title: 2012 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimas 2012/633/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/231/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Somaliui

text:
16.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 282/47

         TARYBOS SPRENDIMAS 2012/633/BUSP
   2012 m. spalio 15 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/231/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Somaliui
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. balandžio 26 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/231/BUSP (1);

               (2)

               2012 m. liepos 25 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba (toliau – JT ST) priėmė Rezoliuciją 2060 (2012), kuria iš dalies keičiamos nuostatos dėl ginklų embargo, nustatyto Rezoliucijos 733 (1992) 5 punktu ir papildomai patikslinto Rezoliucijos 1425 (2002) 1–2 punktais;

               (3)

               2012 m. liepos 11 d., 2012 m. liepos 25 d. ir 2012 m. rugpjūčio 23 d. Sankcijų komitetas, įsteigtas pagal JT ST rezoliuciją 751 (1992) dėl Somalio, atnaujino asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą;

               (4)

               Sprendimas 2010/231/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sprendimas 2010/231/BUSP iš dalies keičiamas taip:

               1)

               1 straipsnio 3 dalis papildoma šiuo punktu:

                           „d)

                           tiekiant, parduodant arba perduodant ginklus bei karinę įrangą ir tiesiogiai ar netiesiogiai teikiant su karine veikla susijusias technines konsultacijas, finansinę paramą bei kitokią pagalbą ir mokymą, skirtus tik Jungtinių Tautų politiniam biurui Somalyje remti arba šio biuro reikmėms naudoti, kaip iš anksto patvirtino Sankcijų komitetas.“;

               2)

               Sprendimo 2010/231/BUSP priedo I skirsnio 11 punktas pakeičiamas šio sprendimo I priede pateiktu tekstu;

               3)

               šio sprendimo II priede išvardyti asmenys įtraukiami į Sprendimo 2010/231/BUSP priedo I skirsnyje pateiktą sąrašą.

         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Priimta Liuksemburge 2012 m. spalio 15 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL L 105, 2010 4 27, p. 17.

      I PRIEDAS

         1 straipsnio 2 punkte minėtas tekstas

                     „11.

