title: 2016 m. rugsėjo 30 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/639 dėl valstybės pagalbos SA.23216 – C 54/07 (ex NN 55/07) Emsländische Eisenbahn GmbH, Vokietija (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 6232) (Tekstas svarbus EEE. )

text:
5.4.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 91/11

         KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/639
   2016 m. rugsėjo 30 d.
   dėl valstybės pagalbos SA.23216 – C 54/07 (ex NN 55/07) Emsländische Eisenbahn GmbH, Vokietija

         (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 6232)

   (Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
   pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               2002 m. rugpjūčio 30 d. raštu įmonės Ludger Albers oHG, Reinhard Bittner, Elbert GmbH & Co. KG, Auto Fischer GmbH & Co. KG, Kalmer GmbH, Richters Reisen ir Wessels Reisen (toliau – skundo pateikėjai) Europos Komisijai (toliau – Komisija) pateikė skundą, kuriame teigiama, kad bendrovė Emsländische Eisenbahn GmbH (toliau – EEB) gavo neteisėtą valstybės pagalbą. 2006 m. liepos 13 d. raštu skundo pateikėjai pranešė Komisijai, kad papildo savo skundą, ir 2006 m. lapkričio 22 d. raštu pateikė naujos informacijos.

               (2)

               Gavusi skundą, Komisija Vokietijos institucijų kelis kartus (2) paprašė informacijos ir Vokietijos institucijos atsakė į šiuos informacijos prašymus (3).

               (3)

               2007 m. lapkričio 28 d. raštu Komisija Vokietijai pranešė apie sprendimą pradėti procedūrą pagal Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) 88 straipsnio 2 dalį. 2008 m. balandžio 24 d. Vokietija pateikė nuomonę.

               (4)

               Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) 2008 m. liepos 9 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (4). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti nuomonę.

               (5)

               Reaguodami į sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, skundo pateikėjai 2008 m. vasario 21 d. pateikė pirmąsias nuomones. Po paskelbimo skundo pateikėjai 2008 m. rugpjūčio 25 d. ir 2008 m. rugpjūčio 29 d. pateikė ir kitas nuomones.

               (6)

               Pietvakarių Vokietijos vietos transporto taryba (Nahverkehrsberatung Südwest) 2008 m. liepos 29 d. pateikė savo nuomones ir 2008 m. spalio 29 d. bei 16 d. perdavė informaciją be konfidencialių duomenų. Kita suinteresuotoji šalis, pageidavusi išlikti anonimiška, 2008 m. liepos 23 d. pateikė dar vieną nuomonę.

               (7)

               2008 m. lapkričio 26 d. Komisija šias suinteresuotųjų šalių nuomones persiuntė Vokietijai. 2009 m. sausio 26 d. raštu Komisija gavo Vokietijos nuomonę.

               (8)

               2009 m. liepos 9 d. Vokietijos institucijos, reaguodamos į 2009 m. balandžio 30 d. Komisijos informacijos prašymą, pateikė papildomos informacijos.

               (9)

               Vokietijos institucijos papildomos informacijos pateikė 2009 m. gruodžio 16 d., 2010 m. rugpjūčio 4 d. ir 2011 m. birželio 23 d.

               (10)

               2011 m. spalio 20 d. Komisija parašė Vokietijos institucijoms ir 2011 m. lapkričio 10 d. gavo atsakymą.

               (11)

               Vokietijos institucijos, reaguodamos į Komisijos informacijos prašymą, papildomos informacijos Komisijai pateikė 2012 m. birželio 5 d., 2013 m. gegužės 6 d. ir 2013 m. lapkričio 21 d.

         2.   FAKTINĖS APLINKYBĖS

   2.1.   PAGALBOS GAVĖJA

               (12)

               Tariamai neteisėtos valstybės pagalbos gavėja bendrovė Emsländische Eisenbahn GmbH
                   (5) (toliau – EEB) buvo įkurta 1997 m. sausio 1 d. Ji kilo iš individualios savivaldybės įmonės tuo pačiu pavadinimu (toliau – EE).

               (13)

               Nuo EEB įkūrimo Emslando apskritis yra vienintelė jos akcininkė. Taip ji gali visapusiškai kontroliuoti EEB ekonominę veiklą. Pagal EEB įstatų 10 straipsnį apskritis skiria EEB vadovą ir turi lemiamą balsą priimant svarbius bendrovės sprendimus (sudarant metines ataskaitas, verslo planus ir t. t.).

               (14)

               Pagal įstatų 3 straipsnį EEB suteiktos šios viešojo keleivinio vietos transporto (toliau – VKVT) planavimo ir koordinavimo viešosios užduotys:

                           —

                           sudaryti Emslando apskrities vietos transporto planą (toliau – VTP), dalyvaujant transporto paslaugas teikiantiems vežėjams,

                           —

                           įsteigti ir valdyti judumo centrą (regioninį VKVT informacijos centrą; toliau – MZE arba Mobilitätszentrale Emsland), taip pat įdiegti geresnes informacines sistemas,

                           —

                           organizuoti mokyklos transportą, taip pat nereguliariojo mokyklos transporto paslaugas integruoti į VKVT pagal 1998 m. kovo 3 d. Žemutinės Saksonijos mokyklų įstatymo (6) (toliau – NSG) 109 ir 114 straipsnius,

                           —

                           nustatyti palankesnius tarifus,

                           —

                           bendradarbiauti su geležinkelių transporto vežėju.

               (15)

               Bendrovei EEB šiuo metu yra suteiktos kelios autobusų transporto maršrutų licencijos (toliau – TLL) Emslando apskrityje (7). Gavusi šias licencijas EEB šių maršrutų valdymo funkcijas (8) perdavė įvairioms autobusų transporto bendrovėms, įskaitant patronuojamąją bendrovę EVG.

               (16)

               Be to, EEB vykdo veiklą krovininio geležinkelių transporto srityje, ypač naudodama savo pačios geležinkelio linijas ir valdydama šių linijų infrastruktūrą.

         2.2.   EMSLANDO APSKRITIES AUTOBUSŲ KELEIVINIO VIETOS TRANSPORTO RINKA

               (17)

               Nuo 1996 m. sausio 1 d. pagal Žemutinės Saksonijos vietos transporto įstatymą (toliau – NNVG) miestai ir apskritys yra įpareigojami užtikrinti tinkamą viešųjų keleivinio transporto paslaugų pasiūlą. Todėl Emslando apskritis turėjo užtikrinti, kad apskrityje būtų planuojamas, organizuojamas ir finansuojamas viešasis vietos transportas. Apskritis šias užduotis savo ruožtu patikėjo EEB, kaip nurodyta EEB įstatų 3 straipsnyje (žr. pirmesnę 14 konstatuojamąją dalį).

               (18)

               Viešasis autobusų transportas padalytas į keturis maršrutus, kuriems pagal Vokietijos keleivinio transporto įstatymo 13 ir 42 straipsnius konkurencijos pagrindu išduodamos TLL. Dauguma įmonių, siūlančių VKVT paslaugas Emslando apskrityje, yra įsisteigusios pačioje apskrityje.

               (19)

               Autobusų keleivinio vietos transporto rinka Emslando apskrityje yra padalyta į dvi dideles sritis. Pietinėje apskrities dalyje privačios autobusų transporto bendrovės, tarp jų – du skundo pateikėjai (Reinhard Bittner ir Kalmer), yra sudariusios autobusų transporto paslaugų tarifų asociaciją – Emsland-Süd transporto bendriją (toliau – VGE-Süd).

               (20)

               Centrinėje ir šiaurinėje apskrities dalyse svarbiausios vietos transporto asociacijos yra tarifų asociacija RegioNetz-Mitte (ją sudaro EEB ir trys privačios autobusų transporto bendrovės) ir tarifų asociacija Emsland Mitte/Nord, kurią sudaro visi likę skundo pateikėjai.

               (21)

               EEB teikia mokyklos transporto paslaugas visoje Emslando apskrityje integruotu arba neintegruotu būdu.

               (22)

               Mokyklos transporto paslaugos gali būti integruotos į maršrutinio autobusų transporto paslaugas. Atitinkamų autobusų maršrutų operatoriai su apskritimis ir apskritims nepriklausančiais miestais sudaro sutartį, pagal kurią jie savo maršrutų trasas privalo pritaikyti prie mokyklos transporto reikalavimų. Moksleivių bilietus apmoka Emslando apskritis per EEB.

