad būtų mažesnis pavojus užspringti, gaminyje neturi būti smulkių detalių, kurias vaikas galėtų atskirti savo jėgomis ir kurios visiškai tilptų į vaiko burną. Kad būtų mažesnis pavojus užspringti, užpildai, kuriais galima užspringti, neturi būti pasiekiami vaikui jo paties jėgomis, ypač kandant.
      Pavojus uždusti
      Ant gaminio neturi būti plastikinių lipdukų, kuriuos vaikas galėtų nuimti savo jėgomis, ar kitokių vonelę dengiančių nepralaidžių lakštų, kuriais būtų galima uždengti burną ir nosį ir dėl kurių kiltų pavojus uždusti. Gaminių pakuotė turi būti tokia, kad nekiltų pavojaus uždusti, jeigu ja būtų užkimšta burna ir nosies landos.
      Pavojus praryti
      Kad būtų mažesnis pavojus gaminį praryti, jame neturi būti atskirų ar smulkių detalių, kurias vaikas savo jėgomis galėtų atskirti ir kurios galėtų patekti į stemplę.
      Pavojingos briaunos
      Atviros briaunos, ypač briaunos, prie kurių tiesiogiai liečiasi vaiko oda, turi būti projektuojamos taip, kad nebūtų galima įsidrėksti ir susižeisti.
      Struktūrinis vientisumas
      Kad griūnančiomis ar lūžtančiomis sudedamosiomis dalimis nebūtų galima fiziškai susižaloti, gaminys turi atlaikyti naudojant daromą mechaninį spaudimą. Kad galinčios sukelti traumą dalys neirtų, vonelių gamybai ir stovams naudojamos medžiagos savybės turi būti tokios, kad vonelės būtų tinkamos visą naudojimo laiką, ypač atsižvelgiant į šiluminius pokyčius.
      Pavojai, kylantys kartu naudojant du atskirus gaminius
      Įtaisas, kuriuo vonelė tvirtinama prie stovo, turi atlaikyti naudojant daromą mechaninį spaudimą. Įspėjimuose ir naudojimo instrukcijose, pridedamuose prie atskirai parduodamų stovų ir vonelių, turi būti nurodomi gaminiai, kurie gali būti saugiai naudojami kartu.
      Specialūs įspėjimai, kaip naudoti gaminį
      Įspėjimuose ir naudojimo instrukcijose turi būti aiškiai nurodyta, kad:

                  —

                  globėjas turi laikyti vaiką visą laiką,

                  —

                  pradėti skęsti galima labai greitai ir kai vandens yra labai nedaug (± 2 cm),

                  —

                  gaminiai nesuteikia jokios papildomos apsaugos nuo vandens keliamų pavojų, o skendimo atvejų buvo ir naudojant voneles.

            Įspėjimai ir informacija turėtų būti pateikti taip, kad būtų gerai matomi ant pakuotės, ant gaminio ir pardavimo vietose, be to, jie turi būti papildyti piktogramomis.
      Etiketė su įspėjimu turi būti atspari ir matoma, kai vaikas būna vonelėje.
      Globėjams turi būti pateikiama informacija apie pažeidžiamo amžiaus vaikų grupes (iki 12 mėn.).
      Prie vonelių turi būti pridedamas įspėjimas, kad globėjai nekeltų vonelių ant tokių gaminių kaip stalai.
      Higiena
      Gaminiai turi būti projektuojami taip, kad juos būtų lengva plauti ir džiovinti.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007BP0114(01)

1. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo (C6-0387/2006 - 2006/2154(DEC))

Oficialusis leidinys 074 E , 20/03/2008 p. 0190 - 0191

		1.2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo (C6-0387/2006 — 2006/2154(DEC))Europos Parlamentas,- atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2005 finansinių metų galutines finansines ataskaitas [1],- atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2005 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Fondo atsakymais [2],- atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos rekomendaciją (5711/2007 — C6-0080/2007),- atsižvelgdamas į EB sutartį, ypač į jos 276 straipsnį,- atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [3], ypač į jo 185 straipsnį,- atsižvelgdamas į 1975 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1365/75 dėl Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo įsteigimo [4], ypač į jo 16 straipsnį,- atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje [5], ypač į jo 94 straipsnį,- atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą,- atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6-0098/2007),1. suteikia patvirtinimą Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo vykdomajam direktoriui, kad fondo 2005 finansinių metų biudžetas įvykdytas;2. išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje;3. paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).[1] OL C 266, 2006 10 31, p. 37.[2] OL C 312, 2006 12 19, p. 80.[3] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).[4] OL L 139, 1975 5 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1111/2005 (OL L 184, 2005 7 15, p. 1).[5] OL L 357, 2002 12 31, p. 72.--------------------------------------------------


title: 1984 m. kovo 1 d. Tarybos sprendimas dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros teritorijų protokolo pasirašymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31984D0132

Oficialusis leidinys L 068 , 10/03/1984 p. 0036 - 0045 specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 15 tomas 5 p. 0004  specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 15 tomas 5 p. 0004