                     Jim’ale, Ali Ahmed Nur (dar žinomas kaip a) Jim’ale, Ahmed Ali, b) Jim’ale, Ahmad Nur Ali, c) Jim’ale, Sheikh Ahmed, d) Jim’ale, Ahmad Ali, e) Jim’ale, Shaykh Ahmed Nur).
                     Gimimo data: 1954 m. Gimimo vieta: Eilburas, Somalis. Pilietybė: Somalio. Kita pilietybė: Džibučio. Pasas: A0181988 (Somalis), galiojimas baigėsi 2011 m. sausio 23 d. Buvimo vieta: Džibutis, Džibučio Respublika. Įtraukimo į JT sąrašą data: 2012 m. vasario 17 d.
                     Ali Ahmed Nur Jim’ale (Jim’ale) atliko vadovaujamas funkcijas buvusiojoje Somalio Islamo teismų taryboje, dar žinomoje kaip Somalio Islamo teismų sąjunga, kuri buvo radikalus islamistinis organas. Radikaliausi Somalio Islamo teismų sąjungos elementai galiausiai susijungė į grupę, žinomą kaip „Al-Shabaab“. Pagal Rezoliucijas 751 (1992) ir 1907 (2009) dėl Somalio ir Eritrėjos įsteigtas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos komitetas (Somalio/Eritrėjos sankcijų komitetas) 2010 m. balandžio mėn. įtraukė „Al-Shabaab“ į subjektų, kuriems taikomos tikslinės sankcijos, sąrašus. Komitetas įtraukė „Al-Shabaab“ grupę į sąrašus kaip subjektą, dalyvavusį veiksmuose, tiesiogiai ar netiesiogiai keliančiuose grėsmę taikai, saugumui ar stabilumui Somalyje, įskaitant veiksmus, keliančius grėsmę Somalio pereinamojo laikotarpio federalinei Vyriausybei, tačiau neapsiribojant vien jais.
                     Somalio/Eritrėjos sankcijų komiteto stebėsenos grupės 2011 m. liepos 18 d. ataskaitoje (S/2011/433) nurodoma, kad Jim’ale yra žinomas verslininkas ir subjektas, dalyvaujantis „Al-Shabaab“ medžio anglies-cukraus prekybos cikle ir gaunantis naudą iš privilegijuotų santykių su „Al-Shabaab“.
                     Jim’ale nurodomas kaip vienas iš „Al-Shabaab“ pagrindinių finansuotojų ir laikosi tokio paties ideologinio požiūrio kaip „Al-Shabaab“. Jim’ale teikė svarbią finansinę bei politinę paramą Hassan Dahir Aweys („Aweys“), kurį Somalio/Eritrėjos sankcijų komitetas taip pat įtraukė į sąrašus. Buvęs „Al-Shabaab“ vadovo pavaduotojas Emir Muktar Robow, kaip pranešama, ir toliau dalyvavo nustatant „Al-Shabaab“ organizacijos politiką 2011 m. viduryje. Robow įtraukė „Aweys“ ir Jim’ale į veiksmus siekiant jų bendrų tikslų ir siekiant sutvirtinti jų bendrą poziciją esant nesutarimams dėl vadovavimo „Al-Shabaab“.
                     Nuo 2007 m. rudens Jim’ale kaip priedangą ekstremistinei veiklai įkūrė bendrovę Džibutyje, kuri vadinasi „Investors Group“. Trumpalaikis grupės tikslas buvo finansuojant ekstremistinę veiklą ir ginklų pirkimą destabilizuoti Somalilandą. Grupė teikė paramą kontrabanda gabenant šaulių ginklus iš Eritrėjos per Džibutį į 5-ąjį Etiopijos regioną, kur siuntą gaudavo ekstremistai. Nuo 2008 m. vidurio Jim’ale toliau valdė „Investors Group“.
                     Nuo 2010 m. rugsėjo mėn. pabaigos Jim’ale įkūrė ZAAD – pinigų pervedimo mobiliojo ryšio telefonais įmonę – ir sudarė sandorį su „Al-Shabaab“, kad pinigų pervedimai būtų anonimiškesni panaikinant reikalavimą atskleisti tapatybę.
                     Nuo 2009 m. pabaigos Jim’ale turėjo žinomą hawala (nebankinės pinigų pervedimo sistemos) fondą, kuriame jis rinko zakat (pinigus labdaringiems tikslams); šie pinigai buvo teikiami „Al-Shabaab“.
                     Nuo 2011 m. gruodžio mėn. nenustatyti paramos teikėjai iš Artimųjų Rytų nuolat pervesdavo pinigus Jim’ale, kuris savo ruožtu naudojosi finansiniais tarpininkais, kad nusiųstų pinigus „Al-Shabaab“.
                     2009 m. Jim’ale dirbo su kitais bendraminčiais, kad pakenktų Somalio PLFV neprisidėdami prie Somalio taikinimo pastangų. Nuo 2011 m. pabaigos Jim’ale aktyviai rėmė „Al-Shabaab“ nemokamai suteikdamas ryšių priemones, galimybę naudotis transporto priemonėmis, pagalbą maistu bei politines konsultacijas ir per įvairias verslo grupes organizavo „Al-Shabaab“ skirtų lėšų rinkimą.“

      II PRIEDAS

         1 straipsnio 3 punkte minėti asmenys

                  1.