               (23)

               Moksleiviams, kurie turi teisę į mokyklos transportą, tačiau gyvena už autobusų maršrutų trasų ribų, EEB mokyklos transporto paslaugų teikimą užtikrina neintegruotai (teikdama nereguliariojo transporto paslaugą). Teikti šią paslaugą įpareigojamos autobusų transporto bendrovės, kurios privalo atitikti tam tikras sąlygas, ypač susijusias su maršrutų trasomis ir tvarkaraščiais. Emslando apskritis kompensuoja sumas, kurias veiklos vykdytojai nurodo bendrovei EEB skirtose sąskaitose.

         3.   IŠSAMUS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

               (24)

               Komisija savo sprendime pradėti procedūrą (9) sudarė Vokietijos institucijų pateiktais duomenimis grindžiamą lentelę, kurioje nurodytos bendrovei EEB suteiktos pinigų perlaidos, dėl kurių buvo vykdoma nagrinėjimo procedūra. Toliau pateiktos šios lentelės 1–6 skiltys (10). Šios lentelės 7–9 skiltys pašalintos, nes Komisija savo sprendime pradėti procedūrą nusprendė nereikšti prieštaravimų dėl šių mokėjimų.

                  1 lentelė

                  Atitinkamos priemonės, nagrinėjamos sprendime pradėti procedūrą

                           1.

                           2.

                           3.

                           4.

                           5.

                           6.

                           Kapitalo įnašas

                           Dividendai

                           „VKVT paslaugų nuostolių padengimas“ (11)

                           „Mokyklos transporto išlaidų atlyginimas“

                           Subsidijos dėl administravimo išlaidų, NNVG 7 straipsnio 4 dalis (12)

                           Subsidijos dėl VKVT, NNVG 7 straipsnio 5 dalis (13)

                           1997

                           11 658 593,93  (14)

                           327 594,11

                           3 160 667,25

                           4 288 074,35

                           291 676,68

                           0

                           1998

                           0

                           418 018,20

                           1 459 116,26

                           5 948 469,02

                           289 186,01

                           0

                           1999

                           0

                           —

                           1 429 351,28

                           6 163 333,16

                           290 918,94

                           0

                           2000

                           0

                           —

                           1 447 246,49

                           6 605 600,64

                           292 573,43

                           0

                           2001

                           0

                           —

                           1 558 738,18

                           7 117 944,37

                           291 157,65

                           0

                           2002

                           0

                           —

                           1 554 410,99

                           7 254 574,48

                           281 804,60

                           0

                           2003

                           0

                           —

                           1 514 260,59

                           7 520 739,17

                           283 702,10

                           0

                           2004

                           0

                           —

                           1 483 620,21

                           7 765 750,42

                           285 199,42

                           0

                           2005

                           0

                           —

                           1 412 520,89

                           8 208 800,12

                           308 488,00

                           85 000,00

                           2006

                           0

                           0

                           0

                           8 022 784,94

                           248 642,42

                           780 459,84  (15)

                           2007

                           0

                           0

                           0

                           9 300 000,00

                           248 000,00

                           —

               (25)

               Tolesniuose skirsniuose faktinė informacija grindžiama dokumentais, kuriuos Vokietija ir skundo pateikėjai perdavė prieš sprendimą pradėti procedūrą ir po jo.

         3.1.   KAPITALO ĮNAŠAS IR AKCIJŲ PERDAVIMAS (1 SKILTIS)

               (26)

               Emslando apskritis suteikė bendrovei EEB 800 000 DM (apie 410 000 EUR) įstatinį kapitalą išskaidžius tuometinę individualią savivaldybės įmonę EE bei jos turtą ir 1997 m. įsteigus EEB. Be to, EEB buvo suteikta bendrovės RWE (16) akcijų.

               (27)

               Priimant sprendimą pradėti procedūrą buvo neaišku, ar perduotos akcijos buvo EEB pradinio kapitalo dalis, ar kapitalas, kurio skyrimas nebuvo numatytas steigiant EEB. Vokietija paaiškino, kad didžioji akcijų dalis – 280 310 bendrovės RWE akcijų, kurių rinkos vertė siekė 9 686 523,78 EUR – buvo pradinio kapitalo dalis. Šios akcijos buvo perduotos individualiai savivaldybės įmonei EE prieš įsteigiant EEB.

               (28)

               Vis dėlto tik 1998 m. spalio 12 d., t. y. praėjus daugiau nei penkeriems metams nuo integracijos, bendrovei EEB buvo suteikta 1 689 264,40 EUR rinkos vertės 37 630 akcijų.

         3.2.   INTEGRUOTAS MOKYKLOS TRANSPORTAS PIETŲ EMSLANDE IKI 2005 M. GRUODŽIO 31 D. (2 IR 3 SKILTYS)
       (17)

               (29)

               2 skiltyje („Dividendai“) nurodytos sumos ir 3 skiltyje (Emslando apskrities biudžeto prognozių ir patikslinimų dokumento pozicija Nr. 67.500 VKVT paslaugų nuostolių padengimas) nurodytos sumos buvo panaudotos EEB tenkančioms VGE-Süd išlaidoms, susijusioms su integruoto mokyklos transporto Pietų Emslande paslaugomis, padengti.

               (30)

               2 skiltyje nurodyti dividendai yra dividendai, kuriuos EEB gavo už pirmiau minėtas RWE akcijas.

               (31)

               Pietų Emslande mokyklos transporto paslaugas VGE-Süd daugiausia teikė integruotai pagal sutartį, sudarytą tarp VGE-Süd ir EE. 1997 m. įsteigus EEB ši sutartis buvo pakeista identiška sutartimi tarp EEB ir VGE-Süd. 2005 m. gruodžio 31 d. EEB sutartį nutraukė.

               (32)

               Pradinėje sutartyje tarp EEB ir VGE-Süd buvo numatyta 1 705 362,94 EUR vienodo dydžio kompensacija per metus. Šis dydis 2000 m. lapkričio 1 d. buvo padidintas 10 % ir sudarė 1 839 116,88 EUR.

               (33)

               2 ir 3 skiltyse kartu nurodyta vienodo dydžio suma, dėl kurios buvo susitarta tarp EEB ir VGE-Süd. Emslando apskritis atskaitydavo dividendų vertę (2 skiltis) iš bendrijai VGE-Süd už suteiktas paslaugas mokėtinos bendros sumos ir likutį (3 skiltis) pervesdavo EEB. Šias sumas galima gauti iš tolesnės lentelės, grindžiamos papildomais skaičiais, kuriuos Vokietija pateikė po sprendimo pradėti procedūrą.

                  2 lentelė

                  Mokėjimai bendrijai VGE-Süd už integruotas mokyklos transporto paslaugas

                           Metai

                           Dividendai
                           (2 skiltis)

                           „VKVT paslaugų nuostolių padengimas“
                           (3 skiltis)

                           Iš viso
                           (sumokėta bendrijai VGE-Süd)

                           1997

                           196 572,65

                           1 508 790,29  (18)

                           1 705 362,94

                           1998

                           246 246,68

                           1 459 116,26

                           1 705 362,94

                           1999

                           276 011,66

                           1 429 351,28

                           1 705 362,94

                           2000

                           258 116,45

                           1 447 246,49

                           1 705 362,94

                           2001

                           276 011,66

                           1 558 738,18

                           1 864 749,85

                           2002

                           284 397,33

                           1 554 719,55

                           1 839 116,88

                           2003

                           312 837,07

                           1 526 279,81

                           1 839 116,88

                           2004

                           355 496,67

                           1 483 620,21

                           1 839 116,88

                           2005

                           426 596

                           1 412 520,89

                           1 839 116,88

               (34)

               Kadangi sutartis tarp EEB ir VGE-Süd buvo nutraukta 2005 m., EEB Emslando apskričiai grąžino 2006 m. dividendų sumą.

               (35)

               Skundo pateikėjai Komisijai pateikė toliau esančią lentelę, kurioje nurodytos visos VGE-Süd iki 2005 m. gruodžio 31 d. gautos išmokos, neatitinkančios pirmiau nurodytų skaičių.