		Tarybos sprendimas1984 m. kovo 1 d.dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros teritorijų protokolo pasirašymo(84/132/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 235 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],kadangi Europos Bendrijų aplinkos veiksmų programos[2] pabrėžia būtinybę apsaugoti ir švarinti jūrą, siekiant, kad ji galėtų užtikrinti rūšių išsaugojimą ir jų plėtrą bei išlaikytų svarbią ekologinę pusiausvyrą,kadangi Europos Bendrijų antroji aplinkos veiksmų programa pabrėžia neatidėliotiną būtinybę pakrantės regionų plėtros ir ekologinės vadybos klausimais imtis tarptautinių sprendimų;kadangi Europos Bendrijų trečioji aplinkos veiksmų programa [3], kurios pagrindinius principus Taryba ir valstybių narių Vyriausybių atstovai patvirtino 1983 m. vasario 7 d., ypatingai pabrėžia būtinybę vykdyti racionalią gamtinių išteklių apsaugos ir valdymo politiką;kadangi bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis, ypač Bendrijos Viduržemio jūros partneriais, siekiant, kad būtų užtikrinta aplinkos apsauga yra vienas iš Europos Bendrijų antrosios aplinkos veiksmų programos tikslų;kadangi Konvencijos dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, kurią Bendrija patvirtino Sprendimu 77/585/EEB [4], 4 straipsnis šios konvencijos šalims suteikia teisę priimti papildomus protokolus, nustatančius minėtos konvencijos įgyvendinimo priemones, procedūras ir standartus; kadangi pagal šį straipsnį Viduržemio jūros valstybės, kurias 1982 m. balandžio 2 ir 3 d. Ženevoje vykusioje konferencijoje atstovavo įgaliotieji atstovai, pasirašė Protokolą dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros teritorijų;kadangi Bendrija Sprendimu 75/585/EEB taip pat patvirtino Protokolą dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos iš laivų ir lėktuvų bei Sprendimu 81/420/EEB [5] Protokolą dėl bendradarbiavimo užkertant kelią Viduržemio jūros taršai nafta ir kitomis pavojingomis medžiagomis ištikus avarijai ir Sprendimu 83/101/EEB [6] Protokolą dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo sausumoje esančių taršos šaltinių;kadangi Protokolas dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros teritorijų numato galimybę imtis priemonių dėl prekybos gyvūnais ir augalais, kurių apsauga numatyta tame protokole, bei jų importo ir eksporto, dėl to tas protokolas gali turėti įtakos bendrai prekybos politikai ir prekių judėjimo laisvei tarp valstybių narių;kadangi to protokolo tam tikros nuostatos gali turėti įtakos 1976 m. gegužės 4 d. Tarybos direktyvai 76/464/EEB dėl tam tikrų į Bendrijos vandenis išleidžiamų pavojingų medžiagų sukeltos taršos [7], 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyvai 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos [8], 1979 m. spalio 30 d. Tarybos direktyvai 79/923/EEB dėl vandenų, kuriuose veisiasi vėžiagyviai, kokybės [9] ir 1981 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentui (EEB) Nr. 348/81 dėl banginių arba kitų banginių būrio gyvūnų produktų importo bendrųjų taisyklių [10];kadangi minėtas protokolas nustato, kad būtina saugoti bendrus regiono gamtinius išteklius, išsaugoti vietinių rūšių įvairovę ir užtikrinti tam tikrų natūralių buveinių apsaugą įsteigiant tam tikrą skaičių specialiai saugomų teritorijų;kadangi didesnė dalis Konvenciją dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo teršos ir prie jos pridėtus protokolus pasirašiusiųjų šalių, atsižvelgiant į visuotinį Bendrijos požiūrį į Viduržemio jūrą, su Bendrija yra užmezgę specialius ryšius, ypač dėl bendradarbiavimo; kadangi Protokolas dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros teritorijų nustato išsamias to bendradarbiavimo tuose sektoriuose, kuriems tas protokolas taikomas, taisykles;kadangi Bendrija 1983 m. kovo 30 d. pasirašė tą protokolą;kadangi Bendrija dalyvaus įgyvendinant minėtą protokolą naudodamasi jai priskirta kompetencija pagal galiojančias bendras taisykles bei atsižvelgdama į tas, kurios bus nustatytos būsimais Tarybos priimtais teisės aktais, ir naudodamasi Bendrijos veiksmų rezultatais atitinkamose srityse (moksliniai tyrimai – keitimasis informacija);kadangi paaiškėjo, kad Bendrija privalėtų patvirtinti minėtą protokolą tam, jog galiojant bendrajai rinkai, galėtų pasiekti vieną iš aplinkos apsaugos ir gyvenimo kokybės srityje nustatytų Bendrijos tikslų; kadangi sutartyje nenumatyti specialūs įgaliojimai imtis veiksmų, kurie būtini šiam sprendimui priimti, turėtų būti remiamasi jos 235 straipsniu,NUSPRENDĖ:1 straipsnisProtokolas dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros teritorijų patvirtinamas Europos ekonominės bendrijos vardu.Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas deponuoja 1 straipsnyje nurodyto protokolo 18 straipsnyje numatytus teisės aktus.Priimta Briuselyje, 1984 m. kovo 1 d.Tarybos varduPirmininkasH. Bouchardeau[1] OL C 322, 1983 11 28, p. 278.[2] OL C 112, 1973 12 20, p. 1 ir OL C 139, 1977 6 13, p. 1.[3] OL C 46, 1983 2 17, p. 1.[4] OL L 240, 1977 9 19, p. 1.[5] OL L 162, 1981 6 19, p. 4.[6] OL L 67, 1983 3 12, p. 1.[7] OL L 129, 1973 5 18, p. 23.[8] OL L 103, 1979 4 25, p. 1.[9] OL L 281, 1979 11 10, p. 47.[10] OL L 39, 1981 2 12, p. 1.--------------------------------------------------Protokolasdėl specialiai saugomų Viduržemio jūros teritorijųŠĮ PROTOKOLĄ PASIRAŠANČIOSIOS ŠALYS,PASIRAŠYDAMOS 1976 m. vasario 16 d. Barselonoje priimtą KONVENCIJĄ dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos,SUPRASDAMOS visos Viduržemio jūros teritorijos aplinkai gresiantį pavojų, kuris kyla dėl besiplečiančios žmonių veiklos regione,ATSIŽVELGDAMOS į specialias hidrografines ir ekologines Viduržemio jūros charakteristikas,PABRĖŽDAMOS Viduržemio jūros gamtos išteklių ir gamtovaizdžio apsaugos, be kitų priemonių steigiant specialiai saugomas teritorijas, įskaitant jūros teritorijas ir jų aplinką bei, tam tikrais atvejais, jų būklės gerinimo bei jų kultūrinio palikimo svarbą regione,SIEKDAMOS užmegzti glaudų tarpusavio bendradarbiavimą, kad būtų pasiektas pirmiau minėtas tikslas,SUSITARĖ:1 straipsnis1. Šio Protokolo Susitarančiosios Šalys (toliau – Šalys) imasi visų tinkamų priemonių, siekdamos, kad būtų apsaugoti tod jūros teritorijos, kurios turi didelės įtakos išsaugant Viduržemio jūros teritorijos gamtos išteklius ir gamtovaizdžius bei tų šalių kultūrinį palikimą regione.2. Jokios šio Protokolo nuostatos nekliudys Jungtinių Tautų Generalinės asamblėjos rezoliucija 2750 C (XXV) sušauktai Jungtinių Tautų Jūros teisės konferencijai dėl jūros teisės sisteminti ir tobulinti jūros teisę, nei jokios valstybės dabartiniai arba būsimi reikalavimai ir teisiniai požiūriai dėl jūros teisės bei pakrantės ir laivo įregistravimo valstybės ir vėliavos valstybės jurisdikcijos pobūdžio ir masto.2 straipsnisNurodant specialiai saugomas teritorijas (toliau – saugomos teritorijos), teritorija, kuriai taikomas šis Protokolas – tai Konvencijos dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo teršos (toliau – konvencija) 1 straipsnyje apibrėžta Viduržemio jūros teritorija; šiame Protokole laikoma, kad ta saugoma teritorija ribojama šalių teritoriniais vandenimis ir jai galima priskirti į sausumos pusę nuo pagrindinės linijos, nuo kurios matuojamas teritorinės jūros plotis, nusitęsusius vandenis ir besidriekiantis, jei tai yra upės, iki gėlo vandens ribos. Tai teritorijai taip pat galima priskirti pelkes arba pakrantės teritorijas, kurias yra nurodžiusi kiekviena šalis.3 straipsnis1. Šalys, kiek įmanoma, steigia saugomas teritorijas ir skatina, kad būtų imamasi privalomų veiksmų, siekiant, jog tos teritorijos būtų apsaugotos ir, tam tikrais atvejais, kuo sparčiau atkuriamos.2. Tos teritorijos steigiamos, siekiant, kad pirmiausia būtų apsaugota:a) - biologiniu ir ekologiniu požiūriu vertingos vietovės,- rūšių genetinė įvairovė ir nustatytus reikalavimus atitinkantys populiacijos lygiai bei tų rūšių dauginimosi vietos ir buveinės,- būdingieji ekologinių sistemų tipai ir ekologiniai procesai;b) ypatingai svarbios vietovės moksliniu, estetiniu, istoriniu, archeologiniu, kultūriniu arba mokymo požiūriais.4 straipsnisŠio Protokolo Šalys pirmajame posėdyje suformuluoja ir priima, jeigu būtina, bendradarbiaudamos su kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, bendras rekomendacijas ir, tam tikrais atvejais, standartus arba kriterijus, pirmiausia taikomus:a) renkantis saugomas teritorijas;b) steigiant saugomas teritorijas;c) valdant saugomas teritorijas;(d) pateikiant informaciją apie saugomas teritorijas.5 straipsnisŠalys gali tobulinti saugomų teritorijų apsaugą toje teritorijoje, kurioje taikomas šis protokolas, steigdamos vieną arba daugiau tarpinių teritorijų, kuriose veikla ribojama ne taip griežtai, tačiau kuriose ji tebeatitinka saugomos teritorijos tikslus.6 straipsnis1. Jeigu Šalis greta kitos Šalies nacionalinės jurisdikcijos teritorijos sienos arba ribų ketina steigti saugomą teritoriją, abiejų Šalių kompetentingos institucijos stengiasi tartis vienos su kitomis, kad būtų susitarta dėl priemonių, kurių būtina imtis, ir, be kita ko, išnagrinėta galimybė kitai Šaliai steigti atitinkamą saugomą teritoriją arba imtis tai Šaliai kokių nors kitų atitinkamų priemonių.2. Jeigu Šalis greta valstybės, kuri nėra pasirašiusi protokolo, nacionalinės jurisdikcijos teritorijos sienos arba ribų ketina steigti saugomą teritoriją, ta Šalis stengiasi dirbti su tos valstybės kompetentingomis institucijomis, kad būtų tariamasi šio straipsnio 1 