                  Aboud Rogo Mohammed (dar žinomas kaip a) Aboud Mohammad Rogo, b) Aboud Seif Rogo, c) Aboud Mohammed Rogo, d) Sheikh Aboud Rogo, e) Aboud Rogo Muhammad, f) Aboud Rogo Mohamed).
                  Gimimo data: 1960 m. lapkričio 11 d. Kitos gimimo datos: a) 1967 m. lapkričio 11 d., b) 1969 m. lapkričio 11 d., c) 1969 m. sausio 1 d. Gimimo vieta: Lamu sala, Kenija. Įtraukimo į JT sąrašą data: 2012 m. liepos 25 d.
                  Kenijoje gyvenantis ekstremistas Aboud Rogo Mohammed kėlė grėsmę taikai, saugumui ar stabilumui Somalyje teikdamas finansinę, materialinę, logistinę ar techninę paramą „Al-Shabaab“, subjektui, įtrauktam į JT ST komiteto, įsteigto pagal Rezoliuciją 751 (1992) dėl Somalio ir Rezoliuciją 1907 (2009) dėl Eritrėjos, sąrašą už dalyvavimą veiksmuose, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai kelia grėsmę taikai, saugumui ar stabilumui Somalyje.
                  Aboud Rogo Mohammed yra Kenijoje gyvenantis ekstremistas, islamo dvasininkas. Jis toliau daro įtaką ekstremistų grupuotėms Rytų Afrikoje, o tai yra jo vykdomos smurto skatinimo visoje Rytų Afrikoje kampanijos dalis. Aboud Rogo veikla apima „Al-Shabaab“ skirtų lėšų rinkimą.
                  Aboud Rogo Mohammed, kaip vienas iš pagrindinių Al Hijra, anksčiau žinomo kaip Musulmonų jaunimo centras, ideologinių lyderių, ekstremistų grupuote naudojosi kaip radikalizmo skatinimo ir daugiausia svahilių kalba kalbančių afrikiečių verbavimo priemone siekdamas vykdyti smurtinę karinę veiklą Somalyje. 2009 m. vasario mėn.–2012 m. vasario mėn. laikotarpiu daugelį kartų sakydamas įkvepiančius pamokslus Aboud nuolat ragino naudojant smurtą nepripažinti Somalio taikos proceso. Sakydamas pamokslus Rogo ne kartą ragino naudoti smurtą prieš Jungtinių Tautų ir Afrikos Sąjungos misijos Somalyje (AMISOM) pajėgas ir primygtinai ragino savo klausytojus vykti į Somalį ir prisijungti prie „Al-Shabaab“ siekiant kovoti su Kenijos Vyriausybe.
                  Be to, Aboud Rogo Mohammed teikia patarimus, kaip prie „Al-Shabaab“ prisijungiantys Kenijos rekrutai gali išvengti Kenijos valdžios institucijų vykdomo sekimo, ir kokiais maršrutais keliauti iš Mombasos ir (arba) Lamu į „Al-Shabaab“ stovyklas Somalyje, ypač Kismajuje. Jis padėjo daugeliui Kenijos rekrutų keliauti į Somalį, kad jie prisijungtų prie „Al-Shabaab“.
                  2011 m. rugsėjo mėn. Rogo verbavo asmenis Mombasoje (Kenija), kad jie vyktų į Somalį, greičiausiai vykdyti teroristines operacijas. 2008 m. rugsėjo mėn. Rogo surengė lėšų rinkimo susitikimą Mombasoje, kad padėtų finansuoti „Al-Shabaab“ veiklą Somalyje.

                  2.

                  Abubaker Shariff Ahmed (dar žinomas kaip a) Makaburi, b) Sheikh Abubakar Ahmed, c) Abubaker Shariff Ahmed, d) Abu Makaburi Shariff, e) Abubaker Shariff, f) Abubakar Ahmed).
                  Gimimo data: 1962 m. Kita gimimo data: 1967 m. Gimimo vieta: Kenija. Buvimo vieta: Majengo sritis, Mombasa, Kenija. Įtraukimo į JT sąrašą data: 2012 m. rugpjūčio 23 d.
                  Abubaker Shariff Ahmed yra vienas iš pagrindinių tarpininkų bei jaunuosius Kenijos musulmonus Somalyje vykdomai smurtinei karinei veiklai verbuojančių asmenų ir artimas Aboud Rogo sąjungininkas. Jis teikia materialinę paramą ekstremistų grupuotėms Kenijoje (ir kitur Rytų Afrikoje). Dažnai vykdamas į „Al-Shabaab“ stovyklas Somalyje, įskaitant Kismajų, jis galėjo palaikyti tvirtus ryšius su „Al-Shabaab“ vyresnybe.
                  Be to, Abubaker Shariff Ahmed dalyvauja telkiant ir valdant „Al-Shabaab“, subjektui, įtrauktam į JT ST komiteto, įsteigto pagal Rezoliuciją 751 (1992) dėl Somalio ir Rezoliuciją 1907 (2009) dėl Eritrėjos, sąrašą už dalyvavimą veiksmuose, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai kelia grėsmę taikai, saugumui ar stabilumui Somalyje, skirtas lėšas.
                  Abubaker Shariff Ahmed pamokslavo Mombasos mečetėse ir ragino jaunuolius vykti į Somalį, vykdyti ekstremistinius veiksmus, kovoti už „Al Kaidą“ ir žudyti JAV piliečius.
                  2010 m. gruodžio mėn. pabaigoje Abubaker Shariff Ahmed suėmė Kenijos valdžios institucijos įtardamos, kad jis dalyvavo sprogdinant Nairobio autobusų stotį. Be to, Abubaker Shariff Ahmed yra Kenijoje įsteigtos ir Mombasoje veikiančios jaunimo organizacijos, kuri palaiko ryšius su „Al-Shabaab“, vadovas.
                  Nuo 2010 m. Abubaker Shariff Ahmed veikė kaip „Al-Shabaab“ naujokus verbuojantis asmuo ir tarpininkas Majengo srityje (Mombasa, Kenija).