                  3 lentelė

                  Mokėjimai bendrijai VGE-Süd už visas paslaugas

                           (EUR)

                           Metai

                           Grynoji vertė

                           7 % PVM

                           Bendroji vertė

                           1997

                           1 715 447,17

                           120 081,30

                           1 835 528,47

                           1998

                           1 709 090,19

                           119 636,31

                           1 828 726,50

                           1999

                           1 721 880,64

                           120 531,64

                           1 842 412,28

                           2000

                           1 708 981,17

                           119 628,68

                           1 828 609,85

                           2001

                           1 874 119,68

                           131 188,38

                           2 005 308,06

                           2002

                           1 851 520,71

                           129 606,45

                           1 981 127,16

                           2003

                           1 856 560,41

                           129 959,23

                           1 986 519,64

                           2004

                           1 867 827,64

                           130 747,93

                           1 998 575,57

                           2005

                           1 863 779,76

                           130 464,58

                           1 994 244,34

               (36)

               Vokietijos institucijos paaiškino, jog skirtumas tarp sumos, kurią, pasak skundo pateikėjų, gavo VGE-Süd, ir faktiškai gautos 2 ir 3 skiltyse nurodytos sumos susidarė todėl, kad VGE-Süd teikė ne tik integruoto mokyklos transporto paslaugas, įtrauktas į 2 ir 3 skiltis, bet kartais ir moksleivių nereguliariojo transporto paslaugas, kurias taip pat padengė Emslando apskritis per EEB.

         3.3.   „MOKYKLOS TRANSPORTO IŠLAIDŲ ATLYGINIMAS“ (4 SKILTIS)

               (37)

               Emslando apskrities biudžeto prognozių ir patikslinimų dokumento pozicijoje Nr. 67.510 „VKVT paslaugų nuostolių padengimas“ nurodyta subsidija buvo skirta tam, kad būtų galima kompensuoti EEB patirtas mokyklos transporto organizavimo sąnaudas Centriniame Emslande ir Šiaurės Emslande (19), o 2005 m. gruodžio 31 d. nutraukus sutartį su VGE-Süd – ir Pietų Emslande. Šios sąnaudos apimdavo tiek integruotą, tiek neintegruotą mokyklos transportą.

               (38)

               Pradėjusi oficialią tyrimo procedūrą, Komisija neturėjo jokios informacijos, kuria remiantis būtų galima nustatyti, ar EEB gautos lėšos, skirtos autobusų transporto bendrovėms už šių mokyklos transporto paslaugų teikimą, sutapo su šioms įmonėms EEB faktiškai atliktais mokėjimais.

               (39)

               Vokietijos institucijos pateikė papildomų paaiškinimų ir dokumentų, iš kurių buvo matyti, jog tam, kad būtų teikiamos į 4 skiltį įtrauktos integruotos mokyklos transporto paslaugos, EEB iš autobusų transporto bendrovių įsigydavo įprastais autobusų maršrutais besinaudojantiems moksleiviams skirtų bilietų. Kasmet atsiskaitant su apskritimi būdavo užtikrinama, kad bendrovei EEB sumokėtos sumos atitiktų autobusų transporto bendrovėms EEB pervestas sumas. Mokėjimai būdavo atliekami per atsiskaitomąją sąskaitą. Emslando apskritis ir toliau teikdavo reikiamas lėšas, o EEB jas pervesdavo apskrities vardu. Atsiskaitomąją sąskaitą kasmet tikrindavo auditoriai siekdami nustatyti, ar pajamos atitinka išlaidas.

               (40)

               Be to, Vokietijos institucijos paaiškino, kad į EEB pajamų ekonominį rezultatą yra įtrauktos pajamos, gautos trečiosioms šalims teikiant integruoto mokyklos transporto paslaugas maršrutuose, kurių TLL priklausė bendrovei EEB, taip pat pajamos iš moksleivių nereguliariojo transporto paslaugų. Pajamų ir išlaidų, susijusių su šiais finansiniais įrašais, atitiktį taip pat kasmet tikrindavo nepriklausomas auditorius; ši patikra būdavo EEB metinės ataskaitos rengimo dalis.

               (41)

               Vokietijos institucijos taip pat pateikė atnaujintą ir ištaisytą bendrovei EEB atliktų kasmetinių mokėjimų už mokyklos transporto koordinavimą apžvalgą.

                  4 lentelė

                  Faktinių mokėjimų už mokyklos transportą apžvalga

                           (EUR)

                           Metai

                           „VKVT paslaugų nuostolių padengimas“ (EUR)
                           (3 skiltis)

                           „Mokyklos transporto išlaidų atlyginimas“ (EUR)
                           (4 skiltis)

                           Bendra apskrities atliktų mokėjimų bendrovei EEB suma (EUR)

                           1997

                           1 508 790,29

                           5 573 355,48

                           7 033 061,73

                           1998

                           1 459 116,26

                           5 954 096,22

                           7 413 212,48

                           1999

                           1 429 351,28

                           6 175 822,86

                           7 605 174,14

                           2000

                           1 447 246,49

                           6 628 313,12

                           8 075 559,61

                           2001

                           1 588 738,19

                           7 158 797,33

                           8 747 535,52

                           2002

                           1 554 719,55

                           7 267 713,54

                           8 822 433,09

                           2003

                           1 526 279,81

                           7 636 828,10

                           9 163 107,91

                           2004

                           1 483 620,21

                           7 765 750,42

                           9 249 370,63

                           2005

                           1 412 520,88

                           8 208 800,13

                           9 621 321,01

                           2006

                           8 022 784,94

                           8 022 784,94

                           2007

                           9 175 787,60

                           9 175 787,60

         3.4.   FEDERALINIO BIUDŽETO DOTACIJOS VIEŠOJO KELEIVINIO VIETOS TRANSPORTO ADMINISTRAVIMO IŠLAIDOMS PADENGTI PAGAL NNVG 7 STRAIPSNIO 4 DALĮ (5 SKILTIS)

               (42)

               Emslando apskrities biudžeto prognozių ir patikslinimų dokumento pozicijoje Nr. 71.510 „Subsidijos bendrovei Emsländische Eisenbahn iš federacinės žemės administravimo išlaidų dalies“ nurodyta dotacija buvo skirta kompensuoti išlaidoms, EEB patirtoms vykdant Emslando apskrities jai priskirtas viešąsias užduotis.

               (43)

               Į šią užduotį patenka ir VTP sudarymas (20). Su kas penkerius metus rengiamu VTP susijusios materialinės sąnaudos 1997 m. siekė 11 248,42 EUR, 2002 m. – 25 000,00 EUR, 2003 m. – 8 793,00 EUR.

               (44)

               Priimdama sprendimą pradėti procedūrą, Komisija turėjo abejonių, ar visa 5 skiltyje nurodyta suma buvo panaudota VTP rengimo išlaidoms padengti ir ar lėšos nebuvo naudotos kitai (ekonominei) veiklai finansuoti, taip pat ar į 5 skiltį patenka ir administravimo išlaidų, susijusių su Emslando judumo centro (MZE) įsteigimu ir valdymu, kompensavimas.

               (45)

               Vokietijos institucijos paaiškino, kad 5 skiltyje buvo įrašytos personalo ir materialinės sąnaudos, susijusios su viešojo keleivinio vietos transporto planavimu, MZE (iki 2004 m. pabaigos) ir mokyklos transporto koordinavimu.

               (46)

               Iki 2004 m. pabaigos MZE finansavimas nebuvo atskirtas nuo kitų į 5 skiltį įtrauktų išlaidų. Nuo 2005 m., iš dalies pakeitus NNVG, šios išlaidos buvo atskirtos ir MZE skirtos sumos buvo perkeltos į 6 skiltyje nurodytą biudžeto eilutę „Subsidijos pagal NNVG“.

               (47)

               MZE teikė nemokamą informaciją apie VKVT. Informacija buvo teikiama apie autobusų ir geležinkelių transporto paslaugas Emslando apskrityje neatsižvelgiant į paslaugos teikėjus. MZE 1995 m. įsteigė apskrities taryba. Tuo metu apskrities institucijos manė, kad informacijos apie siūlomas viešojo transporto paslaugas trūkumas yra opi viešojo transporto politikos problema.