dalyje nurodytu būdu.3. Jeigu besiribojančias saugomas teritorijas steigia dvi Šalys arba Šalis ir valstybė, kuri nėra pasirašiusi protokolo, galima numatyti specialias sutartis dėl priemonių, kuriomis būtų galima organizuoti šio straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytas konsultacijas arba bendradarbiavimą.4. Jeigu šio protokolo nepasirašiusi valstybė greta jį pasirašiusios Šalies nacionalinės jurisdikcijos teritorijos sienos arba ribų ketina steigti saugomą teritoriją, pastaroji Šalis stengiasi veikti kartu su ta valstybe, kad būtų organizuojami pasitarimai ir, galimas daiktas, sudaryta šio straipsnio 3 dalyje nurodyta speciali sutartis.7 straipsnisŠalys, atsižvelgdamos į iškeltus tikslus ir paisydamos kiekvienos saugomos teritorijos charakteristikų, laikydamosi tarptautinės teisės nuostatų palaipsniui imasi tokių galimų būtinų priemonių:a) kuria planavimo ir valdymo sistemą;b) uždraudžia išversti arba šalinti atliekas ar kitas medžiagas, kurios gali kenkti saugomai teritorijai;c) reglamentuoja laivų plaukimą ir uždraudžia jiems sustoti arba nuleisti inkarą;d) reglamentuoja žvejybą ir medžioklę bei gyvūnų gaudymą ir augalų rinkimą mašinomis;e) uždraudžia naikinti augalus arba gyvūnus ir introdukuoti egzotines rūšis;f) reglamentuoja bet kokią veiklą, galinčią kenkti augalijai arba gyvūnijai ar juos trikdyti, įskaitant vietinių gyvūnijos ar augalijos rūšių introdukciją;g) reglamentuoja bet kokią jūros dugno arba jo gelmių tyrinėjimo arba eksploatavimo ar jūros dugno profilio keitimo veiklą;h) reglamentuoja bet kokią saugomai jūros teritorijai priklausančios sausumos dirvožemio sudėtį keičiančią arba podirvį eksploatuojančią veiklą;i) reglamentuoja bet kokius archeologinius kasinėjimus ir visų objektų, kuriuos galima laikyti archeologiniais objektais, pašalinimą;j) reglamentuoja prekybą iš saugomų teritorijų kilusiais gyvūnais ir jų dalimis, augalais ir jų dalimis bei archeologiniais objektais ir visų jų importą bei eksportą;k) bet kokių kitų priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti ekologinius ir biologinius procesus saugomose teritorijose.8 straipsnis1. Šalys deramai informuoja apie steigiamss saugomas teritorijas bei 5 straipsnyje numatytas teritorijas ir jų ženklinimą bei tuose rajonuose galiojančias taisykles.2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija perduodama konvencijos 13 straipsnyje paskirtai organizacijai (toliau – organizacija), kuri sudaro ir atnaujina šio Protokolo taikymo sričiai priklausančių saugomų teritorijų sąrašą. Šalys perduoda tam sąrašui sudaryti būtiną visą informaciją.9 straipsnis1. Šalys, skelbdamos apsaugines priemones, atsižvelgia į vietinių gyventojų tradicines veiklas. Tiek, kiek įmanoma, dėl šios priežasties suteikiama išlyga neturi:a) kelti pavojaus šiuo Protokolu nustatytomis sąlygomis saugomų ekologinių sistemų išlaikymui arba tas ekologines sistemas padedantiems išlaikyti biologiniams procesams;b) išnaikinti saugomų ekologinių sistemų rūšis arba gyvūnų ir augalų populiacijas sudarančius individus arba gerokai sumažinti jų arba bet kokių su tomis rūšimis ar populiacijomis ekologiniu požiūriu susijusių rūšių arba populiacijų skaičių, ypač migruojančiąsias rūšis ir retas, nykstančias ar endemines rūšis.2. Šalys, kurios apsauginių priemonių požiūriu leidžia taikyti išlygas arba taiko ne visas priemones, apie tai praneša organizacijai.10 straipsnisŠalys skatina ir plėtoja savo saugomų teritorijų ir jų ekologinių sistemų bei archeologinio palikimo mokslinius ir techninius tyrinėjimus.11 straipsnisŠalys stengiasi kiek galima išsamiau informuoti visuomenę apie saugomų teritorijų svarbą ir skatina domėtis jomis bei mokslinėmis žiniomis, kurias tose teritorijose galima įgyti apie gamtos apsaugą ir archeologiją. Ta informacija turėtų būti tinkamai pateikiama aplinkai ir istorijai skirtose mokymo programose. Šalys taip pat turėtų stengtis, kad būtų skatinamas jų visuomenių ir gamtos apsaugos organizacijų dalyvavimas imantis tam tikrų teritorijų apsaugai būtinų atitinkamų priemonių.12 straipsnisŠalys, kiek įmanoma, parengia bendradarbiavimo programą, koordinuojančią saugomų teritorijų steigimą, planavimą, valdymą ir jų išsaugojimą, siekiant, kad būtų sukurtas Viduržemio jūros regiono saugomų teritorijų tinklas, kartu visiškai atsižvelgiant į jau sukurtus tinklus, ypač Unesco įsteigtus biosferos draustinius. Turi būti nuolatos keičiamasi duomenimis apie saugomų teritorijų charakteristikas, įgytą patirtį ir iškilusius sunkumus.13 straipsnisŠalys 14 straipsnyje nustatyta tvarka keičiasi moksline ir technine informacija apie atliekamus arba numatomus mokslinius tyrimus bei tikėtinus rezultatus. Jos, kiek įmanoma, derina atliekamus mokslinius tyrimus. Be to, Šalys