title: 2015 m. spalio 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1848 dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2015 m.

text:
15.10.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 268/28

         TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1848
   2015 m. spalio 5 d.
   dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2015 m.
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 148 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
   atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
   atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę (3),
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               Valstybės narės ir Sąjunga turi veikti siekdamos plėtoti suderintą užimtumo strategiją, ypač ugdydamos kvalifikuotą, profesiniu atžvilgiu pasirengusią ir mokančią prisitaikyti darbo jėgą bei darbo rinkas, prisitaikančias prie ekonomikos pokyčių, kad būtų pasiekti Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyti visiško užimtumo ir socialinės pažangos tikslai. Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką, susijusią su vadovybės ir darbuotojų pareigomis, užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje;

               (2)

               Sąjunga turi kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatinti socialinį teisingumą ir socialinę apsaugą, taip pat moterų ir vyrų lygybę. Nustatydama ir įgyvendinama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi ir su aukšto lygio švietimu bei mokymu;

               (3)

               valstybių narių užimtumo politikos gairės dera su valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendromis gairėmis, pateiktomis Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (4). Kartu jos sudaro strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo integruotas gaires (toliau – „Europa 2020“ integruotos gairės) ir turi būti Tarybos priimtos, kad jomis būtų vadovaujamasi valstybių narių ir Sąjungos politikoje;

               (4)

               pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) Sąjunga parengė ir įgyvendino fiskalinės, makroekonominės ir struktūrinės politikos derinimo priemones. Europos semestras šias skirtingas priemones sujungia į visa apimančią sistemą, skirtą integruotai daugiašalei ekonomikos, biudžeto, užimtumo bei socialinės politikos priežiūrai, ir juo siekiama pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, visų pirma užimtumo, švietimo ir skurdo mažinimo srityse, kaip nustatyta Tarybos sprendime 2010/707/ES (5). Tikimasi, kad Europos semestro racionalizavimas ir sustiprinimas, kaip nustatyta Komisijos 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje, dar labiau pagerins jo veikimą;

               (5)

               finansų ir ekonomikos krizė atskleidė ir išryškino esminius Sąjungos ir jos valstybių narių ekonomikos trūkumus. Krizės metu taip pat paaiškėjo, kad tarp valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų egzistuoja glaudi tarpusavio priklausomybė. Pagrindinis uždavinys šiandien – paskatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą ir darbo vietų kūrimą Sąjungoje. Tam reikia imtis suderintų, plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmeniu, vadovaujantis SESV ir Sąjungos ekonomikos valdymu. Tas politikos veiksmas, kuriuo derinamos pasiūlos ir paklausos priemonės, turėtų apimti postūmį investicijoms, atnaujintą įsipareigojimą vykdyti struktūrines reformas ir fiskalinės atsakomybės prisiėmimą, kartu atsižvelgiant į jų poveikį užimtumui ir socialinei sričiai. Šiuo požiūriu pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių suvestinė 2015 m. Tarybos ir Komisijos bendroje užimtumo ataskaitoje yra itin naudinga priemonė siekiant padėti laiku nustatyti pagrindines užimtumo ir socialines problemas bei skirtumus, ir nustatyti sritis, kuriose labiausiai reikia politinio atsako;

               (6)

               reformos darbo rinkoje, be kita ko, nacionaliniai darbo užmokesčio nustatymo mechanizmai, turėtų atitikti nacionalinę socialinio dialogo praktiką ir palikti būtiną politinę erdvę plačiam socialinių ir ekonominių klausimų nagrinėjimui;