               (48)

               1997 m. įsteigdama EEB, apskritis MZE veiklą perdavė EEB. Pagal įstatų 3 straipsnį EEB pavesta administruoti MZE, priskiriant šią veiklą prie transporto organizavimo ir koordinavimo užduočių. Gyventojai informacijos apie transporto paslaugas gali teirautis telefonu, o nuo 1999 m. Mepeno geležinkelio stotyje, greta Deutschen Bahn AG langelio, yra atidarytas ir MZE langelis.

               (49)

               1998 m. EEB ir apskrities sutarta nustatyto dydžio – 3 558,65 EUR – išmoka už organizavimo paslaugas, taip pat skirta mokyklos transporto paslaugoms kompensuoti, buvo irgi įtraukta į 5 skiltį. Ši metinė nustatyto dydžio išmoka buvo skirta kompensuoti buhalterinės apskaitos išlaidoms, susijusioms su mokėjimais bendrovei Deutsche Bahn AG ir šiaurės Emslando ir centrinio Emslando maršrutinių autobusų transporto bendrovėms.

         3.5.   FEDERALINIO BIUDŽETO DOTACIJOS VIEŠOJO KELEIVINIO VIETOS TRANSPORTO IŠLAIDOMS PADENGTI PAGAL NNVG 7 STRAIPSNIO 5 DALĮ (6 SKILTIS)

               (50)

               Emslando apskrities biudžeto prognozių ir patikslinimų dokumento pozicijoje Nr. 71.500 „Subsidijos pagal NNVG“ (21) nurodyta finansinė pagalba buvo suteikta remiantis paskutiniu NNVG pakeitimu, įsigaliojusiu 2005 m. sausio 1 d., kad būtų atsižvelgta į faktinę aplinkybę, jog viešojo transporto finansavimas pasikeitė nacionaliniu mastu. Vienam gyventojui skiriama suma buvo šiek tiek sumažinta, tačiau tai buvo iš dalies kompensuota regionavimo priemonėmis, siekiant pagerinti viešojo transporto veikimą, kaip parodyta 6 skiltyje.

               (51)

               6 skiltyje nurodytos lėšos buvo panaudotos MZE valdyti ir transporto priemonėms, skirtoms autobusų iškvietimo sistemai, įsigyti. Į 6 skiltį įtraukti mokėjimai buvo skirti ir kitoms išlaidoms padengti, tačiau sprendime pradėti procedūrą Komisija nusprendė, kad tai nėra valstybės pagalba (22).

               (52)

               Kaip aprašyta pirmiau, MZE iki 2004 m. buvo finansuojamas pagal 5 skiltį, o nuo 2005 m. – pagal 6 skiltį. Vokietijos institucijų teigimu, 6 skiltyje nurodytos sumos, kurias EEB gavo už MZE, 2005 m. siekė 85 000,00 EUR, 2006 m. – 98 000,00 EUR, o 2007 m. – 93 460,87 EUR.

               (53)

               Be to, Emslando apskritis nusprendė dalį 6 skiltyje nurodytų lėšų, skirtų viešajam transportui remti, panaudoti savo autobusų iškvietimo sistemai išplėsti. Taikant šią autobusų iškvietimo sistemą, autobusas važiuoja konkrečia maršruto trasa tik tada, kai potencialūs keleiviai Emslando judumo centrui prieš tai telefonu praneša, kad pageidauja pasinaudoti autobusu konkrečiu metu. Įdiegus autobusų iškvietimo sistemą buvo siekiama efektyviai pagerinti susisiekimą tarp stočių ir įvairių rajonų ir išvengti atvejų, kai autobusai važiuoja tušti.

               (54)

               Vokietijos institucijos paaiškino, kad Emslando apskritis skyrė iš viso 685 513,46 EUR, už kuriuos EEB įsigijo penkis naujus autobusus (520 989,05 EUR už keturis autobusus 2006 m. ir 164 524,42 EUR už penktąjį 2007 m.).

               (55)

               EEB autobusų transporto bendrovėms siūlė naudotis iškviečiamaisiais autobusais vienodomis Emslando apskrities nustatytomis sąlygomis. Autobusai buvo nuomojami pagal standartinę sutartį, kurioje buvo numatyta, kad autobusų transporto bendrovės privalo prisiimti transporto priemonių eksploatavimo ir priežiūros išlaidas, bet neturi mokėti jokių nuomos mokesčių. Autobusus naudojo subrangovai EEB maršrutų trasose, taip pat kitos autobusų transporto bendrovės savo pačių maršrutų trasose. Autobusai buvo EEB nuosavybė, kad Emslando apskritis galėtų išlaikyti jų kontrolę.

         3.6.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

               (56)

               Sprendime pradėti procedūrą buvo nustatyta, kad negalima atmesti galimybės, jog toliau nurodytos priemonės laikytinos pagalba (žr. šio sprendimo 1 lentelę):

                           —

                           1 skiltis: akcijų perdavimas,

                           —

                           2–4 skiltys: mokyklos transportas,

                           —

                           5 skiltis: viešojo keleivinio vietos transporto (ypač VTP ir MZE) administravimas,

                           —

                           6 skiltis: MZE ir iškviečiamieji autobusai.

               (57)

               Sprendime pradėti procedūrą buvo pareikšta abejonių dėl šių priemonių suderinamumo su vidaus rinka, jei jos turėtų būti klasifikuojamos kaip valstybės pagalba.

         3.6.1.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

               (58)

               Sprendime pradėti procedūrą nustatyta, kad visos Emslando apskrities priemonės buvo suteiktos tiesiogiai EEB ir kad EEB bent iš dalies yra ekonominę veiklą vykdanti įmonė. Be to, sprendime buvo teigiama, kad, perdavus akcijas, taip pat suteikus dotacijas už iškviečiamuosius autobusus ir MZE valdymą, iš EEB nebuvo gauta jokios paslaugos mainais. Nagrinėjant mokyklos transporto klausimą, sprendime pradėti procedūrą buvo pareikšta abejonių, ar išmokos visiškai atitiko EEB patirtas išlaidas. Ypač vienodo dydžio dotacijų atveju nebuvo galima atmesti kompensacijos permokos galimybės. Taip pat buvo nustatyta, kad yra konkurencijos iškraipymo rizika.

         3.6.2.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

               (59)

               Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad nėra pakankamai informacijos norint nustatyti, ar nagrinėjamos priemonės gali būti laikomos viešosiomis paslaugomis arba transporto koordinavimo pagalba ir ar Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 93 straipsnis (tuo metu – EB sutarties 73 straipsnis) yra teisinis pagrindas suderinamumui įvertinti. Šiuo atveju turi būti patikrintas suderinamumas su Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1191/69 (23) arba Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1107/70 (24). Priešingu atveju turėtų būti patikrintas suderinamumas su SESV 107 straipsnio 2 dalimi arba 3 dalimi (tuo metu – su EB sutarties 87 straipsniu).

               (60)

               Sprendime pradėti procedūrą buvo ypač pareikšta abejonių dėl akcijų perleidimo skatinamojo poveikio ir tikslingumo.

               (61)

               Nagrinėjant dotacijų mokyklos transportui klausimą, nebuvo žinoma, ar visos lėšos buvo perduotos kitiems veiklos vykdytojams už suteiktas mokyklos transporto paslaugas, ar dalį lėšų EEB pasiliko sau. Jei EEB dalį lėšų pasiliko sau, kyla klausimas, kam jos buvo panaudotos – ekonominei ar neekonominei veiklai, ir ar gali būti, kad EEB už savo suteiktas mokyklos transporto paslaugas gavo kompensacijos permoką.

               (62)

               Nagrinėdama keleivinio vietos transporto (VTP ir MZE) administravimą, Komisija negalėjo atmesti kompensacijos permokos galimybės.

               (63)

               Komisijos vertinimu, kilo klausimas dėl iškviečiamųjų autobusų – ar šiuos autobusus EEB naudojo jai pačiai priklausančiose komercinėse maršrutų trasose, t. y. tikslui, kuriam pagal EB sutartį nėra jokio teisinio pagrindo.

