title: 2003 m. gruodžio 18 d. Europos centrinio banko sprendimas, dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko Kapitalo pasirašymo rakte (ECB/2003/17)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D0017(01)

Oficialusis leidinys L 009 , 15/01/2004 p. 0027 - 0028

		Europos centrinio banko sprendimas2003 m. gruodžio 18 d.dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko Kapitalo pasirašymo rakte(ECB/2003/17)(2004/43/ES)EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 29.3 ir 29.4 straipsnius,atsižvelgdama į Europos centrinio banko Bendrosios tarybos įnašą vadovaujantis Statuto 47.2 straipsnio ketvirta įtrauka,kadangi:(1) 1998 m. gruodžio 1 d. Sprendimas ECB/1998/13 dėl nacionalinių centrinių bankų procentinių dalių Europos centrinio banko kapitalo rakte [1] nustatė nuo 1998 m. birželio 1 d. nacionaliniams centriniams bankams (NCB) skiriamus indeksus ECB kapitalo pasirašymo rakte (toliau atitinkamai "indeksai kapitalo rakte" ir "kapitalo raktas"),(2) Pagal Statuto 29.3 straipsnį indeksai kapitalo rakte turi būti koreguojami kas penkeri metai po Europos centrinių bankų sistemos įsteigimo analogiškai vadovaujantis nuostatomis, išdėstytomis Statuto 29.1 straipsnyje. Pakoreguotas kapitalo raktas pradedamas taikyti nuo pirmos metų, einančių po metų, kuriais įvyko pakoregavimas, dienos.(3) Vadovaudamasi 2003 m. liepos 15 d. Tarybos sprendimu 2003/517/EB dėl statistinių duomenų, naudojamų tikslinant Europos centrinio banko kapitalo pasirašymo raktą [2], Europos Komisija pateikė ECB statistinius duomenis, kurie turi būti naudojami nustatant pakoreguotą kapitalo raktą.(4) ECB 2003 finansinių metų grynasis pelnas ar nuostoliai (jei tokių yra) turi būti paskirstomi pagal Statuto 33.1 straipsnio pirmą punktą ir 33.2 straipsnį ir vadovaujantis 2003 m. gruodžio 31 d. taikomais indeksais kapitalo rakte. Tas pats taikoma paskirstant nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamas pagal Statuto 32.1 straipsnį, paskirstant ECB senjoražo pajamas, atlyginant už nacionalinių centrinių bankų reikalavimus, atitinkančius užsienio atsargų pervedimą į ECB, ir atlyginant už vidinės Eurosistemos apyvartoje esančių euro banknotų likučius,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisApvalinimasJei Europos Komisijos pateikti peržiūrėti statistiniai duomenys, kurie turi būti naudojami koreguojant kapitalo raktą, nesudaro 100 %, skirtumas išlyginamas: (i) jei visa suma yra mažiau už 100 %, prie mažiausios dalies (dalių) didėjančia tvarka pridedant 0,0001 procentinio punkto kol tiksliai gaunama 100 %, arba (ii) jei visa suma yra daugiau už 100 %, iš didžiausios dalies (dalių) mažėjančia tvarka atimant 0,0001 procentinio punkto kol tiksliai gaunama 100 %.2 straipsnisIndeksai kapitalo rakteNuo 2004 m. sausio 1 d. Statuto 29 straipsnyje apibūdinti indeksai kapitalo rakte skiriami kiekvienam NCB yra tokie:— Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 2,8297 % |— Danmarks Nationalbank | 1,7216 % |— Deutsche Bundesbank | 23,4040 % |— Bank of Greece | 2,1614 % |— Banco de España | 8,7801 % |— Banque de France | 16,5175 % |— Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 1,0254 % |— Banca d'Italia | 14,5726 % |— Banque centrale du Luxembourg | 0,1708 % |— De Nederlandsche Bank | 4,4323 % |— Oesterreichische Nationalbank | 2,3019 % |— Banco de Portugal | 2,0129 % |— Suomen Pankki | 1,4298 % |— Sveriges Riksbank | 2,6636 % |— Bank of England | 15,9764 % |3 straipsnisBaigiamosios ir pereinamosios nuostatos1. Sprendimas ECB/1998/13 panaikinamas nuo 2004 m. sausio 1 d.2. 2003 finansinių metų ECB grynasis pelnas ar nuostoliai (jei tokių yra), nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamos, ECB senjoražo pajamos, atlyginimas už nacionalinių centrinių bankų reikalavimus, atitinkančius užsienio atsargų pervedimą į ECB, ir atlyginimas už vidinės Eurosistemos apyvartoje esančių euro banknotų likučius turi būti paskirstomi vadovaujantis 2003 m. gruodžio 31 d. taikomais indeksais kapitalo rakte.3. Šis sprendimas įsigalioja 2003 m. gruodžio 19 d.4. Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Priimta Frankfurte prie Maino, 2003 m. gruodžio 18 d.ECB Valdančiosios tarybos varduJean-Claude Trichet[1] OL L 125, 1999 5 19, p. 33.[2] OL L 181, 2003 7 19, p. 43.--------------------------------------------------


title: 2014 m. kovo 27 d. Komisijos Sprendimas kuriuo pagal Reglamentą (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos, organizacija „Bureau Veritas Certification Holding SAS“ pripažįstama stebėsenos organizacija

text:
8.4.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 103/9

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2014 m. kovo 27 d.
   kuriuo pagal Reglamentą (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos, organizacija „Bureau Veritas Certification Holding SAS“ pripažįstama stebėsenos organizacija
   (2014/C 103/06)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2010 m. spalio 20 d. Reglamentą (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus (1), pareigos, ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2012 m. gruodžio 21 d. Europos Komisija gavo organizacijos „Bureau Veritas Certification Holding SAS“ paraišką dėl pripažinimo, kurioje ji pareiškė, kad ketina veikti kaip stebėsenos organizacija visose valstybėse narėse;

               (2)

               2013 m. sausio 22 d. pareiškėjas pateikė atnaujintą paraišką;

               (3)

               2013 m. liepos 9 d., remdamasi 2012 m. vasario 23 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 363/2012 dėl procedūrinių stebėsenos organizacijų pripažinimo ir jų pripažinimo atšaukimo taisyklių, nustatytų 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos (2), 2 straipsnio 5 dalimi, Europos Komisija išsiuntė paraišką aptarti atitinkamoms valstybėms narėms. Per reglamente nustatytą vieno mėnesio terminą nebuvo gauta jokių pastabų.

               (4)

               2013 m. rugsėjo 12 d. Briuselyje įvyko Komisijos iniciatyvinės grupės, įsteigtos stebėsenos organizacijų paraiškoms vertinti, posėdis, per kurį pareiškėjas pats pristatė savo paraišką;

               (5)

               2013 m. spalio 19 d. e. laišku pagal Reglamento (ES) Nr. 363/2012 3 straipsnį pareiškėjo paprašyta pateikti papildomos informacijos;

               (6)

               2013 m. spalio 25 d. pareiškėjas pateikė papildomos informacijos ir paaiškinimą;

               (7)

               2013 m. gruodžio 19 d., remdamasi visais pareiškėjo pateiktais dokumentais, iniciatyvinė grupė padarė išvadą, kad paraiška atitinka Reglamento (ES) Nr. 995/2010 8 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir kad Komisija pareiškėją galėtų pripažinti stebėsenos organizacija;

               (8)

               remdamasi visais pateiktais patvirtinamaisiais dokumentais, Europos Komisija įvertino, ar pareiškėjas atitinka Reglamento (ES) Nr. 995/2010 8 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus, ir mano, kad Prancūzijos organizacija „Bureau Veritas Certification Holding SAS“, registruota adresu 67–71 Boulevard du Château 92200 Neuilly-sur-Seine, identifikacinis nr. 775 690 621 R.C.S. Nanterre, atitinka Reglamento (ES) Nr. 995/2010 8 straipsnio 2 dalies reikalavimus,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Prancūzijos organizacija „Bureau Veritas Certification Holding SAS.“, 67–71 boulevard du Château 92200 Neuilly-sur-Seine; identifikacinis nr. 775 690 621 R.C.S. Nanterre, pripažįstama stebėsenos organizacija pagal Reglamento (ES) Nr. 995/2010 8 straipsnio 3 dalį.
   2 straipsnis
   Aplinkos generalinio direktorato generaliniam direktoriui pavedama užtikrinti, kad apie šį sprendimą būtų pranešta pareiškėjui ir visų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir kad šis sprendimas būtų nedelsiant paskelbtas Komisijos interneto svetainėje.

      Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 27 d.

            Komisijos vardu

         Janez POTOČNIK

            Komisijos narys

      (1)  OL L 295, 2007 12 11, 2010, p. 23.

      (2)  OL L 115, 2012 4 27, p. 12.


title: 2005/116/EB: 2005 m. vasario 8 d. Komisijos sprendimas, 2005 m. pratęsiantis Bendrijos lyginamuosius tyrimus ir bandymus, nuo 2004 m. taikomus Hosta Tratt. dauginamajai medžiagai pagal Tarybos direktyvą 98/56/EB

text:
9.2.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 36/10

      KOMISIJOS SPRENDIMAS

   2005 m. vasario 8 d.
   2005 m. pratęsiantis Bendrijos lyginamuosius tyrimus ir bandymus, nuo 2004 m. taikomus Hosta Tratt. dauginamajai medžiagai pagal Tarybos direktyvą 98/56/EB
   (2005/116/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/56/EB dėl prekybos dekoratyvinių augalų dauginamąja medžiaga (1),
   atsižvelgdama į 2003 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimą 2003/865/EB, nustatantį Bendrijos lyginamųjų bandymų ir tyrimų su Pelargonium l’Hérit. ir Hosta Tratt., Euphorbia pulcherrima Willd. ex Klotzsch ir Rosa L. dauginamąja medžiaga metodus pagal Tarybos direktyvą 98/56/EB (2), ypač į jos 3 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Sprendime 2003/865/EB nustatyta Hosta Tratt. lyginamųjų tyrimų ir bandymų, atliekamų pagal Direktyvą 98/56/EB, tvarką 2004 ir 2005 m.

               (2)

               2004 m. atlikti bandymai ir tyrimai turėtų būti tęsiami 2005 m.,

         NUSPRENDĖ:
   Vienintelis straipsnis
   2004 m. pradėti Bendrijos lyginamieji tyrimai ir bandymai su Hosta Tratt. dauginamąja medžiaga tęsiami 2005 m. pagal Sprendimą 2003/865/EB.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 8 d.

            Komisijos vardu

         Markos KYPRIANOU

            Komisijos narys

      (1)  OL L 226, 1998 8 13, p. 16. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/61/EB (OL L 165, 2003 7 3, p. 23).

      (2)  OL L 325, 2003 12 12, p. 62.


title: 2006/188/EB: 2006 m. vasario 21 d.  Tarybos sprendimas, dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio Tarybos Reglamento (EB) Nr. 343/2003, nustatančio valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus, ir Reglamento (EB) Nr. 2725/2000 dėl  Eurodac  sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją nuostatų taikymą Danijai, sudarymo

text:
8.3.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 66/37

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2006 m. vasario 21 d.
   dėl Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo, išplečiančio Tarybos Reglamento (EB) Nr. 343/2003, nustatančio valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus, ir Reglamento (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac“ sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją nuostatų taikymą Danijai, sudarymo
   (2006/188/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio 1 dalies a punktą kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmuoju sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   kadangi:

               (1)

               Komisija Bendrijos vardu su Danijos Karalyste vedė derybas dėl susitarimo, išplečiančio Tarybos reglamentų (EB) Nr. 343/2003 (2) ir (EB) Nr. 2725/2000 (3) nuostatų taikymą Danijai.

               (2)

               Šis susitarimas Europos bendrijos vardu buvo pasirašytas 2005 m. kovo 13 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau pagal 2005 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimą,

               (3)

               Kaip numato prie ES sutarties ir EB steigimo sutarties pridedamo Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos 3 straipsnis, Jungtinė Karalystė ir Airija dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą.

               (4)

               Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą, ir dėl to jis nėra jai privalomas ar taikomas.

               (5)

               Šis susitarimas turėtų būti patvirtintas,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimas, išplečiantis Tarybos Reglamento (EB) Nr. 343/2003, nustatančio valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus, ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac“ sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją nuostatų taikymą Danijai, patvirtinamas Bendrijos vardu.
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas pateikia susitarimo 10 straipsnio 2 dalyje numatytą pranešimą (4).
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         K. GASTINGER

      (1)  2005 m. gruodžio 13 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  OL L 50, 2003 2 25, p. 1.