               (7)

               valstybės narės ir Sąjunga taip pat turėtų spręsti krizės socialinio poveikio problemą ir siekti sukurti darnią visuomenę, kurioje žmonėms būtų suteikta galių numatyti ir valdyti pokyčius, ir jie galėtų aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime ir ekonomikoje. Turėtų būti užtikrinta prieiga ir galimybės visiems ir sumažintas skurdas bei socialinė atskirtis, visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų ir socialinės apsaugos sistemų veikimą ir pašalinant kliūtis dalyvauti darbo rinkoje. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ekonomikos augimas atneštų naudos visiems piliečiams ir visiems regionams;

               (8)

               veiksmai pagal „Europa 2020“ integruotas gaires yra svarbus indėlis siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ (toliau – strategija „Europa 2020“) tikslų. Strategija „Europa 2020“ turėtų būti grindžiama integruotu Europos ir nacionalinių politikos priemonių rinkiniu, kurį valstybės narės ir Sąjunga turėtų įgyvendinti, kad būtų pasiektas teigiamas šalutinis koordinuotų struktūrinių reformų poveikis, užtikrintas atitinkamas bendras ekonominės politikos krypčių derinys ir nuoseklesnis Europos politikos priemonių įnašas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų;

               (9)

               nors „Europa 2020“ integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos partnerystėje su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, taip pat su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais;

               (10)

               „Europa 2020“ integruotos gairės nustato valstybėms narėms reformų įgyvendinimo kryptis ir atspindi valstybių narių tarpusavio priklausomybę. Tos integruotos gairės atitinka Stabilumo ir augimo paktą ir galiojančius Europos teisės aktus. Tos integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas;

               (11)

               Užimtumo komitetas ir Socialinės apsaugos komitetas, vadovaudamiesi atitinkamais Sutartyje nustatytais savo įgaliojimais, turėtų stebėti, kaip atsižvelgiant į užimtumo gaires įgyvendinamos atitinkamos politikos kryptys. Šie komitetai ir kiti Tarybos parengiamieji organai, susiję su ekonominės ir socialinės politikos koordinavimu, turėtų glaudžiai bendradarbiauti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Priimamos priede pateiktos valstybių narių užimtumo politikos gairės. Šios gairės yra „Europa 2020“ integruotų gairių dalis.
   2 straipsnis
   Į priede pateiktas gaires valstybės narės atsižvelgia savo užimtumo politikoje ir reformų programose, pranešimas apie kurias pateikiamas pagal SESV 148 straipsnio 3 dalį.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

      Priimta Liuksemburge 2015 m. spalio 5 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         N. SCHMIT

      (1)  2015 m. liepos 8 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (2)  2015 m. gegužės 27 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (3)  2015 m. birželio 4 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

      (4)  2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2015/1184 dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (OL L 192, 2015 7 18, p. 27).

      (5)  2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas 2010/707/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 308, 2010 11 24, p. 46).