         4.   VOKIETIJOS NUOMONĖ

   4.1.   KAPITALO ĮNAŠAS IR RWE AKCIJŲ PERDAVIMAS (1 SKILTIS)

               (64)

               Vokietijos institucijos įrodė, kad įsteigus EEB visas tuometinės individualios savivaldybės įmonės EE turtas buvo perduotas EEB. Į šį turtą buvo įskaičiuotas apie 410 000 EUR dydžio kapitalo įnašas ir 280 310 RWE akcijų. Todėl Vokietija tvirtina, kad nei kapitalo įnašas, nei akcijos nėra valstybės pagalba. Be to, Vokietijos institucijos pažymi, kad kapitalo įnašas buvo skirtas ir RWE akcijos buvo perduotos iki 1997 m. kovo 13 d., todėl jų nebūtų galima atsiimti.

               (65)

               Dėl 37 630 RWE akcijų, kurios buvo perduotos 1998 m., Vokietijos institucijos paaiškino, kad tai buvo padaryta pasikeitus RWE akcijų suteikiamoms balsavimo teisėms ir dėl to nebereikėjo teikti tam tikrų paslaugų. Jos taip pat tvirtina, kad šios akcijos vis dar yra EEB nuosavybė.

               (66)

               Vokietijos teigimu, Emslando apskritis elgiasi kaip rinkos sąlygomis veikiantis ekonominės veiklos vykdytojas, siekiantis optimizuoti savo mokesčių struktūrą, o Emslando apskritis nėra netekusi pajamų, nes iki 2005 m. EEB visus dividendus privalėjo skirti mokyklos transportui, o nuo 2005 m. – juos atiduoti Emslando apskričiai.

         4.2.   DOTACIJOS MOKYKLOS TRANSPORTUI (2, 3 IR 4 SKILTYS)

               (67)

               Vokietijos institucijos teigė, kad EEB pagal įstatų 3 straipsnį yra atsakinga už mokyklos transporto organizavimą Emslando apskrityje (taip pat žr. 14 konstatuojamąją dalį) ir kad apskrities suteiktas lėšas EEB perdavė mokyklos transporto paslaugas teikiančioms įmonėms. Todėl Vokietijos institucijos tvirtina, kad šios perduotos lėšos nėra valstybės pagalba EEB, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 137 konstatuojamojoje dalyje.

               (68)

               EEB, iš visų mokyklų gavusi moksleivių sąrašus, nustatydavo, kurie iš jų turi teisę naudotis viešuoju mokyklos transportu. Kiekvienam moksleiviui, negalinčiam naudotis įprastais autobusų maršrutais (t. y. integruoto moksleivių vežimo paslaugomis), EEB organizuodavo nereguliarųjį mokyklos transportą. Tiek už integruotą mokyklos transportą, tiek už moksleivių nereguliarųjį transportą autobusų transporto bendrovės, įskaitant skundo pateikėjus, iš EEB kas mėnesį gaudavo išmokas. Vokietijos institucijos tvirtino, kad šiuo atveju EEB išleido visą sumą, kurią mokyklos transportui buvo gavusi iš Emslando apskrities. Kaip nurodyta 39 ir 40 konstatuojamosiose dalyse, atsiskaitomąją sąskaitą ir EEB sąskaitą kasmet tikrindavo auditoriai, siekiant užtikrinti, kad pajamos atitiktų išlaidas.

               (69)

               Dėl 2, 3 ir 4 skilčių Vokietijos institucijos paaiškino, kad jose įrašytos visos Emslando mokyklos transporto paslaugos (integruotos susisiekimo paslaugos ir nereguliariojo transporto paslaugos).

               (70)

               Vokietijos institucijos pateikė trūkstamus 2 ir 3 skilčių skaičius ir paaiškino, kad šios lėšos buvo panaudotos kaip vienodo dydžio sumos už VGE-Süd paslaugas, suteiktas Pietų Emslande iki 2005 m. (žr. taip pat 29 ir paskesnę konstatuojamąsias dalis).

               (71)

               Atsakydamos į Komisijos klausimą dėl nurodytos 3 934 481,47 EUR vienodo dydžio sumos už moksleivių nereguliarųjį transportą 1997 m. (25), Vokietijos institucijos paaiškino, kad kiekvienų metų pradžioje būdavo atliekamas įvertinimas, kuriuo remiantis kas mėnesį būdavo atliekami mokėjimai. Kiekvienų metų pabaigoje būdavo nustatomos faktiškai patirtos išlaidos ir atitinkamai atsiskaitoma. Apskrities suteiktas lėšas EEB tiesiog pervesdavo autobusų transporto bendrovėms. Jei kartais pasitaikydavo mokėjimo permokų, jos būdavo laikomos įsipareigojimais Emslando apskričiai ir išskaičiuojamos iš kitų metų kompensacinės išmokos. 1997 m. pabaigoje nustatytos faktinės išlaidos siekė 3 755 618,14 EUR.

               (72)

               Vokietijos institucijos aiškino, kad į 4 skiltyje aprašytus mokėjimus buvo įtrauktos ir išlaidos moksleivių bilietams iš Deutsche Bahn AG.

               (73)

               Vokietijos institucijų teigimu, sumos 4 skiltyje didėjo dėl didėjančių pačių autobusų transporto bendrovių tarifų ir dėl to, kad apskritis autobusų transporto bendrovėms, įskaitant skundo pateikėjus, 2000 m. išmokas už moksleivių nereguliarųjį transportą padidino nuo 6 iki 10 %.

         4.3.   VIEŠOJO KELEIVINIO VIETOS TRANSPORTO ADMINISTRAVIMAS (5 SKILTIS)

               (74)

               Vokietijos institucijos nurodė, kad Emslando apskrities Emslando judumo centras buvo įsteigtas 1995 m. liepos 31 d., t. y. prieš EEB įsteigimą. MZE teikia visų autobusų transporto bendrovių ir Deutsche Bahn AG transporto tvarkaraščių informaciją. Jis atnaujina transporto tvarkaraščius viešojoje informacinėje sistemoje ir informaciniame langelyje nuo pirmadienio iki šeštadienio teikia informaciją keleiviams.

               (75)

               Vokietijos institucijos tvirtino, kad MZE nėra ekonominė veikla, nes komercinė įmonė neturėtų jokios priežasties steigti judumo centrą, kuris nemokamai teiktų informaciją autobusų transporto bendrovių ir Deutsche Bahn AG vardu. MZE veikla turi būti laikoma viešąja Emslando apskrities užduotimi, o EEB yra įpareigota tik ją valdyti.

               (76)

               Remiantis 46 konstatuojamojoje dalyje pateiktais paaiškinimais, MZE finansavimas iki 2004 m. pateko į 5 skiltyje nurodytą biudžeto eilutę, vėliau MZE buvo finansuojamas pagal 6 skiltyje nurodytą naują biudžeto eilutę.

               (77)

               Pasak Vokietijos institucijų, keturi darbuotojai vykdė šias tris užduotis: organizavo regiono VKVT (įskaitant VTP įsteigimą), teikė mokyklos transporto paslaugą ir valdė MZE. Iš palyginimo su standartiniais atitinkamos kategorijos atlyginimais (kurį parengė savivaldybės įstaiga) paaiškėja, kad EEB būtų galėjusi prašyti padengti 169 312,26 EUR, o ne 138 015,11 EUR dydžio personalo ir materialines sąnaudas. Vis dėlto Vokietijos institucijos tvirtina, kad buvo padengtos tik materialinės ir personalo sąnaudos ir nebuvo jokio pelno dydžio.

         4.4.   FEDERALINIO BIUDŽETO DOTACIJOS VIEŠOJO KELEIVINIO VIETOS TRANSPORTO IŠLAIDOMS PADENGTI PAGAL NNVG 7 STRAIPSNIO 5 DALĮ (6 SKILTIS)

               (78)

               6 skiltyje įtraukti mokėjimai už Emslando judumo centrą ir autobusų iškvietimo sistemos transporto priemonių finansavimas, kaip išdėstyta 50 ir paskesnėje konstatuojamosiose dalyse. Vokietijos institucijos nurodo, kad mokėjimai atitiko faktines išlaidas, atsiradusias EEB vykdant viešąsias užduotis.