      (3)  OL L 316, 2000 12 15, p. 1.

      (4)  Susitarimas įsigalioja antro mėnesio pirmą dieną po to, kai gaunamas Susitariančiųjų Šalių pranešimas.
    ---documentbreak---

               8.3.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 66/38

         Europos bendrijos ir Danijos Karalystės
   SUSITARIMAS
   dėl valstybės narės, atsakingos už Danijoje ar kitoje Europos Sąjungos valstybėje narėje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų ir „Eurodac“ sistemos, skirtos pirštų atspaudams lyginti, siekiant veiksmingai taikyti Dublino konvenciją
   EUROPOS BENDRIJA, toliau – Bendrija,
   ir
   DANIJOS KARALYSTĖ, toliau – Danija,
   ATSIŽVELGDAMOS į Danijos prisijungimą prie Konvencijos, nustatančios valstybę, atsakingą už vienoje iš Europos Bendrijų valstybių narių paduotų prieglobsčio prašymų nagrinėjimą, pasirašytos Dubline 1990 m. birželio 15 d. (toliau – Dublino konvencija);
   ATSIŽVELGDAMOS į Europos bendrijos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimo dėl valstybės narės, atsakingos už valstybėje narėje arba Islandijoje ar Norvegijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų 12 straipsnį;
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad 2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 343/2003, nustatantis valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (toliau – II Dublino reglamentas), pakeičia Dublino konvenciją;
   PAŽYMĖDAMOS, kad 2003 m. rugsėjo 2 d. buvo priimtas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1560/2003, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 343/2003, nustatančio valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus, taikymo taisykles;
   ATSIŽVELGDAMOS į 2000 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac“ sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją (toliau – Eurodac reglamentas), svarbą. (Toliau Eurodac reglamentas ir II Dublino reglamentas – Reglamentai);
   PAŽYMĖDAMOS, kad 2002 m. vasario 28 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 407/2002 dėl tam tikrų taisyklių Eurodac reglamentui įgyvendinti;
   ATSIŽVELGDAMOS į Protokolą dėl Danijos pozicijos, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties (Protokolas dėl Danijos pozicijos), kuriuo remiantis II Dublino reglamentas ir Eurodac reglamentas nėra Danijai privalomi ar jai taikomi;
   NORĖDAMOS, kad reglamentų nuostatos, būsimos jų pataisos ir su jais susijusios įgyvendinimo priemonės būtų pagal tarptautinę teisę taikomos Bendrijos ir Danijos, kuri yra valstybė narė, turinti ypatingą poziciją dėl Europos bendrijos steigimo sutarties IV antraštinės dalies, santykiams;
   PABRĖŽDAMOS tinkamo Bendrijos ir Danijos tarptautinių susitarimų, kurie gali turėti įtakos reglamentų taikymo sričiai arba ją pakeisti, derybų ir sudarymo veiksmų koordinavimo svarbą;
   PABRĖŽDAMOS, kad Danija turėtų siekti prisijungti prie Bendrijos sudarytų tarptautinių susitarimų, kuriuose Danijos dalyvavimas yra svarbus, norint nuosekliai taikyti reglamentus ir šį Susitarimą;
   KONSTATUODAMOS, kad Europos Bendrijų Teisingumo Teismas turėtų turėti jurisdikciją, siekiant užtikrinti vieningą šio Susitarimo, įskaitant reglamentų nuostatas ir įgyvendinančias Bendrijos priemones, sudarančias šio Susitarimo dalį, taikymą ir aiškinimą;
   NURODYDAMOS vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 68 straipsnio 1 dalimi Europos Bendrijų Teisingumo Teismui suteiktą jurisdikciją priimti sprendimus dėl preliminarių klausimų, susijusių su Bendrijos institucijų veiksmų galiojimu ir aiškinimu, remiantis Sutarties IV antraštine dalimi, įskaitant šio Susitarimo galiojimą ir aiškinimą, bei aplinkybę, kad remiantis Protokolu dėl Danijos pozicijos ši nuostata Danijai nėra privaloma ar taikoma;
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Europos Bendrijų Teisingumo Teismas turėtų turėti jurisdikciją tokiomis pat sąlygomis priimti preliminarius sprendimus dėl šio Susitarimo galiojimo ir aiškinimo klausimų, kuriuos iškelia Danijos teismo institucija, ir kad todėl Danijos teismo institucijos turėtų prašyti priimti preliminarius sprendimus dėl reglamentų ir juos įgyvendinančių priemonių aiškinimo tokiomis pat sąlygomis kaip ir kitų valstybių narių teismo institucijos;
   NURODYDAMOS nuostatą, kad vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 68 straipsnio 3 dalimi Europos Sąjungos Taryba, Europos Komisija ir valstybės narės gali prašyti Europos Bendrijų Teisingumo Teismo priimti sprendimą dėl Bendrijos institucijų veiksmų aiškinimo, remdamosi Sutarties IV antraštine dalimi, įskaitant šio Susitarimo aiškinimą, ir bei aplinkybę, kad remiantis Protokolu dėl Danijos pozicijos ši nuostata Danijai nėra privaloma ar taikoma;
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Danijai turėtų tokiomis pat sąlygomis kaip ir kitoms valstybėms narėms būti suteikta galimybė prašyti Europos Bendrijų Teisingumo Teismo priimti sprendimus dėl klausimų, susijusių su šio Susitarimo aiškinimu, atsižvelgiant į reglamentus ir juos įgyvendinančias priemones;
   PABRĖŽDAMOS, kad pagal Danijos teisę, aiškindami šį Susitarimą, įskaitant reglamentų nuostatas ir įgyvendinančias Bendrijos priemones, sudarančias šio Susitarimo dalį, Danijos teismai turėtų tinkamai atsižvelgti į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo ir Europos Bendrijų valstybių narių teismų sprendimų dėl reglamentų nuostatų ir įgyvendinančių Bendrijos priemonių precedentus;
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad turėtų būti galima prašyti Europos Bendrijų Teisingumo Teismo priimti sprendimus dėl klausimų, susijusių su šiuo Susitarimu numatytų įsipareigojimų vykdymo, vadovaujantis teisminį nagrinėjimą reglamentuojančiomis Europos bendrijos steigimo sutarties nuostatomis;
   KADANGI, remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 300 straipsnio 7 dalimi, šis Susitarimas valstybėms narėms yra privalomas; todėl būtų tinkama, kad, jei valstybė narė jo nesilaiko, Danija turėtų galimybę pateikti skundą Komisijai kaip Sutarties sergėtojai;
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad remiantis Protokolo dėl Danijos pozicijos 3 straipsniu Danija nepatiria priemonių, kurios Danijai nėra privalomos arba taikomos, finansinių pasekmių, išskyrus administravimo išlaidas, ir kad todėl turi būti nustatytas Danijos įnašas veiklos išlaidoms, susijusioms su Centrinio padalinio steigimu ir veikla, remiantis Eurodac reglamento 3 straipsniu, finansuoti;
   PABRĖŽDAMOS, kad remiantis Europos Bendrijos bei Islandijos ir Norvegijos susitarimo dėl valstybės narės, atsakingos už valstybėje narėje arba Islandijoje ar Norvegijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo 12 straipsniu, protokolas užtikrina Islandijos ir Norvegijos bei Danijos santykius, susijusius su II Dublino reglamento ir Eurodac reglamento nuostatomis;
   NORĖDAMOS, kad atsižvelgdamos į šį Susitarimą ir veikdamos pritariant Danijai, šio protokolo turinį nustatytų Europos bendrija ir Islandija bei Norvegija,
   SUSITARĖ DĖL ŠIŲ NUOSTATŲ:
   1 straipsnis
   Tikslas
   1.   Šio Susitarimo tikslas – vadovaujantis 2 straipsnio 1 dalimi ir 2 straipsnio 2 dalimi, taikyti 2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 343/2003 dėl valstybės narės, atsakingos už Danijoje ar kitoje Europos Sąjungos valstybėje narėje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo (II Dublino reglamentas), 2000 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac“ sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją (Eurodac reglamentas) nuostatas ir juos įgyvendinančias priemones Bendrijos ir Danijos santykiams.
   2.   Susitariančiųjų Šalių uždavinys – pasiekti, kad reglamentų nuostatos ir juos įgyvendinančios priemonės būtų vienodai taikomos ir aiškinamos visose valstybėse narėse.
   3.   Šio Susitarimo 3 straipsnio 1 dalies, 4 straipsnio 1 dalies ir 5 straipsnio 1 dalies nuostatas sąlygojo Protokolas dėl Danijos pozicijos.
   2 straipsnis
   II Dublino reglamentas ir Eurodac reglamentas
   1.   II Dublino reglamento nuostatos, kurios pridedamos prie šio Susitarimo ir sudaro jo dalį kartu su jį įgyvendinančiomis priemonėmis, priimtomis vadovaujantis II Dublino reglamento 27 straipsnio 2 dalimi, ir taikomos įgyvendinimo priemonėms, priimtoms įsigaliojus šiam Susitarimui, Danijos įgyvendintos, kaip nurodyta šio Susitarimo 4 straipsnyje, remiantis tarptautine teise yra taikomos Bendrijos ir Danijos santykiams.
   2.   Eurodac reglamento nuostatos, kurios pridedamos prie šio Susitarimo ir sudaro jo dalį kartu su jį įgyvendinančiomis priemonėmis, priimtomis vadovaujantis Eurodac reglamento 22 straipsniu arba 23 straipsnio 2 dalimi, ir taikomos įgyvendinimo priemonėms, priimtoms įsigaliojus šiam Susitarimui, įgyvendintos Danijos, kaip nurodyta šio Susitarimo 4 straipsnyje, remiantis tarptautine teise yra taikomos Bendrijos ir Danijos santykiams.
   3.   Šio Susitarimo įsigaliojimo data taikoma vietoje II Dublino reglamento 29 straipsnyje ir Eurodac reglamento 27 straipsnyje nurodytos datos.
   3 straipsnis
   II Dublino reglamento ir Eurodac reglamento pakeitimai
   1.   Danija nedalyvauja priimant II Dublino reglamento ir Eurodac reglamento pakeitimus, o tokie pakeitimai Danijai nėra privalomi arba taikomi.
   2.   Priėmus reglamentų pakeitimus, Danija praneša Komisijai apie savo sprendimą dėl tokių pakeitimų turinio įgyvendinimo. Pranešimas pateikiamas priimant pakeitimus arba per 30 dienų nuo jų priėmimo.
   3.   Jei Danija nusprendžia, kad ji įgyvendins pakeitimų nuostatas, pranešime nurodoma, ar jie gali būti įgyvendinti administracine tvarka, ar tam reikia parlamento pritarimo.
   4.   Jei pranešime nurodoma, kad jie gali būti įgyvendinti administracine tvarka, pranešime papildomai nurodoma, kad visos būtinos administracinės priemonės įsigalioja reglamentų pakeitimų įsigaliojimo dieną arba įsigaliojo pranešimo dieną, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių datų yra vėlesnė.
   5.   Jei pranešime nurodoma, kad pakeitimams įgyvendinti reikia Danijos parlamento pritarimo, taikomos šios taisyklės:

               a)

               įstatyminės priemonės Danijoje įsigalioja reglamentų pakeitimų įsigaliojimo dieną arba per 6 mėnesius nuo pranešimo, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių datų yra vėlesnė;

               b)

               jei įstatyminės priemonės Danijoje neįsigaliojo reglamentų pakeitimų įsigaliojimo dieną, Danija tiek, kiek tai atitinka jos nacionalinius teisės aktus, laikinai taiko pakeitimų esmę;

               c)

               Danija praneša Komisijai datą, kurią įgyvendinančios įstatyminės priemonės įsigalioja, ir apie visas ypatingas priemones, kurių buvo imtasi dėl laikino jų taikymo.