      PRIEDAS

         VALSTYBIŲ NARIŲ UŽIMTUMO POLITIKOS GAIRĖS

         „EUROPA 2020“ INTEGRUOTŲ GAIRIŲ II DALIS

      5 gairė. Darbo jėgos paklausos didinimas
      Valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas kokybiškų darbo vietų kūrimui, mažinti kliūtis verslui samdyti žmones, skatinti verslumą ir visų pirma remti mažų įmonių kūrimą ir augimą. Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti socialinę ekonomiką ir skatinti socialines inovacijas.
      Mokesčių našta turėtų būti perkelta nuo darbo jėgos kitiems apmokestinimo šaltiniams, kuriais būtų mažiau varžomas užimtumas ir ekonomikos augimas, tuo pačiu apsaugant pajamas, reikalingas tinkamai socialinei apsaugai ir ekonomikos augimą skatinančioms išlaidoms. Darbo jėgos apmokestinimo mažinimo tikslas turėtų būti šalinti kliūtis dalyvauti darbo rinkoje ir paskatas joje nedalyvauti, visų pirma kalbant apie labiausiai nuo darbo rinkos nutolusius asmenis.
      Valstybės narės kartu su socialiniais partneriais ir laikydamosi nacionalinės praktikos turėtų skatinti taikyti darbo užmokesčio nustatymo mechanizmus, kurie leistų darbo užmokestį pritaikyti prie produktyvumo pokyčių. Turėtų būti atsižvelgiama į gebėjimų skirtumus, taip pat į regionų, sektorių ir bendrovių ekonominės veiklos rezultatų skirtumus. Nustatydami minimalų darbo užmokestį, valstybės narės ir socialiniai partneriai turėtų įvertinti jo poveikį dirbančiųjų skurdui, darbo vietų kūrimui ir konkurencingumui.
      6 gairė. Darbo jėgos pasiūlos, įgūdžių ir kompetencijų gerinimas
      Valstybės narės, bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais, turėtų skatinti našumą ir įsidarbinimo galimybes tinkamai užtikrindamos reikiamas žinias, įgūdžius ir kompetencijas. Valstybės narės turėtų daryti būtinas investicijas į visas švietimo ir mokymo sistemas siekiant didinti jų veiksmingumą ir efektyvumą gerinant darbo jėgos įgūdžius bei kompetencijas, kad tokiu būdu jos galėtų geriau numatyti ir patenkinti sparčiai kintančius dinamiškų darbo rinkų poreikius vis labiau skaitmeninėje ekonomikoje ir technologinių, aplinkos bei demografinių pokyčių kontekste. Valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad būtų gerinama prieiga visiems prie kokybiško mokymosi visą gyvenimą ir įgyvendindamos vyresnių žmonių aktyvumo strategijas, kuriomis siekiama, kad profesinis gyvenimas taptų ilgesnis.
      Turėtų būti šalinami struktūriniai švietimo ir mokymo sistemų trūkumai, kad būtų užtikrinti kokybiški mokymosi rezultatai ir sumažintas mokyklos nebaigusių jaunuolių skaičius. Valstybės narės turėtų didinti išsilavinimo lygį, skatinti naudotis mokymosi darbo vietoje sistemomis, pavyzdžiui, dualinio mokymosi sistema, tobulinti profesinį mokymą ir didinti neformaliojo švietimo sistemoje įgytų gebėjimų ir kompetencijų pripažinimo ir patvirtinimo galimybes.
      Turėtų būti sprendžiamos didelio nedarbo ir neveiklumo problemos. Ilgalaikio ir struktūrinio nedarbo atvejų skaičius turėtų būti gerokai sumažintas ir tokiam nedarbui turėtų būti užkirstas kelias pasitelkiant visa apimančias ir viena kitą sustiprinančias strategijas, kuriose numatyta konkretiems poreikiams pritaikyta aktyvi parama grįžimui į darbo rinką. Jaunimo nedarbo ir didelio nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių (NEET) skaičiaus problemos turėtų būti visapusiškai sprendžiamos gerinant perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką struktūrą, be kita ko, visiškai įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą.
      Turėtų būti mažinamos kliūtys įsidarbinti, visų pirma palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms.
      Turėtų būti skatinamas moterų dalyvavimas darbo rinkoje ir turi būti užtikrinta lyčių lygybė, be kita ko, nustatant vienodą darbo užmokestį. Turėtų būti skatinamas darbo ir šeimos gyvenimo derinimas, visų pirma galimybė naudotis prieinamu ir kokybišku ikimokykliniu ugdymu, prieinamomis ir kokybiškomis priežiūros paslaugomis bei prieinama ir kokybiška ilgalaike priežiūra.
      Valstybės narės turėtų visokeriopai pasinaudoti Europos socialinio fondo ir kitų Sąjungos fondų parama, kad skatintų užimtumą, socialinę įtrauktį, sustiprintų mokymąsi visą gyvenimą ir švietimą bei pagerintų viešąjį administravimą.
      7 gairė. Darbo rinkų veikimo gerinimas