               (79)

               Dėl autobusų iškvietimo sistemos Vokietijos institucijos paaiškino, kad Emslando apskritis 2005 m. lapkričio mėn. autobusų transporto bendrovių paprašė teikti pasiūlymus išplėsti autobusų iškvietimo sistemą.

               (80)

               Apskrities nurodymu 2006 m. pavasarį EEB įsigijo keturis iškviečiamuosius autobusus. Šiais keturiais autobusais buvo leista naudotis visoms įmonėms šiomis sąlygomis:

                           —

                           Emslando apskritis išlaiko autobusų disponavimo teisę, EEB yra transporto priemonių savininkė, leidžianti jais naudotis autobusų transporto bendrovėms pagal transporto priemonių panaudos sutartį,

                           —

                           autobusų transporto bendrovės dengia einamąsias transporto priemonių eksploatavimo ir priežiūros išlaidas,

                           —

                           gyventojai gali skambinti į MZE ir iškviesti autobusą, o MZE kelionės užklausą perduoda atitinkamai autobusų transporto bendrovei.

               (81)

               2007 m. rudenį buvo įsigytas dar vienas autobusas, vienodomis sąlygomis suteiktas naudotis Wessels in Geeste autobusų transporto bendrovei.

               (82)

               Vokietijos institucijos tvirtino, jog EEB negali gauti jokių pajamų iš autobusų iškvietimo sistemos, ir pateikė Komisijai 2007 m. vasario 16 d. apskrityje veikiančios autobusų transporto bendrovės rašto, kuriame teigiama, kad visos įmonės turi teisę naudotis šiais autobusais tomis pačiomis sąlygomis, kopiją.

         5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ NUOMONĖS

   5.1.   SKUNDO PATEIKĖJAI

   5.1.1.   DOTACIJOS MOKYKLOS TRANSPORTUI (3 IR 4 SKILTYS)

               (83)

               Skundo pateikėjai nesutiko su tuo, kad EEB pervesdavo mokyklos transporto paslaugas teikiančioms įmonėms tik tas lėšas, kurias gaudavo iš apskrities. Jie laikėsi nuomonės, jog EEB gaudavo vienodo dydžio sumą ir organizuodavo mokyklos transportą taip, kad tai kuo labiau padidintų jos pačios pelną.

               (84)

               Skundo pateikėjai nesutiko su tuo, kad EEB, organizuodama mokyklos transportą, vykdė viešąsias užduotis, ir laikėsi nuomonės, jog EEB vykdė veiklą savo, o ne Emslando apskrities vardu. Jei tam tikra EEB veikla yra laikoma viešąja, vykdant šią užduotį turi būti naudojamasi atskiromis sąskaitomis. Jų teigimu, EEB painiojo ekonominę veiklą su neekonomine veikla.

               (85)

               Dėl mokyklos transporto Pietų Emslande skundo pateikėjai tvirtino, kad sutartys tarp VGE-Süd ir EEB visada buvo grindžiamos veiklos rezultatais, ir pateikė lentelę, kurioje nurodytos VGE-Süd gautos išmokos (taip pat žr. 29 ir paskesnę konstatuojamąsias dalis).

               (86)

               Skundo pateikėjai teigė, kad jei 3 ir 4 skilčių suma reiškia visus mokėjimus įmonėms už mokyklos transportą, staigus sumažėjimas nuo 2005 m. iki 2006 m. rodo anksčiau buvusią kompensacijos permoką.

               (87)

               Pasak skundo pateikėjų, VGE-Süd patirtos mokyklos transporto išlaidos nuo 1997 m. iki 2007 m. pasikeitė nežymiai (apie 6 %). Jie niekaip negalėjo paaiškinti 4 skiltyje tuo pačiu laikotarpiu nurodytų sumų padvigubėjimo. Skundo pateikėjai tvirtino, kad nuo 1997 m. iki 2006 m. tarifai nepadidėjo daugiau nei 10 %.

         5.1.2.   VTP SUDARYMAS (5 SKILTIS)

               (88)

               Skundo pateikėjų teigimu, EEB sudarė VTP taip, kad jis atitiktų jos interesus, ir dalijant maršrutų licencijas tai suteikė pranašumą EEB. Be to, į jų požiūrį rengiant VTP nebuvo atsižvelgta, nors su jais šiuo klausimu konsultuotasi.

               (89)

               Skundo pateikėjai taip pat nesutinka su sprendime pradėti procedūrą padaryta Komisijos išvada, kad VTP sudarymas nėra ekonominė veikla. Vienintelis viešas sprendimas, kuris, jų nuomone, šiuo atveju buvo priimtas, yra VTP įvertinimas ir patvirtinimas apskrities institucijose. EEB vykdyti rengimo darbai yra ekonominė veikla, nes juos taip pat galėjo atlikti kokia nors konsultacinė įmonė. Skundo pateikėjai teigė, kad jie taip pat turėjo praktinės patirties šioms užduotims atlikti.

               (90)

               Skundo pateikėjai tvirtino, kad DIVA programinės įrangos įsigijimas buvo susijęs ne būtent su VTP sudarymu, o su galimybe programinę įrangą panaudoti ir kitiems tikslams, pvz., transporto paslaugų, kurias teikia kuri nors autobusų transporto bendrovė, pasiūlai optimizuoti. Pasak skundo pateikėjų, EEB, nemokamai įsigijusi DIVA programinę įrangą, gavo ekonominės naudos.

         5.1.3.   TRANSPORTO PRIEMONIŲ, SKIRTŲ AUTOBUSŲ IŠKVIETIMO SISTEMAI, FINANSAVIMAS (KAIP NURODYTA 6 SKILTYJE)

               (91)

               Kalbant apie iškviečiamuosius autobusus, skundo pateikėjai nesutinka, kad naudotis autobusais buvo siūloma visoms Emslando apskrityje veikiančioms autobusų transporto bendrovėms. EEB siūlė autobusus tik toms įmonėms, kurios pranešdavo apie savo keliones per Emslando judumo centrą. Skundo pateikėjai tvirtino, kad taip autobusų transporto bendrovės buvo verčiamos savo konkurentei EEB perduoti komerciniu požiūriu neskelbtinus duomenis apie keleivių vežimą. Be to, pasak skundo pateikėjų, EEB autobusus naudojo ne tik autobusų iškvietimo sistemos maršrutų trasose, bet ir maršrutiniam transportui (pvz., maršruto trasoje Hazeliunė–Mepenas).

               (92)

               Skundo pateikėjai tvirtino, kad nė vienas iš jų nėra gavęs jokio iškviečiamojo autobuso. Skundo pateikėjai Albers ir Elbert konkrečiai nurodė, kad pateko į nepalankią konkurencinę padėtį per licencijų skyrimo procedūrą, nes, kaip jie teigė, neturėjo teisės dalyvauti autobusų iškvietimo sistemoje.

         5.2.   PIETVAKARIŲ VOKIETIJOS VIETOS TRANSPORTO TARYBA

               (93)

               Pietvakarių Vokietijos vietos transporto taryba nesutinka su Komisijos sprendimo pradėti procedūrą išvada, kad mokėjimai pagal PBefG 45a straipsnį yra kompensacija už viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir atitinka Altmark kriterijus. Pietvakarių Vokietijos vietos transporto tarybos tvirtinimu, PBefG 45a straipsnyje sąvoka „viešųjų paslaugų įsipareigojimai“ nėra skirta tam, kad nebūtų vykdoma kompensacijos permokos prevencijos stebėsena, ir palyginimas su reprezentatyvia komercine ir efektyviai veikiančia įmone būtų klaidingas.

         5.3.   ANONIMINĖ NUOMONĖ

               (94)

               Anoniminė suinteresuotoji šalis pareiškė abejonių, ar pirmiau pateiktos lentelės 3 skiltyje nurodytos sumos atitinka mokyklos transportui skirtus mokėjimus. Ji laikėsi nuomonės, jog tai yra tiesioginės subsidijos autobusų transporto bendrovei, kad ji gautų kitų pranašumų (kad EEB galėtų daryti įtaką transporto tvarkaraščiams, dalyvautų VGE-Süd veikloje, sudarytų geresnius maršrutų tvarkaraščius keleiviams, kurie nėra moksleiviai, sudarytų subrangos sutartis su įmonėmis, kurios iš pradžių teikė moksleivių nereguliariojo transporto paslaugas).