         6.   Danijos pranešimu, kad pakeitimų turinys Danijoje buvo įgyvendintas, pagal šio straipsnio 4 arba 5 dalį sukuriamas abipusis Danijos ir Bendrijos įsipareigojimas pagal tarptautinę teisę. Tuomet reglamentų pakeitimai prilyginami šio Susitarimo pakeitimams ir laikomi jo priedais.
   7.   Jei:

               a)

               Danija praneša apie savo sprendimą neįgyvendinti pakeitimų turinio, arba

               b)

               Danija nepateikia pranešimo per 30 dienų terminą, nurodytą šio straipsnio 2 dalyje; arba

               c)

               įstatyminės priemonės Danijoje neįsigalioja per terminus, nurodytus šio straipsnio 5 dalyje,

         šis Susitarimas laikomas nutrauktu, jei šalys per 90 dienų nenusprendžia kitaip arba, susidarius c punkte nurodytai padėčiai, įstatyminės priemonės Danijoje įsigalioja per tą patį laikotarpį. Nutraukimas įsigalioja po 3 mėnesių nuo 90 dienų laikotarpio pabaigos.
   8.   Prieš Susitarimo nutraukimo, kaip nurodyta šio straipsnio 7 dalyje, dieną vadovaujantis II Dublino reglamentu atsiųstiems prašymams šios nuostatos netaikomos.
   4 straipsnis
   Įgyvendinimo priemonės
   1.   Danija nedalyvauja Komitetui priimant nuomones, kaip nurodytas II Dublino reglamento 27 straipsnio 2 dalyje ir Eurodac reglamento 23 straipsnio 2 dalyje, arba priimant įgyvendinimo priemones, priimamas vadovaujantis Eurodac reglamento 22 straipsniu. Įgyvendinimo priemonės, priimtos vadovaujantis II Dublino reglamento 27 straipsnio 2 dalimi arba Eurodac reglamento 23 straipsnio 2 dalimi, ir įgyvendinimo priemonės, priimtos vadovaujantis Eurodac reglamento 22 straipsniu, Danijai nėra privalomos ir taikomos.
   2.   Priėmus įgyvendinimo priemones vadovaujantis II Dublino reglamento 27 straipsnio 2 dalimi ir vadovaujantis Eurodac reglamento 22 straipsniu 23 straipsnio 2 dalimi, Danijai pranešama apie įgyvendinimo priemones. Danija praneša Komisijai apie sprendimą dėl įgyvendinimo priemonių turinio įgyvendinimo. Pranešimas pateikiamas gavus įgyvendinimo priemones arba per 30 dienų nuo jų gavimo.
   3.   Pranešime nurodoma, kad visos būtinos administracinės priemonės Danijoje įsigalioja įgyvendinimo priemonių įsigaliojimo dieną arba įsigaliojo pranešimo dieną, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių datų yra vėlesnė.
   4.   Danijos pranešimu, kad įgyvendinimo priemonių turinys Danijoje buvo įgyvendintas, sukuriami abipusiai Danijos ir Bendrijos įsipareigojimai pagal tarptautinę teisę. Jį pateikus, įgyvendinimo priemonės sudaro šio Susitarimo dalį.
   5.   Jei:

               a)

               Danija praneša apie savo sprendimą neįgyvendinti įgyvendinimo priemonių turinio; arba

               b)

               jei Danija nepateikia pranešimo per 30 dienų terminą, nustatytą šio straipsnio 2 dalyje,

         šis Susitarimas laikomas nutrauktu, jei šalys per 90 dienų nenusprendžia kitaip. Nutraukimas įsigalioja po 3 mėnesių nuo 90 dienų laikotarpio pabaigos.
   6.   Prieš Susitarimo nutraukimo, kaip nurodyta šio straipsnio 5 dalyje, dieną vadovaujantis II Dublino reglamentu atsiųstiems prašymams šios nuostatos netaikomos.
   7.   Jei išskirtiniais atvejais įgyvendinimo priemonėms įgyvendinti reikia Danijos parlamento pritarimo, vadovaujantis šio straipsnio 2 dalimi, tai nurodoma Danijos pranešime ir yra taikomos 3 straipsnio 5–8 dalių nuostatos.
   5 straipsnis
   Tarptautiniai susitarimai, turintys įtakos II Dublino reglamentui ir Eurodac reglamentui
   1.   Remiantis II Dublino reglamento ir Eurodac reglamento taisyklėmis Bendrijos sudaryti tarptautiniai susitarimai Danijai nėra privalomi ir taikomi.
   2.   Danija susilaiko nuo tarptautinių susitarimų, kurie gali turėti įtakos reglamentų, sudarančių šio Susitarimo priedus dėl atsakomybės nagrinėti trečiųjų šalių piliečių, kuriems taikomas Eurodac reglamentas, prieglobsčio prašymą nustatymo arba dėl priemonių jų pirštų atspaudams lyginti, taikymo sričiai arba ją pakeisti sudarymo, išskyrus, kai jie sudaromi Bendrijai pritarus ir jei buvo imtasi patenkinamų priemonių dėl šio Susitarimo ir atitinkamo tarptautinio susitarimo suderinimo.
   3.   Derėdamasi dėl tarptautinių susitarimų, kurie gali turėti įtakos reglamentų, sudarančių šio Susitarimo priedus, taikymo sričiai arba ją pakeisti, Danija su Bendrija derina savo poziciją ir susilaiko nuo veiksmų, kurie keltų pavojų Bendrijos pozicijos tikslams, tokiose derybose priklausantiems jos kompetencijos sričiai.
   6 straipsnis
   Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcija Susitarimo aiškinimui
   1.   Jei Danijos teismo institucijai nagrinėjant bylą iškeliamas klausimas dėl šio Susitarimo galiojimo ar aiškinimo, toji teismo institucija paprašo Teisingumo Teismo priimti dėl to sprendimą, jei tokiomis pat aplinkybėmis kitos Europos Sąjungos valstybės narės teismo institucija turėtų tai padaryti, atsižvelgdama į II Dublino reglamentą ir Eurodac reglamentą ir juos įgyvendinimo priemones, nurodytas 2 straipsnio 1 dalyje ir 2 straipsnio 2 dalyje.
   2.   Pagal Danijos teisę, aiškindami šį Susitarimą, Danijos teismai tinkamai atsižvelgia į Teisingumo Teismo sprendimų dėl II Dublino reglamento ir Eurodac reglamento nuostatų ir įgyvendinančių Bendrijos priemonių precedentus.
   3.   Danija, kaip ir Taryba, Komisija ir bet kuri valstybė narė, gali prašyti Teisingumo Teismo priimti sprendimą dėl šio Susitarimo aiškinimo klausimo. Tenkinant šį prašymą, Teisingumo Teismo priimtas sprendimas netaikomas valstybių narių teismo institucijų sprendimams, kurie jau yra res judicata.
   4.   Danija turi teisę Teisingumo Teismui pateikti savo pastebėjimus, jei valstybės narės teismo institucija perdavė jam klausimą preliminariam nutarimui dėl 2 straipsnio 1 dalyje ir 2 straipsnio 2 dalyje nurodyto nuostatos aiškinimo priimti.
   5.   Protokolas dėl Europos Bendrijų Teisingumo Teismo statuto ir jo darbo reglamentas yra taikomi.
   6.   Jei Europos Bendrijos steigimo sutarties nuostatos dėl Teisingumo Teismo sprendimų iš dalies keičiamos ir tai turi įtakos sprendimams dėl II Dublino reglamento ir Eurodac reglamento, Danija gali pranešti Komisijai apie savo sprendimą šiam Susitarimui pakeitimų netaikyti. Pranešimas pateikiamas pakeitimams įsigaliojant arba per 60 dienų nuo jų įsigaliojimo.
   Tokiu atveju šis Susitarimas laikomas nutrauktu. Nutraukimas įsigalioja po 3 mėnesių nuo pranešimo.
   7.   Vadovaujantis II Dublino reglamentu prieš Susitarimo nutraukimą, kaip išdėstyta šio straipsnio 6 dalyje, atsiųstiems prašymams šios nuostatos netaikomos.
   7 straipsnis
   Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcija dėl Susitarimo laikymosi
   1.   Komisija gali Teisingumo Teismui pateikti ieškinius dėl Danijos nevykdomų šiuo Susitarimu numatytų įsipareigojimų.
   2.   Danija gali Komisijai pateikti skundą dėl valstybės narės nevykdomų šiuo Susitarimu numatytų įsipareigojimų.
   3.   Atitinkamos Europos Bendrijos steigimo sutarties nuostatos, reglamentuojančios procesą Teisingumo Teisme, bei Protokolas dėl Europos Bendrijų Teisingumo Teismo statuto ir jo darbo reglamentas yra taikomi.
   8 straipsnis
   Teritorinis taikymas
   Vadovaujantis Eurodac reglamento 26 straipsniu ir II Dublino reglamento 26 straipsniu, šis Susitarimas taikomas Europos bendrijos steigimo sutarties 299 straipsnyje nurodytoms teritorijoms.
   9 straipsnis
   Finansinis įnašas į „Eurodac“
   Danija į metinį ES biudžetą įneša metinę sumą, skirtą Centrinio padalinio įrengimo ir veiklos administravimo ir einamosioms išlaidoms padengti, apskaičiuojamą pagal tam skirtus biudžeto asignavimus, remiantis Danijos bendro nacionalinio produkto dalimi procentais, palyginus su bendru visų dalyvaujančių valstybių nacionaliniu produktu.
   Ši nuostata taikoma nuo tų metų, kai Danija prijungia prie Centrinio padalinio.
   Danijos įnašą pradiniam Centrinio padalinio įrengimui finansuoti sudarys bendra suma, lygi į Europos Sąjungos bendrą biudžetą grąžintai Danijos įnašo sumai, kadangi ji iš pradžių nebuvo prisijungusi prie Eurodac reglamento.
   10 straipsnis
   Susitarimo nutraukimas
   1.   Šis Susitarimas nutraukiamas, jei Danija informuoja kitas valstybes nares, kad ji nebepageidauja naudotis Protokolo dėl Danijos pozicijos I dalies nuostatomis, atsižvelgiant į to protokolo 7 straipsnį.
   2.   Šį Susitarimą gali nutraukti bet kuri iš Susitariančiųjų Šalių, pateikusi pranešimą kitai Susitariančiajai Šaliai. Nutraukimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo tokio pranešimo dienos.
   3.   Prieš Susitarimo nutraukimą, kaip išdėstyta šio straipsnio 1 arba 2 dalyje, atsiųstiems prašymams šios nuostatos netaikomos.
   11 straipsnis
   Įsigaliojimas
   1.   Susitariančiosios Šalys priima Susitarimą pagal savo atitinkamas procedūras.
   2.   Susitarimas įsigalioja pirmą antro mėnesio nuo Susitariančiųjų Šalių pranešimo apie jų atitinkamų tam reikalingų procedūrų baigimą dieną.
   12 straipsnis
   Tekstų autentiškumas
   Šis Susitarimas yra sudarytas dviem egzemplioriais anglų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, slovakų, slovėnų, suomių, vengrų, vokiečių ir švedų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.
   PRIEDAS
   2003 m. vasario 18 d. TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 343/2003, nustatantis valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus.
   2000 m. gruodžio 11 d. TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac“ sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją.


title: 2004 m. kovo 17 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 39/04/COL, keturiasdešimt antrą kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje įtraukiant naują 25A skyrių: Nacionalinės regioninės pagalbos laikotarpiu po 2007 m. sausio 1 d. gairių peržiūra

text:
1.9.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 226/12

         ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

   Nr. 39/04/COL
   2004 m. kovo 17 d.
   keturiasdešimt antrą kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje įtraukiant naują 25A skyrių: Nacionalinės regioninės pagalbos laikotarpiu po 2007 m. sausio 1 d. gairių peržiūra
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,
   ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (1), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 Protokolą,
   ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (2), ypač į jo 24 straipsnį, 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 3 Protokolo I dalies 1 straipsnį (3),
   KADANGI pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį ELPA priežiūros institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,
   KADANGI pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ELPA priežiūros institucija teikia pranešimus arba gaires dėl klausimų, nagrinėjamų EEE susitarime, jei tai aiškiai numatyta tame Susitarime arba Institucijos ir Teismo susitarime arba jei ELPA priežiūros institucija mano, kad tai būtina,
   PRISIMINDAMA Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje (4), kurias ELPA priežiūros institucija priėmė 1994 m. sausio 19 d. (5),
   KADANGI 2003 m. gegužės 8 d. Europos Bendrijų Komisija (toliau – EB Komisija) paskelbė komunikatą dėl nacionalinės regioninės pagalbos laikotarpiu po 2007 m. sausio 1 d. gairių peržiūros (6),
   KADANGI šis komunikatas taip pat svarbus Europos ekonominei erdvei,
   KADANGI reikia užtikrinti, kad EEE valstybės pagalbos taisyklės būtų vienodai taikomos visoje Europos ekonominėje erdvėje,
   KADANGI, laikantis EEE susitarimo XV priedo pabaigoje II punkto po antrašte BENDRA INFORMACIJA, ELPA priežiūros institucija, pasikonsultavusi su EB Komisija, turi priimti teisės aktus, kurie atitiktų EB Komisijos priimtuosius,
   PASIKONSULTAVUSI su EB Komisija,
   PRISIMINDAMA, kad ELPA priežiūros institucija pasikonsultavo su ELPA valstybėmis daugiašaliame susitikime šiuo klausimu 2004 m. vasario 3 d.,
   PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1)

               Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos pridedant naują 25A skyrių „Nacionalinės regioninės pagalbos laikotarpiu po 2007 m. sausio 1 d. gairių peržiūra“. Naujas 25A skyrius pateikiamas šio sprendimo priede.