      Valstybės narės turėtų atsižvelgti į darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus. Jos turėtų mažinti segmentaciją darbo rinkose bei užkirsti jai kelią ir kovoti su nedeklaruojamu darbu. Užimtumo apsaugos taisyklės, darbo teisė ir institucijos turėtų užtikrinti tinkamą įdarbinimo aplinką ir teikti atitinkamo lygio apsaugą visiems dirbantiems ir darbo ieškantiems asmenims. Turėtų būti užtikrinta užimtumo kokybė socialinio ir ekonominio saugumo, darbo organizavimo, švietimo ir mokymosi galimybių, darbo sąlygų (įskaitant sveikatą ir saugą) ir profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo derinimo atžvilgiu.
      Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką ir siekdamos gerinti socialinio dialogo nacionaliniu lygmeniu veikimą ir efektyvumą, turėtų aktyviai įtraukti nacionalinius parlamentus ir socialinius partnerius rengdamos ir įgyvendindamos atitinkamas reformas ir politiką.
      Valstybės narės turėtų stiprinti aktyvią darbo rinkos politiką didindamos jos veiksmingumą, tikslingumą, plėsdamos informavimo veiklą, aprėptį ir stiprindamos sąveiką su pasyviomis priemonėmis, taip pat nustatydamos bedarbių teises ir pareigas, kad jie galėtų aktyviai ieškoti darbo. Šia politika turėtų būti siekiama gerinti atitiktį darbo rinkos poreikiams ir remti tvarų perėjimą.
      Valstybės narės turėtų siekti, kad valstybinės užimtumo tarnybos būtų geresnės ir veiksmingesnės tam, kad būtų mažinamas nedarbas ir trumpinamas jo laikotarpis, teikdamos konkretiems poreikiams pritaikytas paslaugas, siekiant remti darbo ieškančius asmenis, remiant darbo rinkos paklausą ir diegiant veiklos rezultatų vertinimo sistemas. Valstybės narės turėtų veiksmingai aktyvinti asmenis, galinčius dalyvauti darbo rinkoje, ir suteikti jiems galimybių tai daryti, ir apsaugoti tuos, kurie negali dalyvauti darbo rinkoje. Investuodamos į žmogiškąjį kapitalą, valstybės narės turėtų skatinti visoms moterims ir visiems vyrams atviras įtraukiąsias darbo rinkas įgyvendindamos veiksmingas kovos su diskriminacija priemones ir didinti įsidarbinimo galimybes.
      Turėtų būti skatinamas darbuotojų judumas siekiant išnaudoti visą Europos darbo rinkos potencialą. Turėtų būti pašalintos kliūtys judumui profesinių pensijų ir kvalifikacijų pripažinimo srityse. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nebūtų piktnaudžiaujama esamomis taisyklėmis, ir atpažinti galimo protų nutekėjimo iš tam tikrų regionų pavojų.
      8 gairė. Socialinės įtraukties skatinimas, kova su skurdu ir skatinimas sudaryti lygias galimybes
      Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jos teiktų veiksmingą, efektyvią ir tinkamą apsaugą visais asmens gyvenimo etapais, skatindamos socialinę įtrauktį, skatindamos sudaryti lygias galimybes, įskaitant vyrų ir moterų, ir šalindamos nelygybę. Universalius metodus papildžius selektyviais metodais padidės veiksmingumas, o supaprastinimas turėtų užtikrinti geresnį prieinamumą ir kokybę. Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama prevencijos ir integruotoms strategijoms. Socialinės apsaugos sistemomis turėtų būti skatinama socialinė įtrauktis skatinant žmones aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės veikloje. Nebrangios, prieinamos ir kokybiškos paslaugos, pavyzdžiui, vaikų priežiūros, užklasinės veiklos priežiūros, švietimo, mokymo, būsto, sveikatos ir ilgalaikės priežiūros paslaugos, yra esminės. Be to, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pagrindinėms paslaugoms ir veiksmams siekiant užkirsti kelią mokyklos nebaigimui, sumažinti dirbančiųjų skurdą ir kovoti su skurdu bei socialine atskirtimi.
      Tuo tikslu turėtų būti naudojamasi įvairiomis viena kitą papildančiomis priemonėmis, laikantis aktyvios įtraukties principų, įskaitant aktyvinimo darbo rinkoje paslaugas, prieinamas kokybiškas paslaugas ir tinkamą pajamų rėmimą, atsižvelgiant į individualias reikmes. Socialinės apsaugos sistemos turėtų būti kuriamos taip, kad jomis galėtų pasinaudoti visi turintys tokią teisę, kad būtų remiama apsauga ir investicijos į žmogiškąjį kapitalą ir būtų padedama užkirsti kelią skurdui ir socialinei atskirčiai, juos mažinti ir nuo jų apsaugoti visuose gyvenimo etapuose.
      Atsižvelgdamos į ilgėjančią vidutinę gyvenimo trukmę ir demografinius pokyčius valstybės narės turėtų užtikrinti moterų ir vyrų pensijų sistemų tvarumą ir adekvatumą. Valstybės narės turėtų gerinti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemų kokybę, prieinamumą, veiksmingumą ir efektyvumą užtikrindamos tvarumą.