stengiasi, kad būtų bendrai apibrėžiami saugomų teritorijų parinkimo, valdymo ir stebėjimo moksliniai metodai arba kad jie būtų suvienodinti.14 straipsnis1. Šalys, įgyvendindamos 12 ir 13 straipsniuose nustatytus bendradarbiavimo principus, perduoda organizacijai:a) palyginamą informaciją apie Viduržemio jūros aplinkos biologinės plėtros stebėjimą;b) mokslinio, administracinio ir teisinio pobūdžio ataskaitas, leidinius ir informaciją, ypač apie:- protokole nustatytas priemones, kurių šalys ėmėsi užtikrindamos saugomų teritorijų apsaugą,- saugomose teritorijose paplitusias rūšis,- visas grėsmes toms teritorijoms, ypač kurias kelia šalių nekontroliuojami taršos šaltiniai.2. Šalys skiria už saugomas teritorijas atsakingus asmenis. Jie ne rečiau nei kartą per dvejus metus susitinka aptarti bendrų reikalų, ypač pasiūlyti rekomendacijų dėl mokslinės, administracinės ir teisinės informacijos bei standartizavimo ir duomenų apdorojimo.15 straipsnis1. Šalys tiesiogiai arba padedamos kompetentingų regioninių ar kitų tarptautinių organizacijų arba abipusiai bendradarbiauja įsigaliojus šiam protokolui kurdamos ir įgyvendindamos tarpusavio pagalbos programas toms besivystančioms šalims, kurios tos pagalbos prašo pasirinkdamos, steigdamos ir valdydamos saugomas teritorijas.2. Šio straipsnio 1 dalyje numatytos programos pirmiausia turėtų būti skirtos moksliniams ir techniniams darbuotojams apmokyti, moksliniam tyrimams atlikti ir tam, kad tos Šalys palankiomis sąlygomis, dėl kurių privalo susitarti tam tikros Šalys, galėtų įsigyti, naudoti ir gaminti atitinkamą įrangą.16 straipsnisPakeisti saugomos teritorijos ribas arba jos teisinį statusą ar panaikinti visą teritoriją arba jos dalį galima tik ta pačia tvarka, kuria ji buvo įsteigta.17 straipsnis1. Šio Protokolo Šalių įprasti susitikimai rengiami kartu su tokiais pat konvencijos Šalių susitikimais, kurie šaukiami pagal konvencijos 14 straipsnį. Šalys tame straipsnyje nustatyta tvarka taip pat gali šaukti neeilinius susirinkimus.2. Šio Protokolo Šalių susitikimuose pirmiausia:a) svarstomas šio Protokolo įgyvendinimas;b) vertinamas priemonių, kurių buvo imtasi, veiksmingumas, ypač atkreipiant dėmesį į teritoriją, kuriai taikomas protokolas, ir nustatoma, ar būtina imtis kitų priemonių, pirmiausia rengiant priedus, arba numatant, tam tikrais atvejais, tos teritorijos pakeitimus konvencijos 16 straipsnyje nustatyta tvarka;c) priimamas, iš naujo svarstomas ir iš dalies keičiamas bet kuris šio Protokolo priedas;d) kontroliuojamas 12 straipsnyje numatytas saugomų teritorijų tinklo steigimas ir plėtra bei priimamos rekomendacijos, palengvinančios steigti ir plėtoti tą sistemą bei glaudinti Šalių bendradarbiavimą;e) svarstomos susirinkimų pateiktos rekomendacijos dėl asmenų, atsakingų už saugomas teritorijas kaip numatyta 14 straipsnio 2 dalyje;f) svarstomos ataskaitos, kurias organizacijai priklausančios Šalys yra perdavusios konvencijos 20 straipsnyje numatyta tvarka, ir bet kokia kita informacija, kurią Šalys gali perduoti organizacijai arba Šalių susirinkimui.18 straipsnis1. Su bet kokiu protokolu susijusios konvencijos nuostatos taikomos šiam Protokolui.2. Pagal konvencijos 18 straipsnio 2 dalį priimtos darbo tvarkos ir finansinės taisyklės taikomos šiam Protokolui, jeigu šio Protokolo Šalys nenusprendžia kitaip.3. Šį Protokolą visos konvencijos Šalys ir valstybės, kurios buvo pakviestos į 1982 m. balandžio 2 ir 3 d. Ženevoje vykusią įgaliotųjų atstovų konferenciją dėl Viduržemio jūros specialiai saugomoms teritorijoms skirto protokolo, galės pasirašyti 1982 m. balandžio 3 ir 4 d. Ženevoje ir nuo 1982 m. balandžio 5 d. iki 1983 m. balandžio 2 d. Madride. Nuo 1982 m. balandžio 5 d. iki 1983 m. balandžio 2 d. jį taip pat galės pasirašyti visos regioninės ekonominės grupės, iš kurių bent viena narė yra Viduržemio jūros pakrantės valstybė ir kuriai suteikta kompetencija tose srityse, kuriose taikomas šis Protokolas.4. Šis Protokolas ratifikuojamas, priimamas arba patvirtinimas. Ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumentus deponuoja Ispanijos Vyriausybė, kuri yra jų saugotoja.5. Nuo 1983 m. balandžio 3 d. šis Protokolas prieinamas konvencijos šalims ir šios straipsnio 3 dalyje nurodytoms visoms šalims arba grupėms.6. Šis Protokolas įsigalioja 30 dieną nuo tada, kai deponuojami bent šeši Protokolo ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo ar prisijungimo prie jo dokumentai.Tai patvirtindami, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Protokolą.Priimta Ženevoje, tūkstantis devyni šimtai aštuoniasdešimt antrų metų balandžio 3 d., viena kopija arabų, anglų, prancūzų ir ispanų kalbomis, keturios teksto versijos turi vienodą galią.--------------------------------------------------