               2)

               ELPA valstybės informuojamos raštu, pridedant šio sprendimo ir priedo kopiją.

               3)

               EB Komisija informuojama, laikantis EEE susitarimo 27 Protokolo d punkto, atsiunčiant šio sprendimo ir jo priedo kopiją.

               4)

               Sprendimas kartu su priedu paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skiltyje ir EEE priede.

               5)

               Sprendimas yra autentiškas anglų kalba.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. kovo 17 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Hannes HAFSTEIN

            Pirmininkas

         Einar M. BULL

            Kolegijos narys

      (1)  Toliau – EEE susitarimas.

      (2)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

      (3)  Institucijos ir Teismo susitarimo 3 Protokolas su pakeitimais, padarytais ELPA valstybių 2001 m. gruodžio 10 d. Pakeitimai įsigaliojo 2003 m. rugpjūčio 28 d.

      (4)  Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

      (5)  Iš pradžių paskelbta OL L 231, 1994 9 3, p. 1, ir jo EEE priede Nr. 32 tą pačią dieną, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. vasario 18 d. Kolegijos sprendimu Nr. 15/04/COL (dar nepaskelbta).

      (6)  Komisijos komunikatas – Nacionalinės regioninės pagalbos laikotarpiu po 2007 m. sausio 1 d. gairių peržiūra (OL C 110, 2003 5 8, p. 24).

      PRIEDAS

         „25A.   NACIONALINĖS REGIONINĖS PAGALBOS LAIKOTARPIU PO 2007 M. SAUSIO 1 D. GAIRIŲ PERŽIŪRA

                     1)

                     ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) nacionalinės regioninės pagalbos gaires paskelbė 1999 m. balandžio mėn. (1).

                     2)

                     Remdamasi gairėmis, Institucija patvirtino ELPA valstybių regioninės pagalbos žemėlapius 2000–2006 m. laikotarpiui ir keletą regioninės pagalbos schemų, kurios veikia iki šio laikotarpio pabaigos.

                     3)

                     Gairės buvo priimtos neribotam laikotarpiui. Tačiau su sąlyga, kad Institucija jas patikrins per penkerius metus nuo jų taikymo pradžios.

                     4)

                     Institucija atliko tokį patikrinimą ir priėjo prie išvados, kad gairių peržiūra nėra būtina.

                     5)

                     Tačiau Institucija nusprendė tokią peržiūrą atlikti tinkamu laiku, siekdama palikti ELPA valstybėms ir Institucijai laiko iki 2006 m. pabaigos sudaryti regioninius žemėlapius laikotarpiui po 2007 m. sausio 1 d., apie juos pranešti ir juos patvirtinti.

         (1)  1998 m. lapkričio 4 d. Kolegijos sprendimas Nr. 316/98/COL (OL L 111, 1999 4 29, p. 46) ir EEE priedas Nr. 18.“.


title: 2012/309/ES: 2012 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas, kuriuo Ispanijos ir Lenkijos miestai nominuojami 2016 m. Europos kultūros sostinėmis

text:
15.6.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 154/11

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. gegužės 10 d.
   kuriuo Ispanijos ir Lenkijos miestai nominuojami 2016 m. Europos kultūros sostinėmis
   (2012/309/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1622/2006/EB, nustatantį Bendrijos veiksmą dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m. (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į atrankos grupės 2011 m. birželio mėn. ataskaitą dėl atitinkamų Ispanijos ir Lenkijos miestų atrankos būti Europos kultūros sostinėmis proceso,
   kadangi:
   Sprendimo Nr. 1622/2006/EB 4 straipsnyje nustatyti kriterijai visiškai įvykdyti,
   PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   2016 m. Europos kultūros sostinėmis nominuojami San Sebastianas (Donostija) (Ispanija) ir Vroclavas (Lenkija).
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         U. ELBÆK

      (1)  OL L 304, 2006 11 3, p. 1.


title: 2014 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos Vokietijai atstovaujantis narys

text:
17.12.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 453/2

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2014 m. gruodžio 15 d.
   kuriuo skiriamas Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos Vokietijai atstovaujantis narys
   (2014/C 453/02)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 1994 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2062/94 dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros įsteigimo (1), ypač į jo 8 straipsnį,
   atsižvelgdama į valstybių narių vyriausybių ir darbuotojų bei darbdavių organizacijų Tarybai pateiktus kandidatų sąrašus,
   atsižvelgdama į Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto narių ir pakaitinių narių sąrašus,
   kadangi:

               (1)

               2013 m. gruodžio 2 d. (2) ir 2014 m. birželio 12 d. (3) sprendimais Taryba paskyrė Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos narius ir pakaitinius narius laikotarpiui iki 2016 m. lapkričio 7 d.;

               (2)

               darbdavių organizacija Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) pateikė kandidatūrą vienai vietai užimti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos nare laikotarpiui iki 2016 m. lapkričio 7 d. skiriama:
   II.   DARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

               Šalis

               Narys

               Vokietija

               Sonja KÖNIG

         2 straipsnis
   Narius ir pakaitinius narius, kurių kandidatūros dar nėra pateiktos, Taryba paskirs vėliau.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 15 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. MARTINA

      (1)  OL L 216, 1994 8 20, p. 1.

      (2)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos nariai ir pakaitiniai nariai (OL C 360, 2013 12 10, p. 8).

      (3)  2014 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos Lietuvai ir Maltai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai (OL C 182, 2014 6 14, p. 14); 2014 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos Prancūzijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai (OL C 186, 2014 6 18, p. 5).


title: 2015 m. rugsėjo 23 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 357/15/COL dėl oficialios tyrimo procedūros dėl įmonei Sandefjord Fotball AS suteiktos valstybės pagalbos užbaigimo (Norvegija) [2016/906]

text:
9.6.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 152/59

         ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS
   Nr. 357/15/COL
   2015 m. rugsėjo 23 d.
   dėl oficialios tyrimo procedūros dėl įmonei Sandefjord Fotball AS suteiktos valstybės pagalbos užbaigimo (Norvegija) [2016/906]
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (TOLIAU – INSTITUCIJA),
   atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61 straipsnį ir 26 protokolą,
   atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo), ypač į jo 24 straipsnį,
   atsižvelgdama Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į jo II dalies 7 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:
   I.   FAKTAI

   1.   Procedūra

               (1)

               Gavusi skundus ir rinkos informaciją, 2013 m. spalio 31 d. Institucija pranešė Norvegijos valdžios institucijoms apie įtarimus dėl valstybės pagalbos, susijusios su naujo futbolo stadiono Sandefjorde statybos finansavimu (dokumentas Nr. 686574). Tame pačiame rašte Institucija paprašė pateikti informacijos apie įtariamą pagalbos priemonę; Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2013 m. lapkričio 29 d. (dokumentai Nr. 691773 ir 691774).

               (2)

               2014 m. sausio 16 d. Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti išsamesnės informacijos (dokumentas Nr. 694963), ir jos šią informaciją pateikė 2014 m. vasario 14 d. (dokumentas Nr. 699518).

               (3)

               Remdamasi turima informacija, 2014 m. spalio 22 d. Institucija nusprendė priimti Sprendimą Nr. 444/14/COL, kuriuo pradedama oficiali tyrimo procedūra dėl įmonei Sandefjord Fotball AS suteiktos pagalbos, ir paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti pastabas. 2015 m. sausio 15 d. sprendimas paskelbtas Oficialiajame leidinyje ir trečiųjų šalių paprašyta per mėnesį nuo jo paskelbimo dienos pateikti pastabų.

               (4)

               Terminas Norvegijos valdžios institucijoms pateikti pastabas pratęstas iki 2014 m. gruodžio 23 d.; pastabas jos pateikė tą dieną (dokumentai Nr. 733899–733901). Kitų pastabų Institucija negavo.

         2.   Pagalbos gavėjas – įmonė Sandefjord Fotball AS

               (5)

               Klubas Sandefjord Fotball yra dviejų didžiausių Sandefjordo vietovės futbolo klubų Sandefjord Ballklubb ir IL Runar bendradarbiavimo susitarimu 1998 m. įsteigta asociacija. Bendradarbiavimo tikslas – Sandefjorde įsteigti profesionalią futbolo komandą, kuri galėtų patekti į Norvegijos aukščiausiąją lygą.

               (6)

               Ribotos atsakomybės bendrovei Sandefjord Fotball AS priklauso profesionali futbolo komanda (toliau – Elite) (1). Klubo Sandefjord Fotball ir įmonės Sandefjord Fotball AS bendradarbiavimas grindžiamas Norvegijos futbolo asociacijos reikalavimais. Be to, klubui priklauso mėgėjų komanda ir jaunimo futbolo komanda. Jis taip pat rengia vasaros futbolo mokyklas ir organizuoja regionines jaunimo mėgėjų futbolo varžybas.

         3.   Priemonės aprašymas

   3.1.
         Pagrindiniai faktai

               (7)

               Iki 2007 m. komanda Sandefjord Fotball Elite treniravosi ir rengė rungtynes savivaldybei priklausančiame stadione Bugordsparkene (Bugårdsparken). Tačiau šis stadionas neatitiko Norvegijos futbolo federacijos reikalavimų, keliamų aukščiausiojoje lygoje žaidžiantiems klubams. Apskaičiavus, kad esamo stadiono rekonstrukcija kainuos apie 40 mln. Norvegijos kronų (NOK), Sandefjordo savivaldybė nusprendė tokios sumos neinvestuoti.

         3.2.
         Naujo stadiono statyba

               (8)

               2005 m. Sandefjordo savivaldybė ir įmonė Sandefjord Fotball AS aptarė galimybę statyti naują stadioną. Savivaldybė sutiko suteikti reikalingą žemės sklypą, o įmonė Sandefjord Fotball AS – finansuoti stadiono statybą ir jį eksploatuoti.

               (9)

               Savivaldybė Pinslės (Pindsle) vietovėje įsigijo keletą žemės sklypų, kurių bendra kaina buvo apie 3,7 mln. NOK. Tuo metu žemės sklypai buvo žemės ūkio paskirties. 2005 m. rugsėjo 6 d. savivaldybės sprendimu leista įsigyti žemės sklypus, jie priskirti komercinės paskirties zonai ir nurodyta statyti stadioną. Naujajame zonavimo plane žemės sklypas buvo padalytas į dvi dalis: sklypas 152/96 priskirtas mišrios stadiono ir komercinės paskirties zonai, o sklypas 152/97 – komercinės paskirties zonai. Po to 2006 m. lapkričio 28 d. susitarimu abu žemės sklypai perleisti dviem įmonei Sandefjord Fotball AS visiškai priklausančioms patronuojamosioms bendrovėms: sklypas 152/96 – įmonei Sandefjord Fotball Stadion AS, o sklypas 152/97 – įmonei Sandefjord Fotball Næring AS.

               (10)

               Pagal šį susitarimą įmonė Sandefjord Fotball AS atsako už stadionui statyti reikiamo finansavimo organizavimą. Apskaičiuota, kad įgyvendinant projektą statybos sąnaudos sudarys 110 mln. NOK. Įmonė Sandefjord Fotball AS iš savo ir išorės investuotojų lėšų, taip pat iš pajamų, gautų pardavus teisę į pavadinimą, ir kitų lėšų skirs 70 mln. NOK, o likusius 40 mln. NOK – paėmusi paskolą. Įmonės Sandefjord Fotball AS indėlis iš dalies padidės komercinės paskirties zonai priskirtą žemės sklypą (sklypą 152/97) pardavus įmonei Pindsle Property AS.