title: 2013/148/ES: 2013 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimas dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Švedijoje pradžios

text:
23.3.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 84/26

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2013 m. kovo 21 d.
   dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Švedijoje pradžios
   (2013/148/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį ir 25 straipsnį,
   atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR įgyvendinimo (2), ypač į jo 20 straipsnį ir priedo 4 skyrių,
   kadangi:

               (1)

               pagal Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų aktų, priimtų prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis tie aktai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami;

               (2)

               todėl taikytinas Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnis, ir Taryba turi vieningai nuspręsti, ar valstybės narės yra įgyvendinusios to sprendimo 6 skyriaus nuostatas;

               (3)

               Sprendimo 2008/616/TVR 20 straipsnyje nustatyta, kad Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai turi būti priimami remiantis įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu. Kalbant apie automatinį keitimąsi duomenimis pagal Sprendimo 2008/615/TVR 2 skyrių, įvertinimo ataskaita turi būti grindžiama vertinimo vizito ir bandomojo sistemos patikrinimo rezultatais;

               (4)

               vadovaudamasi Sprendimo 2008/615/TVR 36 straipsnio 2 dalimi, Švedija pranešė Tarybos generaliniam sekretoriatui apie nacionalines DNR analizės duomenų rinkmenas, kurioms taikomi Sprendimo 2008/615/TVR 2–6 straipsniai, ir apie to sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas automatinės paieškos sąlygas;

               (5)

               vadovaujantis Sprendimo 2008/616/TVR priedo 4 skyriaus 1.1 punktu, atitinkama Tarybos darbo grupė parengia klausimyną dėl kiekvieno automatinio keitimosi duomenimis, ir kai valstybė narė mano, kad ji atitinka keitimosi atitinkamos duomenų kategorijos duomenimis sąlygas, ji turi atsakyti į atitinkamo klausimyno klausimus;

               (6)

               Švedija atsakė į klausimyno apie duomenų apsaugą ir klausimyno apie keitimąsi DNR duomenimis klausimus;

               (7)

               Švedija sėkmingai atliko bandomąjį sistemos patikrinimą su Nyderlandais;

               (8)

               Švedijoje buvo surengtas vertinimo vizitas, o Nyderlandų vertinimo grupė parengė šio vertinimo vizito ataskaitą ir pateikė ją atitinkamai Tarybos darbo grupei;

               (9)

               Tarybai pateikta bendra įvertinimo ataskaita, kurioje apibendrinami klausimyno, vertinimo vizito ir keitimosi DNR duomenimis sistemos bandomojo patikrinimo rezultatai,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Automatinės DNR duomenų paieškos ir lyginimo srityje Švedija visiškai įgyvendino bendrąsias Sprendimo 2008/615/TVR 6 skyriaus nuostatas dėl duomenų apsaugos ir nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos turi teisę gauti bei teikti asmens duomenis pagal to sprendimo 3 ir 4 straipsnius.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2013 m. kovo 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. HOGAN

      (1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

      (2)  OL L 210, 2008 8 6, p. 12.


title: 2017 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2017/1689 dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2015 finansinių metų sąskaitų uždarymo

text:
29.9.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 252/266

         EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS (ES) 2017/1689
   2017 m. balandžio 27 d.
   dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2015 finansinių metų sąskaitų uždarymo
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos jūrų saugumo agentūros 2015 finansinių metų galutines metines ataskaitas,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos jūrų saugumo agentūros 2015 finansinių metų metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymu (1),

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2015 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (2),

               —

               atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. vasario 21 d. rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad Agentūra įvykdė 2015 finansinių metų biudžetą (05873/2017 – C8-0058/2017),

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), ypač į jo 208 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (4), ypač į jo 19 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (5), ypač į jo 108 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 straipsnį ir IV priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A8-0130/2017),

               1.

               pritaria Europos jūrų saugumo agentūros 2015 finansinių metų sąskaitų uždarymui;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos jūrų saugumo agentūros vykdomajam direktoriui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

            Pirmininkas

         Antonio TAJANI

            Generalinis sekretorius

         Klaus WELLE

      (1)  OL C 449, 2016 12 1, p. 133.

      (2)  Žr. 1 išnašą.

      (3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

      (4)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1.

      (5)  OL L 328, 2013 12 7, p. 42.