title: 2011/82/ES: 2011 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, kuriame išdėstomos Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo programoje „Veiklus jaunimas“ ir veiksmų programoje mokymosi visą gyvenimą srityje (2007–2013 m.) nuostatos ir sąlygos, sudarymo

text:
8.2.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 32/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2011 m. sausio 31 d.
   dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, kuriame išdėstomos Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo programoje „Veiklus jaunimas“ ir veiksmų programoje mokymosi visą gyvenimą srityje (2007–2013 m.) nuostatos ir sąlygos, sudarymo
   (2011/82/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 straipsnio 4 dalį ir 166 straipsnio 4 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
   kadangi:

               (1)

               Komisija Europos Sąjungos vardu derėjosi dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, kuriame išdėstomos Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo programoje „Veiklus jaunimas“ ir veiksmų programoje mokymosi visą gyvenimą srityje (2007–2013 m.) nuostatos ir sąlygos (toliau – Susitarimas), nustatytose atitinkamai 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais Nr. 1719/2006/EB (1) ir Nr. 1720/2006/EB (2).

               (2)

               Susitarimas Sąjungos vardu pasirašytas 2010 m. vasario 15 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau, vadovaujantis Tarybos sprendimu 2010/195/ES (3).

               (3)

               Susitarimas turėtų būti sudarytas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas, kuriame išdėstomos Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo programoje „Veiklus jaunimas“ ir veiksmų programoje mokymosi visą gyvenimą srityje (2007–2013 m.) nuostatos ir sąlygos (toliau – Susitarimas) (4).
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu teikia Susitarimo 3 ir 5 straipsniuose numatytus pranešimus.
   3 straipsnis
   Susitarimas susijęs su Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl laisvo asmenų judėjimo (5) (toliau – Susitarimas dėl laisvo asmenų judėjimo), sudarytu Tarybos ir Komisijos sprendimu 2002/309/EB, Euratomas (6), kaip numatyta Susitarimo 3 straipsnyje.
   4 straipsnis
   Vadovaujantis Susitarimo 3 straipsniu, nutraukus Susitarimą, Komisija įgaliojama susitarti su Šveicarija dėl tokio nutraukimo pasekmių.
   5 straipsnis
   Komisija nustato Sąjungos poziciją dėl Susitarimo 4 straipsnyje nurodytų Susitarimu dėl laisvo asmenų judėjimo įsteigto jungtinio komiteto (toliau – jungtinis komitetas) sprendimų iš dalies keisti Susitarimo priedus, siekiant juos pritaikyti prie Susitarime nurodytų Sąjungos teisės aktų pakeitimų. Dėl visų kitų jungtinio komiteto sprendimų, susijusių su Susitarimo priedų pakeitimais, Sąjungos poziciją nustato Komisija, pasikonsultavusi atitinkamai su programos „Veiklus jaunimas“ komitetu ir (arba) veiksmų programos mokymosi visą gyvenimą srityje komitetu pagal tvarką, nurodytą Sprendimo Nr. 1719/2006/EB 9 straipsnio 2 dalyje ir Sprendimo Nr. 1720/2006/EB 10 straipsnio 2 dalyje.
   6 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 31 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL L 327, 2006 11 24, p. 30.

      (2)  OL L 327, 2006 11 24, p. 45.

      (3)  OL L 87, 2010 4 7, p. 7.

      (4)  Susitarimas buvo paskelbtas OL L 87, 2010 4 7, p. 9 kartu su sprendimu dėl pasirašymo ir laikino taikymo.

      (5)  OL L 114, 2002 4 30, p. 6.

      (6)  OL L 114, 2002 4 30, p. 1.


title: 2010/733/ES: 2010 m. lapkričio 29 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Suomijai atstovaujantis pakaitinis narys

text:
2.12.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 316/9

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. lapkričio 29 d.
   kuriuo skiriamas Regionų komiteto Suomijai atstovaujantis pakaitinis narys
   (2010/733/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,
   atsižvelgdama į Suomijos Vyriausybės pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES ir 2010/29/ES dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d. (1).