               (11)

               Be įsipareigojimo pastatyti stadioną, susitarime numatyta keletas kitų įsipareigojimų. Visų pirma, įmonė Sandefjord Fotball AS sutiko stadiono teritorijoje atlikti kelio darbus ir padengti sąnaudas, susijusias su senojo stadiono naudojimo nutraukimu, įskaitant remonto sąnaudas.

               (12)

               Netrukus po to, kai buvo pasirašytas susitarimas, įmonė Pindsle Property AS už 40 mln. NOK įsigijo įmonės Sandefjord Fotball Næring AS, kuriai priklausė sklypas 152/97, akcijas. Prieš parduodant įmonę jos vertė nebuvo nustatyta.

               (13)

               2007 m. liepos mėn. baigto statyti naujojo stadiono statybos bendros sąnaudos sudarė 110 mln. NOK (2). Be futbolo aikštės ir tribūnų, jame esama ir kitų statinių, įskaitant bėgimo takus, kūno rengybos centrą ir posėdžių sales. Šiais statiniais nemokamai naudojasi kitos (daugiausia mėgėjų sporto) organizacijos.

         3.3.
         Vėlesnis stadiono pardavimas

               (14)

               2009 m. įmonė Sandefjord Fotball AS susidūrė su finansiniais sunkumais. Klubas nusprendė gauti lėšų įmonę Sandefjord Fotball Stadion AS (įmonė, kuriai priklauso sklype 152/96 pastatytas stadionas ir greta esantis turtas) parduodamas įmonei Pindsle Property AS. Šiuo atveju pagal Norvegijos teisę įmonės vertė turėjo nustatyti trečioji šalis, kadangi keli asmenys buvo tiek šios įmonės, tiek įmonės Pindsle Property AS valdybos nariai ir akcininkai.

               (15)

               Remiantis 2009 m. balandžio 6 d. ekspertų ataskaita, įmonės Sandefjord Fotball Stadion AS vertė buvo nuo 14 mln. NOK iki 16 mln. NOK. 2009 m. birželio 9 d. įmonė buvo parduota už 15 mln. NOK.

         4.   Sprendimas pradėti procedūrą

               (16)

               2014 m. spalio 22 d. Institucija priėmė Sprendimą Nr. 444/14/COL, kuriuo pradedama oficiali tyrimo procedūra dėl įmonei Sandefjord Fotball AS suteiktos pagalbos.

               (17)

               Sprendime Institucija preliminariai padarė išvadą, kad žemės sklypo perleidimas įmonei Sandefjord Fotball AS yra valstybės pagalba, kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Visų pirma, Institucijos nuomone, abu sklypai 152/96 (mišrios stadiono ir komercinės paskirties zonai priskirtas sklypas) ir 152/97 (komercinės paskirties zonai priskirtas sklypas) perleisti mažesne nei rinkos verte.

               (18)

               Kadangi Norvegijos valdžios institucijos nepateikė jokių argumentų dėl pagalbos suderinamumo vertinimo, Institucijai kilo abejonių, ar būtų galima priemonę pripažinti suderinama su EEE susitarimo veikimu.

         5.   Norvegijos valdžios institucijų pastabos

               (19)

               2014 m. gruodžio 23 d. rašte (dokumentai Nr. 733899–733901) Norvegijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.

         5.1.
         Sandoris nesusijęs su valstybės pagalbos teikimu

               (20)

               Norvegijos valdžios institucijos savo pastabose nurodo, kad sandoris, kuriuo Sandefjordo savivaldybė perleido žemės sklypą įmonei Sandefjord Fotball AS, nėra valstybės pagalba, kadangi įtariamam pagalbos gavėjui nebuvo suteikta jokio pranašumo.

               (21)

               Norvegijos valdžios institucijos visų pirma teigia, kad sandorio sudarymo momentu aptariamo žemės sklypo rinkos vertė buvo neigiama, ir tam įrodyti pateikė 2014 m. vasario 5 d. ekspertinio vertės nustatymo dokumentus. Pagrindinė priežastis, kodėl žemės sklypo vertė, kaip įtariama, buvo neigiama, yra ta, kad, sudariusi sandorį, įmonė Sandefjord Fotball AS privalėjo (pagal žemės perleidimo sąlygas ir zonavimo taisykles) pastatyti futbolo stadioną ir kad stadiono statybos sąnaudos viršijo žemės sklypo kainą.

               (22)

               Norvegijos valdžios institucijų teigimu, pareigą pastatyti stadioną buvo galima teisėtai nustatyti kaip Institucijos gairių dėl valstybės pagalbos elementų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus (toliau – Gairės dėl žemės pardavimo) (3) V dalies 2.2 punkto c papunktyje nurodytą specialų įsipareigojimą.

         5.2.
         Bet kokia pagalbos suma būtų labai nedidelė

               (23)

               Kalbant apie įtariamos valstybės pagalbos sumą, Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad tuo atveju, jei Institucija nustatytų, jog aptariamo žemės sklypo rinkos vertė buvo teigiama, ši vertė būtų labai nedidelė.

               (24)

               Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad žemės ūkio paskirties žemei Norvegijoje taikoma speciali apsauga. Jos pardavimą ir (arba) paskirties keitimą siekiant naudoti kitais tikslais griežtai kontroliuoja regioninės žemės ūkio valdybos. Aptariamo žemės sklypo atveju kompetentinga žemės ūkio valdyba tik pritarė pasiūlymui dėl zonų nustatymo, kuris grindžiamas viešojo intereso tikslu pastatyti stadioną. Užsakovas nebūtų galėjęs įsigyti žemės sklypo tik komerciniais tikslais. Todėl žemės sklypo perleidimui negali būti taikomas rinkos investuotojo principas. Vietoj to Norvegijos valdžios institucijos mano, kad atliekant bet kokį rinkos vertės nustatymą turėtų būti remiamasi žemės ūkio paskirties žemės kaina, kuri yra vienintelė realistiška alternatyva.

               (25)

               Norvegijos valdžios institucijos nurodo, jog kitu atveju įmonė Pindsle Property AS, kuri už 40 mln. NOK įsigijo įmonę Sandefjord Fotball Næring AS, už komercinės paskirties zonai priskirtą žemės sklypą (sklypas 152/97) sumokėjo didesnę nei rinkos kainą. Šiam argumentui pagrįsti jos daro nuorodą į vertės nustatymo ataskaitą (dokumento Nr. 699518 11 priedas), kurioje konstatuota, kad sklypo 152/97 rinkos kaina yra apie 15 mln. NOK (4). Nustatant vertę remtasi Pinslės vietovėje esančio komercinės paskirties zonai priskirto žemės sklypo vidutine kaina sandorio sudarymo momentu.

               (26)

               Be to, Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad apskaičiuojant pagalbos sumą bet kokiu atveju reikia išskaičiuoti keletą sumų. Šios išskaitytinos sumos susijusios su tam tikrais įmonės Sandefjord Fotball AS įsipareigojimais, kuriuos 2006 m. lapkričio 28 d. susitarimu ji prisiėmė savivaldybės naudai: i) už 2,6 mln. NOK atnaujinti senąjį stadioną; ii) už 400 000 NOK pakeisti senojo stadiono prožektorius; iii) už 1,5 mln. NOK nutiesti pėsčiųjų taką; iv) už 5 mln. NOK įrengti žiedinę sankryžą ir pėsčiųjų perėją. Taigi susitarime numatyta bendra įmonės Sandefjord Fotball AS sąnaudų, kurios bus patirtos teikiant paslaugas savivaldybei, suma sudaro 9,5 mln. NOK (to meto skaičiavimais) (5).

         5.3.
         Bet kokia galima valstybės pagalba turėtų būti pripažinta suderinama

               (27)

               Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad tuo atveju, jei Institucija nustatytų, kad aptariamame sandoryje esama valstybės pagalbos elemento, bet kokia tokia pagalba turėtų būti pripažinta suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal jo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

               (28)

               Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, jog sporto skatinimas, įskaitant sporto infrastruktūros įrengimą, yra bendros svarbos tikslas. Jos taip pat teigia, kad šiuo atveju valstybės pagalba yra būtina ir tinkama priemonė.

               (29)

               Visų pirma, Norvegijos valdžios institucijos nurodo, kad Sandefjorde naujas stadionas buvo reikalingas. Jos pabrėžia, kad esamas savivaldybės stadionas, kuriuo tuomet naudojosi Sandefjord Fotball ir kitos komandos, buvo eksploatuojamas labai intensyviai. Be to, siekiant atitikti Norvegijos futbolo asociacijos licencijavimo reikalavimus, kad komanda Sandefjord Fotball Elite, kuriai laikinai buvo taikoma išimtis, liktų Norvegijos aukščiausiojoje lygoje, buvo reikalingas naujas stadionas.

               (30)

               Sandefjordo savivaldybė išnagrinėjo galimybę rekonstruoti esamą stadioną, tačiau taip nebūtų buvusi išspręsta pajėgumų trūkumo problema. Kita vertus, pastačius naują stadioną būtų išspręsta tiek pajėgumų trūkumo, tiek licencijavimo problema; be to, būtų įrengta visai Vestfoldo fiulkei skirta futbolo varžybų vieta. Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, naujuoju stadionu naudojasi įvairūs klubai. Be to, senasis savivaldybės stadionas buvo atnaujintas (darbus finansavo įmonė Sandefjord Fotball AS) ir dabar juo visapusiškai naudojasi vietos sporto klubai (lengvosios atletikos ir futbolo), mokyklos ir plačioji visuomenė. Iš to taip pat matyti, kad Sandefjorde naujo stadiono reikėjo ir kad bet kokia valstybės pagalba buvo tinkama. Be to, esamam stadionui rekonstruoti savivaldybei būtų prireikę investuoti apie 40 mln. NOK, o pritraukti privačiųjų subjektų lėšų nebūtų buvę jokių galimybių.

               (31)

               Norvegijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad bet kokia pagalba būtų proporcinga. Pirmiausia, jos nurodo, kad didžiąją dalį investicijų į naująjį stadioną sąnaudų finansavo įmonė Sandefjord Fotball AS, kuri statybos sąnaudoms padengti skyrė didžiausią galimą sumą iš savo pačios išteklių ir lėšų, gautų paėmus banko paskolą. Šiuo nuosavu įnašu užtikrinta, kad pagalbos suma būtų kuo mažesnė.

               (32)

               Norvegijos valdžios institucijos taip pat pabrėžia, kad pastačius stadioną sudarytos sąlygos vykdyti socialinę ir mėgėjų sporto veiklą, kuri yra ne ekonominio pobūdžio veikla. Dabar esamu savivaldybės stadionu galima visapusiškai naudotis mėgėjų sporto poreikiams. Be to, naujajame stadione reguliariai vyksta daug mėgėjų sporto ir socialinių renginių, įskaitant mokyklos renginius.

               (33)

               Siekdamos pagrįsti šį argumentą, Norvegijos valdžios institucijos pateikė šią lentelę, kurioje apibendrinti apskaičiuoti duomenys apie įvairių naudotojų naudojimąsi stadionu kiekvienais metais nuo 2007 iki 2014 m.:

                           Klubas

                           Veikla

                           Valandų per metus

                           Mokestis

                           Komanda Sandefjord Fotball Elite

                           20 rungtynių (nuo balandžio iki spalio–lapkričio mėn.): 100 val.
                           Treniruotės nuo balandžio iki spalio–lapkričio mėn.: 2 val. × 5 × 16 = 160 val. (6)

                           260

                           Taip

                           Komandos Sandefjord Fotball Junior ir Recruit

                           Treniruotės ir rungtynės nuo gegužės iki rugsėjo mėn.

                           60

                           Taip

                           Klubai, su kuriais bendradarbiaujama

                           Treniruotės ir rungtynės nuo gegužės iki rugsėjo mėn.

                           30

                           Ne

                           Klubai, su kuriais bendradarbiaujama

                           Naudojimasis kursams ir konferencijoms, proginiams renginiams, trenerių ir vadybininkų forumams ir paskaitoms skirtomis patalpomis

                           30

                           Ne

                              Sandar IL (sporto klubas)

                           Sandaro taurės 14–19 metų amžiaus grupės finalinio etapo varžybos, įskaitant atidarymo ceremoniją (ir naudojimasis persirengimo kambariais)

                           25

                           Ne

                              Vestfold Fotballkrets (Fiulkės futbolo asociacija)

                           Sandefjordo ir kitų fiulkės 14–16 metų jaunimo komandų susibūrimai, įskaitant treniruotes ir rungtynes, trenerių kursus ir mokymus

                           30

                           Ne

                              Sandefjord Fotball Bredde (vaikų ir jaunimo sportas), mėgėjų turnyrai

                           Klubo administracija patalpas naudoja kursams ir konferencijoms rengti. Futbolo aikštelėje vasarą, rudenį ir per Velykų atostogas rengiama 6–12 metų vaikų futbolo mokykla. Organizuojami mėgėjų turnyrai kompanijų taurėms laimėti.