         6.   VOKIETIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTŲ PASTABŲ

   6.1.   DOTACIJOS MOKYKLOS TRANSPORTUI (3 IR 4 SKILTYS)

               (95)

               Vokietijos institucijos tvirtino, jog sumažėjusios išmokos už mokyklos transportą (3 ir 4 skiltys) 2005 ir 2006 m. rodo ne tai, kad iki 2006 m. yra buvusi kompensacijos permoka, kaip teigia skundo pateikėjai. Sumažėjimą jos aiškino taip:

                           —

                           Kaip teigiama tų pačių skundo pateikėjų Komisijai pateiktame skunde, visos moksleivių nereguliariojo transporto paslaugų sutartys buvo nutrauktos 2005 m. gruodžio 31 d. Mokyklos transportas vėliau buvo pertvarkytas ir tam tikri neintegruoti maršrutai integruoti į įprastinius autobusų maršrutus. Dėl likusių moksleivių nereguliariojo transporto paslaugų buvo paskelbtas viešasis pirkimas. Dėl to sumažėjo išlaidų.

                           —

                           Vienodo dydžio kompensacija grindžiama sutartis su VGE-Süd taip pat buvo nutraukta 2005 m. pabaigoje (taip pat žr. 29 ir paskesnę konstatuojamąsias dalis), o išmokos VGE-Süd, 2005 m. siekusios 1 840 000 EUR, 2006 m. sumažėjo iki 1 719 000 EUR.

                           —

                           Be to, 2005 m. buvo išmokėtas avansas, dėl kurio, kaip minėta, 4 skiltyje nurodyta suma 2006 m. buvo akivaizdžiai mažesnė.

               (96)

               Vertindamos bendrų išlaidų padidėjimą nuo 1997 iki 2006 m., Vokietijos institucijos įspėjo, kad 4 skiltis neatspindi tikslios tikrųjų išlaidų kaitos, nes į atskirų metų skaičius taip pat buvo įtraukti paskesnių metų avansai.

               (97)

               2007 m. išlaidos akivaizdžiai išaugo dėl labai padidėjusių VGE-Süd įprastų maršrutinių autobusų moksleivių bilietų tarifų. Institucijos perdavė srityje, kurioje paslaugas teikė VGE-Süd, taikytų tarifų kaitos skaičius, iš kurių matyti iki 45 % padidėjimas. Be to, jos paaiškino, kad nuo 1997 iki 2003 m. apie 20 % (nuo 15 429 iki 18 454) išaugo moksleivių, turinčių teisę į nemokamą transportą, skaičius. Nepaisant šio padidėjimo, apskritai buvo nustatyta, kad mokyklos transporto išlaidos sumažėjo iš esmės dėl mokyklos transporto integravimo į autobusų maršrutus.

               (98)

               Vokietijos institucijos neginčijo fakto, kad EEB vykdo ekonominę veiklą, tačiau laikėsi nuomonės, jog EEB, atlikdama į 3 ir 4 skiltis įtrauktus mokėjimus už mokyklos transportą, vykdė veiklą ne kaip įmonė, o kaip viešųjų užduočių vykdytoja pagal įstatų 3 straipsnį (taip pat žr. 14 konstatuojamąją dalį). EEB iš Emslando apskrities gautas išmokas tiesiog pervesdavo autobusų transporto bendrovėms, kad jos teiktų mokyklos transporto paslaugas. Atsiskaitymai būdavo atliekami reguliariai, siekiant užtikrinti, kad įmonei negalėtų būti suteikta per didelė arba per maža kompensacija.

         6.2.   VTP SUDARYMAS (5 SKILTIS)

               (99)

               Pasak Vokietijos institucijų, neteisinga tvirtinti, kad rengiant VTP nebuvo pakankamai konsultuotasi su skundo pateikėjais ir kad VTP buvo sudarytas EEB naudai. 1996 m. autobusų transporto bendrovės buvo pakviestos į darbo grupę aptarti VTP. Autobusų transporto bendrovės dalyvavo šioje darbo grupėje. Tačiau 2002 m. įmonės Kalmer, Bittner, Elbert, Wessels, Fischer ir Richers-Reisen panašioje darbo grupėje dalyvauti atsisakė ir pateikė pastabas raštu. Sudarius šių pastabų santrauką, jos buvo nagrinėjamos Emslando apskrities komitetuose. Komisijai buvo pateikti su tuo susiję dokumentai.

               (100)

               Vokietijos institucijos taip pat aiškino, kad VTP nebuvo jokios konkrečios informacijos apie atskirų maršrutų dažnumą ar jų maršrutų trasas (Komisijai buvo pateikta VTP kopija). Vokietijos institucijoms nebuvo aišku, kokiu mastu VTP sudarymas autobusų transporto bendrovėms galėjo sudaryti nepalankią konkurencinę padėtį.

               (101)

               Vokietijos institucijos nesutiko su skundo pateikėjų tvirtinimu, kad VTP sudarymas yra ekonominė veikla. Jų teigimu, VTP yra Emslando apskrities viešųjų užduočių dalis. Įstatuose EEB yra aiškiai įpareigota sudaryti VTP.

         6.3.   TRANSPORTO PRIEMONIŲ, SKIRTŲ AUTOBUSŲ IŠKVIETIMO SISTEMAI, FINANSAVIMAS (KAIP NURODYTA 6 SKILTYJE)

               (102)

               Dėl autobusų iškvietimo sistemos Vokietijos institucijos tvirtina, kad visoms įmonėms Emslande autobusai buvo teikiami naudoti tomis pačiomis sąlygomis. Tai įrodo papildomas 2007 m. vasario 16 d. raštas autobusų transporto bendrovėms. Vokietijos institucijoms nesuprantama, kaip dėl reikalavimo skambinti į Emslando judumo centrą galėtų būti perduodami komerciniu požiūriu neskelbtini duomenys.

               (103)

               Institucijos nesutinka, kad įmonėms Albers ir Elbert nebuvo suteikta teisė naudoti šiuos autobusus. Jų teigimu, per pokalbius su Elbert įmone paaiškėjo, jog ji nesutinka su autobusų naudojimo sąlygomis.

               (104)

               Iškviečiamųjų autobusų klausimu Vokietijos institucijos laikosi nuomonės, kad EEB vykdė viešąsias užduotis. Remdamasi 2006 m. vasario 8 d. sprendimu, Emslando apskrities taryba nurodė įsigyti autobusų ir įsteigti autobusų iškvietimo sistemą. Kadangi autobusai buvo perleisti EEB nuosavybėn, apskritis norėjo ir toliau užsitikrinti autobusų disponavimo teisės išlaikymą.

               (105)

               Vokietijos institucijos aiškino, kad jei tam tikra įmonė nebesuinteresuota eksploatuoti iškviečiamąjį autobusą, tai daryti siūloma kitai suinteresuotai įmonei. Jei nėra nė vieno suinteresuotojo asmens, Emslando apskritis priima sprendimą dėl autobusų naudojimo. Vieno iš šių penkių autobusų eksploatavimas 2012 m. rugpjūčio mėn. buvo nutrauktas ir Vokietijos institucijos paaiškino, kad šis autobusas buvo parduotas, o pardavimo pajamos perduotos Emslando apskričiai. Tai įrodo, kad apskritis išlaikė autobusų disponavimo teisę. Taip būtų ir tuo atveju, jei būtų nutrauktas ir kitų autobusų eksploatavimas.

               (106)

               Vokietijos institucijos patvirtina, kad autobusai buvo iš dalies naudojami ne autobusų iškvietimo sistemoje, būtent – mokyklos transporto paslaugoms teikti. Pasak Vokietijos institucijų, tai buvo daroma gavus Emslando apskrities pritarimą. EEB patronuojamosios bendrovės ir trečiosios įmonės 3,9–24,1 % laiko iškviečiamuosius autobusus naudojo mokyklos transportui.