               (2)

               Pasibaigus Miikka SEPPÄLÄ įgaliojimams tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Likusiam kadencijos laikui – iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitiniu nariu skiriamas:
   Antero SAKSALA

      Pirkkalan kunnanvaltuuston jäsen

   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 29 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         K. PEETERS

      (1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22 ir OL L 12, 2010 1 19, p. 11.


title: 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto nariai ir pakaitiniai nariai

text:
26.4.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 120/7

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2013 m. balandžio 22 d.
   kuriuo skiriami Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto nariai ir pakaitiniai nariai
   2013/C 120/02
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą 2003/C 218/01, įsteigiantį Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamąjį komitetą (1), ypač į jo 3 straipsnį,
   atsižvelgdama į valstybių narių vyriausybių Tarybai pateiktą kandidatų sąrašą,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. vasario 16 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2010 m. kovo 1 d. iki 2013 m. vasario 28 d.;

               (2)

               todėl turėtų būti skiriami nauji nariai ir pakaitiniai nariai trejų metų laikotarpiui;

               (3)

               nariai ir pakaitiniai nariai savo pareigas eina tol, kol yra pakeičiami arba paskiriami kitai kadencijai,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto nariais ir pakaitiniais nariais laikotarpiui nuo 2013 m. balandžio 22 d. iki 2016 m. vasario 28 d. skiriami:
   I.   VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI

               Valstybė narė

               Nariai

               Pakaitiniai nariai

               Belgija

               Christian DENEVE

               Jan BATEN
               Xavier LEBICHOT

               Bulgarija

               Vaska SEMERDZHIEVA

               Atanas KOLCHAKOV
               Darina KONOVA

               Čekija

               Jaroslav HLAVÍN

               Anna SAMKOVÁ
               Anežka SIXTOVÁ

               Danija

               Charlotte SKJOLDAGER

               Annemarie KNUDSEN
               Christine HOLM DONATZKY

               Vokietija

               Michael KOLL

               Ellen ZWINK
               Kai SCHÄFER

               Estija

               Veronika KAIDIS

               Kristel PLANGI
               Rein REISBERG

               Airija

               Paula GOUGH

               Michael WALSH
               John NEWHAM

               Graikija

               Antonios CHRISTODOULOU

               Stamatina PISSIMISSI
               Aggeliki MOIROU

               Ispanija

               Dolores LIMÓN TAMÉS

               Mario GRAU RÍOS
               Mercedes TEJEDOR AIBAR

               Prancūzija

               Bénédicte LEGRAND-JUNG

               Sophie BARON
               Olivier MEUNIER

               Italija

               Paolo PENNESI

               Lorenzo FANTINI
               Paola CASTELLANO

               Kipras

               Leandros NICOLAIDES

               Marios KOURTELLIS
               Anastasios YIANNAKI

               Latvija

               Māra VĪKSNE

               Jolanta GEDUŠA
               Renārs LŪSIS

               Lietuva

               Aldona SABAITIENĖ

               Vilija KONDROTIENĖ
               Nerita ŠOT

               Liuksemburgas

               Paul WEBER

               Robert HUBERTY
               Carlo STEFFES

               Vengrija

               József BAKOS

               Katalin BALOGH
               Éva GRÓNAI

               Malta

               Mark GAUCI

               Vincent ATTARD
               David SALIBA

               Nyderlandai

               Esther de KLEUVER

               Martin G. DEN HELD
               Andre MARCET

               Austrija

               Anna RITZBERGER-MOSER

               Gertrud BREINDL
               Gerlinde ZINIEL

               Lenkija

               Danuta KORADECKA

               Daniel Andrzej PODGÓRSKI
               Roman SĄSIADEK

               Portugalija

               Pedro Nuno PIMENTA BRAZ

               Carlos PEREIRA

               Rumunija

               Livia COJOCARU

               Anca PRICOP
               Marian TĂNASE

               Slovėnija

               Tatjana PETRIČEK

               Jože HAUKO
               Etbin TRATNIK

               Slovakija

               Romana ČERVIENKOVÁ

               Eleonóra FABIÁNOVÁ
               Erich VASELÉNYI

               Suomija

               Leo SUOMAA

               Kristiina MUKALA
               Wiking HUSBERG

               Švedija

               Mikael SJÖBERG

               Per EWALDSSON
               Boel CALLERMO

               Jungtinė Karalystė

               Stuart BRISTOW

               Clive FLEMING
               Stephen TAYLOR

   II.   PROFESINIŲ SĄJUNGŲ ATSTOVAI

               Valstybė narė

               Nariai

               Pakaitiniai nariai

               Belgija

               François PHILIPS

               Herman FONCK
               Stéphane LEPOUTRE

               Bulgarija

               Ivan KOKALOV

               Aleksander ZAGOROV
               Reneta VASILEVA

               Čekija

               Jaroslav ZAVADIL

               Miroslav KOSINA
               Jindřich POLÍVKA

               Danija

               Heidi RØNNE MØLLER

               Jan KAHR FREDERIKSEN

               Vokietija

               Marina SCHRÖDER

               Horst RIESENBERG-MORDEJA
               Susanne JASPER

               Estija

               Aija MAASIKAS

               Peeter ROSS
               Ülo KRISTJUHAN

               Airija

               Sylvester CRONIN

               Esther LYNCH
               Dessie ROBINSON

               Graikija

               Ioannis ADAMAKIS

               Andreas STOIMENIDIS
               Efthimios THEOHARIS

               Ispanija

               Marisa RUFINO

               Pedro J. LINARES
               Emilio GONZALEZ

               Prancūzija

               Gilles SEITZ

               Henri FOREST

               Italija

               Cinzia FRASCHERI

               Marco LUPI
               Sebastiano CALLERI

               Kipras

               Nikos SATSIAS

               Nikos ANDREOU
               Stelios CHRISTODOULOU

               Latvija

               Ziedonis ANTAPSONS

               Mārtiņš PUŽULS
               Vladimirs NOVIKOVS

               Lietuva

               Inga RUGINIENĖ

               Petras GRĖBLIAUSKAS
               Gediminas MOZŪRA

               Liuksemburgas

               Serge SCHIMOFF

               Marcel GOEREND
               Robert FORNIERI

               Vengrija

               Malta

               Joseph CARABOTT

               Edwin BALZAN
               Chris ATTARD

               Nyderlandai

               W. VAN VEELEN

               H. VAN STEENBERGEN
               S. BALJEU

               Austrija

               Ingrid REIFINGER

               Julia NEDJELIK-LISCHKA
               Alexander HEIDER

               Lenkija

               Iwona PAWLACZYK

               Dariusz GOC
               Stanisław STOLARZ

               Portugalija

               Fernando José MACHADO GOMES

               Georges CASULA
               Catarina FERREIRA TAVARES

               Rumunija

               Slovėnija

               Lučka BÖHM

               Aljoša ČEČ
               Bojan GOLJEVŠČEK

               Slovakija

               Peter RAMPAŠEK

               Alexander TAŽÍK
               Bohuslav BENDÍK

               Suomija

               Raili PERIMÄKI

               Paula ILVESKIVI
               Erkki AUVINEN

               Švedija

               Christina JÄRNSTEDT

               Jana FROMM
               Karin FRISTEDT

               Jungtinė Karalystė

               Hugh ROBERTSON

   III.   DARBDAVIŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

               Valstybė narė

               Nariai

               Pakaitiniai nariai

               Belgija

               Kris DE MEESTER

               Thierry VANMOL
               Marc JUNIUS

               Bulgarija

               Georgi STOEV

               Daniela SIMIDCHIEVA
               Petya GEOREVA

               Čekija

               Karel PETRŽELKA

               František HROBSKÝ
               Martin RÖHRICH

               Danija

               Christina SODE HASLUND

               Karoline KLAKSVIG
               Sven-Peter NYGAARD

               Vokietija

               Eckhard METZE

               Rüdiger TRIEBEL
               Stefan ENGEL

               Estija

               Marek SEPP

               Marju PEÄRNBERG
               Ülle MATT

               Airija

               Carl ANDERS

               Theresa DOYLE
               Kevin ENRIGHT

               Graikija

               Ispanija

               Isabel MAYA RUBIO

               Laura CASTRILLO NUÑEZ
               José de la CAVADA HOYO

               Prancūzija

               Nathalie BUET

               Franck GAMBELLI
               Patrick LÉVY

               Italija

               Fabiola LEUZZI

               Giorgio RUSSOMANNO
               Pietro MASCIOCCHI

               Kipras

               Emilios MICHAEL

               Polyvios POLYVIOU
               Lena PANAGIOTOU

               Latvija

               Aleksandrs GRIGORJEVS

               Irēna UPZARE
               Andris POMMERS

               Lietuva

               Vaidotas LEVICKIS

               Jonas GUZAVIČIUS

               Liuksemburgas

               Pierre BLAISE

               François ENGELS
               Marc KIEFFER

               Vengrija

               Malta

               John SCICLUNA

               Andrew Agius MUSCAT
               Carmen BORG

               Nyderlandai

               W.M.J.M. VAN MIERLO

               R. VAN BEEK
               J.J.H. KONING

               Austrija

               Christa SCHWENG

               Alexander BURZ
               Pia-Maria ROSNER-SCHEIBENGRAF

               Lenkija

               Grzegorz JUSZCZYK

               Grażyna SPYTEK-BANDURSKA

               Portugalija

               Luís HENRIQUE

               Manuel Marcelino PENA COSTA
               Luís Miguel CORREIA MIRA

               Rumunija

               Ovidiu NICOLESCU

               Cristian HOTOBOC
               Irina Mirela MANOLE

               Slovėnija

               Igor ANTAUER

               Tatjana ČERIN
               Anže HIRŠL

               Slovakija

               Róbert MEITNER

               Suomija

               Katja LEPPÄNEN

               Jan SCHUGK
               Rauno TOIVONEN

               Švedija

               Bodil MELLBLOM

               Ned CARTER
               Cecilia ANDERSSON

               Jungtinė Karalystė

               Guy BAILEY

         2 straipsnis
   Narius ir pakaitinius narius, kurių kandidatūros dar nėra pateiktos, Taryba paskiria vėliau.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   4 straipsnis
   Šis sprendimas informavimo tikslais skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge 2013 m. balandžio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         S. COVENEY

      (1)  OL C 218, 2003 9 13, p. 1.

      (2)  OL L 45, 2010 2 20, p. 5.