                           90

                           Ne

               (34)

               Be to, greta esančios mokyklos ir keli lengvosios atletikos klubai darbo dienomis naudojasi bėgimo takais. Stadione mokyklos taip pat rengia renginius.

               (35)

               Taigi neprofesionaliai veiklai stadionas naudojamas daugiau kaip 50 % laiko. Pagrindinė kliūtis dar intensyviau naudotis stadionu neprofesionaliai veiklai yra natūralios vejos aikštės atsparumas (7). Profesionalios komandos turi pirmenybę naudotis stadionu – namuose vykstančioms rungtynėms futbolo aikštelė rezervuojama, o treniruotėms suteikiama pirmenybė naudotis futbolo aikštele. Patalpomis (pavyzdžiui, persirengimo kambariais ir administracinėmis patalpomis) bet kuri organizacija gali naudotis ištisus metus.

               (36)

               Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, dauguma neprofesionalių stadiono naudotojų nemoka jokio nuomos mokesčio. Kita vertus, už naudojimąsi stadionu komanda Elite kasmet moka 3 mln. NOK nuomos mokestį ir 20 % už parduotus bilietus gautų pajamų sumos. Norvegijos valdžios institucijos mano, kad ši suma atitinka nuomą rinkos sąlygomis: panašių komandų mokamas nuomos mokestis už valandą yra 2 000–5 000 NOK, taigi bendra nuomos mokesčio suma yra mažesnė nei 3 mln. NOK per metus. Todėl Norvegijos valdžios institucijos mano, kad komandos Sandefjord Fotball Elite mokamu nuomos mokesčiu už naudojimąsi stadionu neteikiamas joks pranašumas konkurentų atžvilgiu.

               (37)

               Be to, Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad dėl klubo vietinio pobūdžio bet koks poveikis prekybai ir konkurencijai būtų labai nedidelis. Bilietus į namuose vykstančias rungtynes paprastai įsigyja tik vietiniai žiūrovai ir atvykstančių Norvegijos komandų sirgaliai. Iš pardavimų kioskuose per rungtynes gautos pajamos svyruoja nuo 600 000 NOK iki 1 mln. NOK per metus. Kalbant apie prekybą prekių ženklais pažymėtomis prekėmis, rinka daugiausia apsiriboja sirgaliais Vestfoldo fiulkėje. Dėl šių produktų konkurencijos tarp klubų nėra. Teisė į arenos pavadinimą parduota Komplett.no – Sandefjorde esančiai internetinei elektronikos prekių parduotuvei. Arenoje reklamuojasi tik vietos įmonės.

               (38)

               Poveikis prekybai ir konkurencijai yra nedidelis net ir žaidėjų rinkoje. Įmonės Sandefjord Fotball AS prekybos žaidėjais mastas yra labai nedidelis ir ji vyksta tik su kitais Norvegijos klubais. Pavyzdžiui, 2011–2013 m. pajamos iš prekybos žaidėjais sudarė tik 1,35 mln. NOK, o išlaidos – 860 000 NOK.

               (39)

               Kalbant apie transliacijos teises, Norvegijos valdžios institucijos nurodo, kad jas centriniu lygmeniu administruoja Norvegijos futbolo asociacija. Kiekvienam klubui tenkanti gautų pajamų dalis priklauso nuo jo pozicijos dviejose Norvegijos aukščiausiosiose lygose. Kadangi už šalies ribų realaus susidomėjimo Norvegijos lygos futbolu nėra, šios transliacijos teisės neturi jokio realaus poveikio prekybai ir konkurencijai.

         II.   VERTINIMAS

   1.   Valstybės pagalbos buvimas

               (40)

               EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“

               (41)

               Tai reiškia, kad priemonė yra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, jei tenkinamos visos šios sąlygos: priemonę suteikė valstybė arba ji suteikta iš valstybės išteklių, ja įmonei suteikiamas atrankusis ekonominis pranašumas ir ji gali daryti poveikį susitariančiųjų šalių prekybai ir iškraipyti konkurenciją.

         1.1.
         Valstybės ištekliai

               (42)

               Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi būti suteikta valstybės arba iš valstybės išteklių. Terminas „valstybė“ reiškia ne tik centrinės valdžios institucijas, bet apima ir visus valstybės administracijos lygmenis (įskaitant savivaldybes) ir valstybės įmones (8).

               (43)

               Aptariamą žemės sklypą įsigijo Sandefjordo savivaldybė ir vėliau jį perleido dviem įmonės Sandefjord Fotball AS patronuojamosioms bendrovėms. Todėl Institucija daro išvadą, kad perleidžiant žemės sklypą panaudoti valstybės ištekliai.

         1.2.
         Įmonė

               (44)

               Iš nusistovėjusios teismų praktikos matyti, kad įmonės yra ekonominę veiklą vykdantys subjektai, neatsižvelgiant į jų teisinę padėtį ir finansavimo būdą (9). Ekonominė veikla – tai veikla, kurią sudaro prekių ar paslaugų siūlymas rinkoje (10).

               (45)

               Įmonė Sandefjord Fotball AS yra profesionalus futbolo klubas, veikiantis kaip privati bendrovė. Jis vykdo veiklą keliose rinkose, įskaitant prekybos futbolo žaidėjais, bilietų pardavimo, transliacijos teisių, klubo suvenyrų ir rėmimo veiklos rinkas.

               (46)

               Todėl Institucija daro išvadą, kad Sandefjord Fotball AS yra įmonė, kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnyje.

         1.3.
         Ekonominis pranašumas

               (47)

               Perleidus žemės sklypą įmonei, jai gali būti suteiktas ekonominis pranašumas, visų pirma jei šis žemės sklypas perleistas už mažesnę nei rinkos kainą.

               (48)

               Sandoris, kuriuo perleidžiami valstybės ištekliai, nėra valstybės pagalba tada, kai jis įvykdytas įprastomis rinkos sąlygomis taip, kad juo įmonei nebūtų suteikta pranašumo (11). Tai – rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijus.

         1.3.1.   Sklypo 152/96 perleidimas

               (49)

               Sklypo 152/96 perleidimo įmonei Sandefjord Fotball AS momentu jis buvo priskirtas futbolo stadiono statybos ir komercinės paskirties zonai. Todėl tam, kad būtų gautas teritorijų planavimo leidimas, bet kokia statyba šiame žemės sklype turi apimti stadiono statybą. Atsižvelgdamos į tai, kad stadiono statybos sąnaudos viršijo bet kokią galimą žemės sklypo vertę, Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad sklypo 152/96 rinkos kaina buvo lygi nuliui, jei apskritai ne neigiama.

               (50)

               Institucija pažymi, kad pareigos, susijusios su tam tikros paskirties žeme, gali turėti įtakos žemės rinkos kainai. Tačiau dėl pareigos pastatyti futbolo stadioną rinkos kaina negali sumažėti iki nulio, visų pirma tuo atveju, kai sandoriu siekiama padėti futbolo klubui pastatyti naują stadioną (12).

               (51)

               Be to, Institucija daro nuorodą į Gairių dėl žemės pardavimo 2.2 punkto d papunktį, kuriame nurodyta, kad iš esmės „rinkos kaina neturėtų būti nustatyta žemesnė už pirmines
                   (13)
                  sąnaudas trejų metų laikotarpiu po įsigijimo, išskyrus, jei nepriklausomas vertintojas tiksliai nustatė bendrą žemės ir pastatų rinkos kainos nuosmukį atitinkamoje rinkoje“. Šiuo atveju žemės sklypą, kuris vėliau buvo padalytas į sklypus 152/96 ir 152/97, Sandefjordo savivaldybė įsigijo už 3,7 mln. NOK. Institucija pažymi, kad įmonei Sandefjord Fotball AS žemės sklypas perleistas už mažesnę kainą nei ta, už kurią jį įsigijo savivaldybė.

               (52)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Institucija daro išvadą, kad perleidus sklypą 152/96 įmonei Sandefjord Fotball AS suteiktas ekonominis pranašumas.

         1.3.2.   Sklypo 152/97 perleidimas

               (53)

               Sklypo 152/97 perleidimo įmonei Sandefjord Fotball AS momentu jis buvo priskirtas komercinės paskirties zonai. Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad sklypo 152/97 perleidimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į 2006 m. lapkričio 28 d. susitarimą, kuriuo futbolo klubui mainais už žemės sklypą konkrečiai nustatyta pareiga pastatyti stadioną. Atsižvelgiant į tai, kad apskaičiuotos stadiono statybos sąnaudos viršijo žemės sklypo vertę, perleidimu negalėjo būti suteikta ekonominio pranašumo.

               (54)

               Institucija pažymi, kad sklypas 152/97 priskirtas komercinės paskirties zonai. Taigi pagal teritorijų planavimo taisykles šiame žemės sklype statyti stadioną nėra privaloma. Be to, žemės sklypo perleidimo Sandefjord Fotball AS įmonei momentu nebuvo jokių privalomų apribojimų, grindžiamų tuo metu galiojusiu ankstesniu sklypo priskyrimu žemės ūkio paskirties žemei. Pareiga įmonei Sandefjord Fotball AS organizuoti ir finansuoti stadiono statybą nustatyta tik 2006 m. lapkričio 28 d. susitarimu. Tai vienintelė teisinė priemonė, kurioje numatyta sklypą 152/97 parduoti, siekiant finansuoti dalį statybos sąnaudų.

               (55)

               Institucijos nuomone, žemės sklypą parduodantis rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas tokių stadiono statybos ar finansavimo sąlygų nebūtų nustatęs. Todėl Institucija negali sutikti su argumentu, kad vertinant, ar esama ekonominio pranašumo, turėtų būti atsižvelgta į sutartinį ryšį tarp sklypo 152/97 perleidimo įmonei Sandefjord Fotball AS ir stadiono statybos.

               (56)

               Be to, Institucija pažymi, kad netrukus po žemės sklypo perleidimo įmonė Sandefjord Fotball AS už 40 mln. NOK pardavė įmonei Pindsle Property AS įmonės Sandefjord Fotball Næring AS, kuriai priklauso sklypas 152/97, akcijas. Iš šio sandorio matyti, kad aptariamas žemės sklypas turėjo ekonominės vertės.

               (57)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Institucija daro išvadą, kad perleidus sklypą 152/97 įmonei Sandefjord Fotball AS suteiktas ekonominis pranašumas.

         1.4.
         Atrankumas

               (58)

               Įtarimai dėl valstybės pagalbos kyla dėl Sandefjordo savivaldybės ir įmonės Sandefjord Fotball AS sudaryto sandorio. Šis sandoris yra EEE susitarimo 61 straipsnyje nurodyta atrankioji priemonė, kadangi ji yra susijusi tik su viena konkrečia įmone.

         1.5.
         Konkurencijos iškraipymas ir poveikis susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai

               (59)

               Remiantis teismų praktika, susijusia su poveikiu prekybai ir konkurencijos iškraipymu, Institucija „privalo ne nustatyti pagalbos realią įtaką […] prekybai bei realų konkurencijos iškraipymą, o tik išsiaiškinti, ar ši pagalba gali daryti poveikį tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją“ (14).

               (60)

               Kad būtų galima daryti išvadą, jog priemonė gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį EEE susitarimo susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai, pakanka vien to, kad suteikus pagalbą įmonės pozicija sustiprinama kitų įmonių, konkuruojančių EEE vidaus prekyboje, atžvilgiu (15).

               (61)

               2006 m. komanda Sandefjord Fotball Elite žaidė aukščiausiajame Norvegijos divizione ir galėjo iškovoti teisę dalyvauti Europos čempionate. Be to, profesionalūs futbolo klubai ne tik dalyvauja futbolo varžybose, bet ir vykdo veiklą keliose rinkose, pavyzdžiui, prekybos profesionaliais žaidėjais, reklamos, rėmimo, prekybos ar transliacijos teisių rinkose. Tokiu būdu suteikus paramą profesionaliam futbolo klubui gali būti sustiprinta jo padėtis kiekvienoje iš šių rinkų, kurių dauguma gali aprėpti keletą EEE šalių. Kalbant apie žaidėjų perleidimo rinką, tiek tada, tiek šiuo metu įmonė Sandefjord Fotball AS šioje rinkoje aktyviai vykdė veiklą, galimai įsigydama žaidėjų iš kitų EEE šalių.

               (62)

               Todėl Institucija daro išvadą, kad šia priemone gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis EEE susitarimo susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.

         1.6.
         Išvada dėl pagalbos buvimo

               (63)

               Remdamasi pirmiau nustatytais faktais, Institucija daro išvadą, kad priemonė yra valstybės pagalba, kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

         1.7.
         Pagalbos suma

               (64)

               Kalbant apie sklypą 152/96, Institucija pripažįsta, kad dėl pareigos, susijusios su tam tikros paskirties žeme, įskaitant stadiono statybą, žemės sklypo rinkos vertė sumažėjo (16). Tačiau, kaip paaiškinta 50 konstatuojamoje dalyje, šiuo atveju negalima pagrįsti rinkos kainos, lygios nuliui. Remiantis Institucijos gairių dėl žemės pardavimo 2.2 punkto d papunkčiu, Sandefjordo savivaldybė turėjo parduoti žemės sklypą bent už tokią kainą, kuri padengtų jos pačios patirtas įsigijimo išlaidas. Todėl Institucija mano, kad su šiuo žemės sklypu susijusios pagalbos suma yra 1,9 mln. NOK (17).

               (65)

               Kalbant apie sklypą 152/97, Institucija pažymi, jog įmonė Sandefjord Fotball AS už 40 mln. NOK pardavė įmonei Pindsle Property AS įmonės Sandefjord Fotball Næring AS, kuriai priklauso sklypas 152/97, akcijas. Įmonė Pindsle Property AS yra privati bendrovė ir sandorio sudarymo momentu neįėjo į tą pačią grupę kaip ir įmonė Sandefjord Fotball AS. Taigi pardavimo sandoris įvyko tarp dviejų savarankiškų bendrovių (18). Institucijai nepateikta jokių įtikinamų įrodymų, patvirtinančių, kad šiuo sandoriu turtas buvo perleistas ne rinkos kaina. Todėl Institucija mano, kad iš šio sandorio geriausiai matoma sklypo 152/97 rinkos vertė.

               (66)

               Remdamasi tuo, kas nurodyta pirmiau, Institucija daro išvadą, kad sandorio sudarymo momentu įmonei Sandefjord Fotball AS perleisto žemės sklypo bendra rinkos vertė buvo 41,9 mln. NOK. Tačiau 2006 m. lapkričio 28 d. susitarimu įmonė Sandefjord Fotball AS taip pat prisiėmė keletą įsipareigojimų Sandefjordo savivaldybės vardu atlikti darbus. Kaip nurodyta 26 konstatuojamoje dalyje, apskaičiuota, kad susitarimo sudarymo momentu bendros šių įsipareigojimų įvykdymo sąnaudos sudarė 9,5 mln. NOK. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad jei nebūtų nustatyta šių sutartinių sąlygų, šiuos darbus būtų atlikusi savivaldybė. Dėl to Institucija sutinka su tuo, kad bendra su šiais darbais susijusių sąnaudų suma, numatyta susitarimo sudarymo momentu, turėtų būti išskaičiuota iš pagalbos sumos.

               (67)

               Todėl Institucija daro išvadą, kad bendra įmonei Sandefjord Fotball AS suteiktos pagalbos suma buvo 32,4 mln. NOK.

         2.   Procedūriniai reikalavimai

               (68)

               Pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 punktą ELPA priežiūros institucijai tinkamu laiku pranešama apie ketinimus suteikti arba pakeisti pagalbą (…), kad ji galėtų pateikti savo pastabas. Atitinkama valstybė savo pasiūlytų priemonių neįgyvendina tol, kol nepriimamas galutinis sprendimas.

               (69)

               Apie aptariamą žemės sklypo perleidimą Institucijai iš anksto pranešta nebuvo. Todėl Institucija daro išvadą, kad Norvegijos valdžios institucijos nesilaikė įsipareigojimų pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

         3.   Suderinamumas

               (70)

               Pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų regionų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.

               (71)

               Institucija pažymi, kad ji dar nėra patvirtinusi jokių gairių, kurios būtų taikomos valstybės pagalbai, suteiktai sporto infrastruktūrai įrengti. Todėl aptariama priemonė bus vertinama tiesiogiai remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu.

               (72)

               Laikantis pagalbos suteikimo momentu galiojusios praktikos, Institucijos atliekamą vertinimą sudaro šie etapai, kuriais įvertinama:

                           —

                           ar pagalbos priemone siekiama aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo;

                           —

                           ar pagalba tinkamai parengta, kad ja būtų pasiektas bendros svarbos tikslas, t. y. ar siūloma pagalba siekiama išspęsti rinkos nepakankamumo problemą ar pasiekti kitą tikslą. Konkrečiai:

                                       —

                                       ar valstybės pagalba yra tinkama priemonė;

                                       —

                                       ar ji turi skatinamąjį poveikį, t. y. ar pagalba keičia kitų įmonių elgesį;

                                       —

                                       ar pagalbos priemonė yra proporcinga, t. y. ar tą patį elgesio pokytį būtų galima pasiekti teikiant mažesnę pagalbą;

                           —

                           ar konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai yra nedideli, todėl bendras rezultatas yra teigiamas.

               (73)

               Į šiuos klausimus bus atsakyta toliau.

         3.1.
         Bendros svarbos tikslas

               (74)

               Pirmiausia Institucija pažymi, kad sporto skatinimas nėra tiesiogiai nurodytas EEE susitarime kaip bendras tikslas. Tačiau sporto skatinimą galima laikyti švietimo, mokymo ir jaunimo ugdymo skatinimo ir socialinės politikos dalimi. Kaip nustatyta pirmiausia EEE susitarimo 1 ir 78 straipsniuose, glaudesnis bendradarbiavimas šiose srityse laikomas vienu iš EEE tikslų. Išsamesnės nuostatos dėl šio glaudesnio bendradarbiavimo nustatytos EEE susitarimo 31 protokole dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis. Šio protokolo 4 straipsnyje, kurio pavadinimas „Švietimas, mokymas ir jaunimas“, numatyta, pavyzdžiui, kad susitariančiosios šalys 2004 metais dalyvauja Europos švietimo per sportą metų renginiuose. Tai rodo, kad tarp sporto skatinimo ir EEE susitarime nustatytų tikslų yra glaudi sąsaja.

               (75)

               Šis aiškinimas suderinamas su Europos Komisijos (toliau – Komisija) pozicija. Europos Sąjungoje sporto skatinimas konkrečiai paminėtas SESV 165 straipsnyje – jis įrašytas priėmus Lisabonos sutartį. Tačiau ir iki Lisabonos sutarties Komisija buvo pripažinusi, kad savanoriška veikla grindžiamas sportas vaidina ypatingą vaidmenį Europos visuomenėje, visų pirma sveikatos, švietimo, socialinės integracijos ir kultūros srityse. Priėmus Lisabonos sutartį taip pat pripažinta, kad sporto skatinimu – didinant užimtumą ir judumą, visų pirma skatinant socialinę įtrauktį į sportą, švietimą ir mokymą ir per juos – prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ bendrųjų tikslų įgyvendinimo.

               (76)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Institucija daro išvadą, kad švietimo, mokymo ir jaunimo ugdymo skatinimas per sportą yra vienas iš bendros svarbos tikslų. Be to, Institucija pažymi, kad sporto infrastruktūros finansavimui taip pat gali būti taikomas Bendrasis bendrosios išimties reglamentas, jei tenkinamos tam tikros sąlygos. Iš to taip pat matyti, jog sporto skatinimas, įskaitant sporto infrastruktūros įrengimą, yra bendros svarbos tikslas.

         3.2.
         Tinkama priemonė

               (77)

               Siekdama įvertinti, ar valstybės pagalba yra veiksminga siekiant nustatyto bendros svarbos tikslo, Institucija pirmiausia turi nustatyti ir apibrėžti spręstiną problemą. Valstybės pagalba turėtų būti skiriama tais atvejais, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip rinka pati to negali padaryti. Be to, siūloma pagalbos priemonė turi būti tinkama nustatytam bendros svarbos tikslui pasiekti.

               (78)

               Pripažįstama, kad, kiek tai susiję su futbolo stadionų pasiūla, Norvegijoje esama rinkos nepakankamumo, kuris pasireiškia komercinių investicijų į stadionus trūkumu ir stadionų struktūriniu nuostolingumu, kadangi jų pajamų nepakanka investicijų sąnaudoms padengti (19).

               (79)

               Be to, Norvegijos valdžios institucijos įrodė, kad Sandefjorde naujas stadionas tikrai reikalingas. Tai matyti iš esamo savivaldybės stadiono pajėgumų problemų, nustatytų atliekant skaičiavimus, ir iš to, kad senasis stadionas nebeatitinka Norvegijos futbolo asociacijos licencijavimo reikalavimų. Galiausiai, atsižvelgiant į nuostolingą stadionų infrastruktūros pobūdį, investicijoms paskatinti buvo reikalinga valstybės pagalba.

               (80)

               Šiomis aplinkybėmis Institucija daro išvadą, kad valstybės pagalba buvo tinkama priemonė.

         3.3.
         Skatinamasis poveikis

               (81)

               Institucija gali pripažinti, kad valstybės pagalba yra suderinama su EEE susitarimo veikimu, tik tuo atveju, jei ji turi skatinamąjį poveikį. Skatinamasis poveikis atsiranda, kai šia pagalba jos gavėjas skatinamas pakeisti savo elgesį, kad prisidėtų siekiant nustatyto bendros svarbos tikslo, nors be pagalbos jis savo elgesio nekeistų.

               (82)

               Pirmiausia Institucija pažymi, kad stadionas nepradėtas statyti tol, kol nebuvo perleistas aptariamas žemės sklypas.

               (83)

               Be to, iš Norvegijos valdžios institucijų pateiktos informacijos matyti, kad įmonė Sandefjord Fotball AS negalėjo finansuoti stadiono statybos be valstybės pagalbos, kadangi ji neturėjo nei finansinių priemonių, nei galimybės pasiskolinti pakankamai lėšų, kad padengtų lėšų stygių. Ji pati nebegalėjo skirti didesnio finansinio įnašo į stadiono statybą (20).

               (84)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Institucija daro išvadą, kad pagalbos priemonė turėjo skatinamąjį poveikį.

         3.4.
         Proporcingumas

               (85)

               Valstybės pagalba laikoma proporcinga, jei jos suma yra apribota iki minimumo, kurio reikia nustatytam bendros svarbos tikslui pasiekti. Paprastai Institucija proporcingumo vertinimą grindžia tinkamų finansuoti išlaidų ir didžiausio pagalbos intensyvumo kriterijais.

               (86)

               Kaip nurodyta 67 konstatuojamojoje dalyje, bendra įmonei Sandefjord Fotball AS suteiktos pagalbos suma yra 32,4 mln. NOK. Siekiant įvertinti pagalbos intensyvumą, reikia apskaičiuoti šios sumos santykį su tinkamomis finansuoti investicijų išlaidomis. Institucija mano, kad 66 konstatuojamojoje dalyje nurodyta iš pagalbos sumos išskaičiuota įmonės Sandefjord Fotball AS išlaidų, patirtų Sandefjordo savivaldybės vardu atlikus darbus, suma negali sudaryti tinkamų finansuoti išlaidų. Todėl iš bendros investicijų sąnaudų sumos, lygios 110 mln. NOK, reikia išskaičiuoti 9,5 mln. NOK sumą. Taigi tinkamų finansuoti investicijų išlaidų suma yra 100,5 mln. NOK, o atitinkantis pagalbos intensyvumas lygus 32 %. Institucija pažymi, kad toks pagalbos intensyvumas yra gana mažas ir kad likusią investicijų sumą finansavo pagalbos gavėja įmonė Sandefjord Fotball AS.

               (87)

               Tačiau pagalbos intensyvumą reikia įvertinti atsižvelgiant ir į stadiono infrastruktūros teikiamą socialinę naudą. Kaip nurodyta I skirsnio 5.3 punkte, įvairiai neprofesionaliai veiklai stadionu naudojasi daugybė naudotojų, įskaitant mėgėjų sporto komandas ir mokyklas. Iš viso šių naudojimosi stadionu ne ekonominiais tikslais atvejų skaičius sudaro daugiau kaip 50 % viso naudojimosi stadionu laiko.

               (88)

               Be to, Institucija pažymi, kad tam tikru mastu stadiono infrastruktūra yra daugiafunkcė – futbolo stadionas įrengtas kartu su bėgimo takais, kūno rengybos centru ir keliomis kitomis patalpomis. Dėl to padidėja tikimybė, kad stadionas bus naudojamas ne ekonominiais tikslais. Galiausiai Institucija pažymi, kad už naudojimąsi stadionu komandos Elite mokamo nuomos mokesčio dydis atitinka rinkos kainą (taip pat žr. II skirsnio 3.5 punktą), o mėgėjų klubai ir kiti nekomerciniai naudotojai stadionu naudojasi nemokamai. Iš to dar geriau matyti, kad stadionas bendruomenei teikia socialinę naudą.

               (89)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Institucija daro išvadą, kad pagalbos priemonė yra proporcinga.

         3.5
         Konkurencija ir prekyba nėra nederamai iškraipomos

               (90)

               Kad pagalba būtų suderinama su EEE susitarimo veikimu, neigiamas pagalbos priemonės poveikis, t. y. konkurencijos iškraipymas ir poveikis susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai, turi būti ribotas ir mažesnis už teigiamą poveikį siekiant bendros svarbos tikslo.

               (91)

               Visų pirma, Institucija pažymi, kad aptariamas stadionas, kurio statyba finansuota suteikus valstybės pagalbą, yra reikšmingas pirmiausia vietos ir regiono lygmeniu. Infrastruktūra nėra skirta tarptautiniams renginiams organizuoti ir nesiekiama, kad ja daugiausia naudotųsi komerciniai naudotojai, išskyrus komandą Sandefjord Fotball Elite.

               (92)

               Už naudojimąsi stadionu komanda Elite moka nuomos mokestį. Šiuo metu nuomos sąlygos nustatomos derantis su privačiais stadiono savininkais. Todėl preziumuojama, kad nuoma atitinka rinkos sąlygas. Tai matyti ir iš Norvegijos valdžios institucijų pateikto kitų klubų mokamo stadiono nuomos mokesčio įprastų kainų palyginimo (žr. 36 konstatuojamąją dalį).

               (93)

               Be to, Institucija pažymi, kad pagalbos intensyvumas yra mažas, o konkurencijos iškraipymo riziką mažina dar ir tai, kad įmonė Sandefjord Fotball AS skyrė atitinkamą įnašą investicijų sąnaudoms padengti.

               (94)

               Galiausiai, atsižvelgiant į tai, kad klubas yra vietinio pobūdžio, įmonės Sandefjord Fotball AS vykdoma ekonominė veikla daro tik labai nedidelį poveikį prekybai ir konkurencijai EEE. Jos vykdoma bilietų pardavimo, prekybos, rėmimo ir reklamos veikla pirmiausia skirta vietos bendruomenei ir Vestfoldo fiulkei. Jos veikla žaidėjų rinkoje taip pat labai ribota ir vykdoma daugiausia Norvegijoje. Galiausiai įmonė Sandefjord Fotball AS nedaro tiesioginio poveikio transliacijos teisių, kurias centriniu lygmeniu administruoja Norvegijos futbolo asociacija, komercializavimui ir bet kokiu atveju iš jų gauna tik labai nedaug pajamų.

               (95)

               Todėl Institucija daro išvadą, kad bet koks pagalbos priemonės sukeltas konkurencijos ir prekybos iškraipymas yra nedidelis.

         3.6.
         Pusiausvyros nustatymas ir išvada

               (96)

               Remdamasi pirmiau išdėstytu vertinimu, Institucija palygino teigiamą ir neigiamą priemonės, apie kurią pranešta, poveikį. Institucija daro išvadą, kad dėl šios pagalbos priemonės atsiradęs konkurencijos iškraipymas netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.

         4.   Išvada

               (97)

               Remdamasi Norvegijos valdžios institucijų pateikta informacija, Institucija priėjo prie išvados, kad žemės sklypo perleidimas yra valstybės pagalba, kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Institucija padarė išvadą, kad ši pagalba yra suderinama su EEE susitarimo veikimu,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu, įmonei Sandefjord Fotball AS suteikta valstybės pagalba yra suderinama su EEE susitarimo veikimu.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.
   3 straipsnis
   Šio sprendimo tekstas autentiškas tik anglų kalba.

      Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 23 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Sven Erik SVEDMAN

            Pirmininkas

         Helga JÓNSDÓTTIR

            Kolegijos narė

      (1)  Daugiau informacijos apie pagalbos gavėją pateikta Sprendime Nr. 444/14/COL.

      (2)  Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad pradinė investicijų suma buvo 110 mln. NOK. Tačiau vėliau klubas investavo dar 17 mln. NOK į įrenginius ir įrangą, daugiausia klubo nariams savanoriškai atlikus darbus (dugnadsarbeid).

      (3)  1999 m. lapkričio 17 d. priimtos Institucijos gairės dėl valstybės pagalbos elementų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus. Paskelbta adresu http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (4)  Vertės nustatymo ataskaitoje apskaičiuota, kad bendra sklypų 152/96 ir 152/97 vertė sudaro 31 mln. NOK. 15 mln. NOK suma gauta šią apskaičiuotą vertę padalijus proporcingai kiekvieno atitinkamo sklypo plotui.

      (5)  Galutinė sąnaudų suma buvo 12 mln. NOK; papildomas sąnaudas padengė įmonė Pindsle Property AS.

      (6)  Žiemą komanda Elite treniruojasi dirbtinės vejos aikštelėje, tačiau naudojasi persirengimo kambariais ir kitomis stadione esančiomis patalpomis.

      (7)  Siekiant sudaryti sąlygas intensyviau naudotis stadionu, planuojama įrengti dirbtinės vejos aikštelę.

      (8)  2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyvos 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (OL L 318, 2006 11 17, p. 17), įtrauktos į EEE susitarimą prie jo pridėto XV priedo 1a punktu, 2 straipsnis.

      (9)  Sprendimo Höfner ir Elser prieš Macroton, C-41/90, ES:C:1991:161, 21–22 punktai; Sprendimas Pavlov ir kt., sujungtos bylos C-180/98 – C-184/98, ES:C:2000:428, ir Sprendimo Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją, E-5/07, ELPA Teismo pranešimas, 2008, p. 61, 78 punktas.

      (10)  Sprendimo Ministero dell'Economia e delle Finanze prieš Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, ES:C:2006:8, 108 punktas.

      (11)  Sprendimo SFEI ir kiti, C-39/94, ES:C:1996:285, 60–61 punktai.

      (12)  Šiomis aplinkybėmis Institucija daro nuorodą į Gairių dėl žemės pardavimo 2.2 punkto c papunktį, kuriame nurodyta, kad nustatant vertę „[į]sipareigojimai, kurių įgyvendinimas nors ir iš dalies tenkintų pirkėjo interesus, turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į šį faktą“.

      (13)  T. y. įsigijimo išlaidos, kurias patyrė atitinkama valdžios institucija.

      (14)  Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-372/97, ES:C:2004:234, 44 punktas.

      (15)  Sprendimo Philip Morris Holland BV prieš Komisiją, C-730/79, ES:C:1980:209, 11–12 punktai; Sprendimo Fesil ASA ir Finnfjord Smelteverk AS prieš ELPA priežiūros instituciją, sujungtos bylos E-5/04, E-6/04 ir E-7/04, ELPA Teismo pranešimas, 2005, p. 117, 94 punktas ir Sprendimo Libert ir kiti, sujungtos bylos C-197/11 ir C-203/11, ES:C:2013:288, 76–78 punktai.

      (16)  Taip pat žr. 2015 m. birželio 10 d. Sprendimo Nr. 225/15/COL neteikti prieštaravimų dėl pagalbos, skirtos perleidžiant žemės sklypą klubui Vålerenga Fotball, 31 punktą.

      (17)  Žemės sklypą, kuris vėliau buvo padalytas į sklypus 152/96 ir 152/97, Sandefjordo savivaldybė įsigijo už 3,7 mln. NOK. 1,9 mln. NOK suma gauta šią apskaičiuotą vertę padalijus proporcingai kiekvieno atitinkamo sklypo plotui.

      (18)  Tai matyti ir iš to, kad nebuvo atliktas nepriklausomas ekspertinis vertės nustatymas, kurį pagal Norvegijos bendrovių teisę reikalaujama atlikti sudarant sandorius tarp tai pačiai grupei priklausančių bendrovių.

      (19)  Taip pat žr. 2015 m. birželio 10 d. Sprendimo Nr. 225/15/COL neteikti prieštaravimų dėl pagalbos, skirtos perleidžiant žemės sklypą klubui Vålerenga Fotball, 65 konstatuojamąją dalį.

      (20)  Žr. visų pirma dokumento Nr. 699518 29 puslapyje pateiktą informaciją.


title: 2014/16/BUSP: 2014 m. sausio 14 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUBAM Libya/1/2014 dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) Prisidedančiųjų valstybių komiteto įsteigimo

text:
18.1.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 14/13

         POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUBAM LIBYA/1/2014
   2014 m. sausio 14 d.
   dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) Prisidedančiųjų valstybių komiteto įsteigimo
   (2014/16/BUSP)
   POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
   atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,
   atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimą 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) (1), ypač į jo 10 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               remdamasi Sprendimo 2013/233/BUSP 10 straipsnio 3 dalimi Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) priimti atitinkamus sprendimus dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) Prisidedančiųjų valstybių komiteto (toliau – Komitetas) įsteigimo;

               (2)

               2001 m. birželio 15 ir 16 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatytos trečiųjų valstybių įnašo į policijos misijas gairės ir tvarka. 2002 m. gruodžio 10 d. Taryba patvirtino dokumentą „Konsultacijos dėl valstybių, kurios nėra ES narės, įnašo į ES civilinio krizių valdymo operacijas ir jo sąlygų“, kuriame toliau buvo plėtojama trečiųjų valstybių dalyvavimo civilinio krizių valdymo operacijose tvarka, įskaitant Komiteto įsteigimą;

               (3)

               Komitetas turėtų būti forumas, skirtas visoms su EUBAM Libya valdymu susijusioms problemoms aptarti su prisidedančiosiomis trečiosiomis valstybėmis. PSK, kuris atlieka EUBAM Libya politinę priežiūrą ir jai strategiškai vadovauja, turėtų atsižvelgti į Komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Įsteigimas ir kompetencija
   1.   Šiuo sprendimu įsteigiamas Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) Prisidedančiųjų valstybių komitetas.
   2.   Komiteto kompetencija nustatyta dokumente „Konsultacijos dėl valstybių, kurios nėra ES narės, įnašo į ES civilinio krizių valdymo operacijas ir jo sąlygų“.
   2 straipsnis
   Sudėtis
   1.   Komiteto nariai yra:

               —

               visų valstybių narių atstovai ir

               —

               EUBAM Libya dalyvaujančių ir įnašą suteikiančių trečiųjų valstybių atstovai.

         2.   Komiteto posėdžiuose taip pat gali dalyvauti Komisijos atstovas.
   3 straipsnis
   Misijos vadovo teikiama informacija
   Misijos vadovas reguliariai teikia informaciją Komitetui.
   4 straipsnis
   Pirmininkas
   Komitetui pirmininkauja Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai arba jo atstovas.
   5 straipsnis
   Posėdžiai
   1.   Pirmininkas reguliariai šaukia Komiteto posėdžius. Pirmininko iniciatyva arba nario prašymu prireikus gali būti šaukiami neeiliniai posėdžiai.
   2.   Pirmininkas iš anksto išplatina preliminarią posėdžio darbotvarkę ir su posėdžiu susijusius dokumentus. Pirmininkas yra atsakingas už Komiteto diskusijų rezultatų pateikimą PSK.
   6 straipsnis
   Konfidencialumas
   1.   Pagal 2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimą 2013/488/ES (2) Komiteto posėdžiams ir protokolams taikomos Tarybos saugumo taisyklės. Visų pirma atstovai Komitete turi turėti reikiamus patikimumo pažymėjimus.
   2.   Komitete vedamoms diskusijoms taikoma profesinės paslapties pareiga, išskyrus atvejus, kai Komitetas vieningai nusprendžia kitaip.
   7 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. sausio 14 d.

            Politinio ir saugumo komiteto vardu

            Pirmininkas

         W. STEVENS

      (1)  OL L 138, 2013 5 24, p. 15.

      (2)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).