         7.   PRIEMONIŲ ĮVERTINIMAS

   7.1.   SPRENDIMO TAIKYMO SRITIS

   7.1.1.   TAIKYMO SRITIS PAGAL SPRENDIMĄ PRADĖTI PROCEDŪRĄ

               (107)

               Sprendime pradėti procedūrą buvo nustatyta, kad gali būti, jog EEB 1997–2007 m. gavo tam tikrų valstybės pagalbos lėšų, įtrauktų į šio sprendimo 1 lentelės 1–6 skiltis.

               (108)

               Be to, Komisija sprendime pradėti procedūrą padarė išvadą, kad konkrečios į šią skiltį įtrauktos priemonės nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Šios priemonės nėra šio sprendimo dalis, nes Komisija dėl jų jau yra priėmusi galutinę poziciją.

               (109)

               Pietvakarių Vokietijos vietos transporto tarybos pastabos yra susijusios su mokėjimais pagal PBefG 45a straipsnį, kurie, kaip yra nustačiusi Komisija, nėra valstybės pagalba. Šis konstatavimas nebuvo užginčytas Sąjungos teismuose, todėl tapo galutinis. Taigi Komisija šių pastabų daugiau nenagrinės.

               (110)

               Dalis skundo pateikėjų pastabų susijusios su tam tikromis į 6 skiltį įtrauktomis išmokomis, kurios, kaip jau yra nustačiusi Komisija, nėra valstybės pagalba, t. y. išmokomis programinei įrangai DIVA-Geo įsigyti, autobusų stotelių registrui sudaryti, autobusų stotelėms įrengti ir keleivinio vietos transporto planavimo programinei įrangai sukurti. Šis konstatavimas nebuvo užginčytas Sąjungos teismuose, todėl tapo galutinis. Todėl Komisija šių pastabų nebenagrinės.

         7.1.2.   PRIEMONĖS, KURIOS NEGALI BŪTI NETEISĖTOS IR SU VIDAUS RINKA NESUDERINAMOS PAGALBOS IŠIEŠKOJIMO OBJEKTAS

               (111)

               Dėl 1 skilties Komisija konstatuoja, kad pradinis kapitalas ir didžioji RWE akcijų (26) dalis jau buvo suteikti individualios savivaldybės įmonės (EE), kuri buvo perimta 1997 m. sausio 1 d., veiklai. Kaip teigia Vokietijos institucijos, kapitalo paskyrimas ir perdavimas įvyko prieš daugiau nei 10 metų iki dienos, kurią Vokietijai buvo pateiktas pirmas informacijos prašymas dėl šio perdavimo (27). Todėl šios priemonės jau negali būti neteisėtos ir su vidaus rinka nesuderinamos valstybės pagalbos išieškojimo objektas pagal Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (28) 17 straipsnį. Dėl 7.2.1 skirsnyje nurodytų priežasčių šios priemonės yra valstybės pagalba. Tačiau laikomasi nuomonės, kad ši pagalba laikoma esama pagalba pagal Reglamento (ES) 2015/1589 (29) 1 straipsnio b punkto iv papunktį.

               (112)

               Mažesnė RWE akcijų dalis (30) buvo perduota 1998 m. spalio 12 d. (toliau – 1998 m. akcijos), t. y. mažiau nei 10 metų iki momento, kai Vokietijai buvo pateiktas informacijos prašymas dėl šio perdavimo. Akcijų perdavimas 1998 m. yra nauja pagalba.

               (113)

               Todėl šiame sprendime nėra nagrinėjamas kapitalo ir didžiosios RWE akcijų dalies priskyrimas, jame apsiribojama tik 1998 m. perduotomis akcijomis.

         7.1.3.   IŠVADOS DĖL SPRENDIMO TAIKYMO SRITIES

               (114)

               Remiantis nustatytais faktais, šiame sprendime nagrinėjama, ar EEB gavo valstybės pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir, jei gavo, ar ši valstybės pagalba, t. y. toliau nurodytos priemonės, yra suderinama su vidaus rinka:

                           —

                           1998 m. RWE akcijos ir jų dividendai (1 ir 2 skiltys)

                           —

                           Mokyklos transportas (3 ir 4 skiltys)

                           —

                           Dotacijos VTP sudaryti (5 skiltyje)

                           —

                           Emslando judumo centro finansavimas (nurodyta 5 ir 6 skiltyse)

                           —

                           Transporto priemonių įsigijimo finansavimas (nurodyta 6 skiltyje)

         7.2.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

               (115)

               Išskyrus atvejus, kai Sutartyse nustatyta kitaip, pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybės išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

               (116)

               SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai taikomi kartu. Todėl norint nustatyti, ar aptariama priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti tenkinamos visos toliau išdėstytos sąlygos. Konkrečiai finansinė parama turi būti:

                           —

                           teikiama valstybės arba iš valstybės išteklių,

                           —

                           skiriama palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą,

                           —

                           iškreipianti konkurenciją arba galinti ją iškreipti ir

                           —

                           daranti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

         7.2.1.   1998 M. RWE AKCIJOS IR JŲ DIVIDENDAI
   7.2.1.1.
         Atrankinis ekonominis pranašumas vienai įmonei

               (117)

               Visų pirma turi būti patikrinta, ar nagrinėjant akcijų perdavimą 1998 m. ir už jas gautus dividendus EEB gali būti laikoma įmone.

               (118)

               Teisingumo Teismo praktikoje nusistovėjusi įmonių, kaip bet kurio juridinio statuso ir bet kokiu būdu finansuojamų subjektų, vykdančių ekonominę veiklą, apibrėžtis (31). Taigi tai, kaip klasifikuojamas konkretus subjektas, visiškai priklauso nuo jo veiklos pobūdžio. Kaip aprašyta 12–16 konstatuojamosiose dalyse, EEB vykdo įvairių rūšių veiklą. Kai kuriose srityse EEB veikia pagal viešąją sutartį, tiesiog pervesdama lėšas apskrities vardu ekonominės veiklos vykdytojams; kitose srityse EEB vykdo veiklą, priklausančią viešųjų užduočių sričiai. Be to, EEB užsiima ir ekonomine veikla; ji turi konkurenciniu pagrindu išduodamą TLL ir teikia krovininio geležinkelių transporto paslaugas.

               (119)

               Subjekto priskyrimas įmonių kategorijai visada susijęs su tam tikra veikla. Subjektas, vykdantis tiek ekonominę, tiek neekonominę veiklą, turi būti laikomas įmone tik jo ekonominės veiklos atžvilgiu (32). Komisija šiuo atveju konstatuoja, kad apskritis, priskirdama akcijas, nenustatė jokių sąlygų. Priešingai – jos buvo priimtos kaip dovana be jokios paslaugos mainais.

               (120)

               Tačiau dėl dividendų Komisija konstatuoja, kad Vokietija įrodė, jog visa dividendų, kuriuos EEB gauna už jai perduotas akcijas, suma iki 2005 m. buvo panaudota mokyklos transportui finansuoti, o nuo 2006 m. buvo grąžinta Emslando apskričiai (taip pat žr. 29 ir paskesnę konstatuojamąsias dalis). Taip Vokietija įrodė, kad dividendų tyrimo laikotarpiu nebūtų buvę galima panaudoti kitoms veiklos rūšims, įskaitant neekonomines.

               (121)

               Todėl Komisija prieina prie išvados, kad Vokietija, 1998 m. perduodama RWE akcijas, suteikė pranašumą, nes EEB turtas buvo padidintas už tai negavus jokios kompensacijos ar paslaugos mainais.

               (122)

               Be to, EEB akcijas galėjo panaudoti savo finansinei būklei pagerinti, ypač kaip savo ekonominės veiklos garantiją.

               (123)

               Kitokia situacija yra su už akcijas gautais dividendais, kurie nebuvo panaudoti ekonominei veiklai. Todėl, išskyrus atitinkamus dividendus, 1998 m. RWE akcijų atžvilgiu EEB turi būti laikoma įmone.

               (124)

               Kadangi 1998 m. RWE akcijų (išskyrus dividendus) atžvilgiu EEB turi būti laikoma įmone, būtina nustatyti, ar perduotos akcijos jai galėjo suteikti kokį nors pranašumą. Kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, pranašumas – tai bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės intervencijos (33).

               (125)

               Viešųjų įstaigų (įskaitant valstybines įmones) vykdomais ekonominiais sandoriais kitai sandorio šaliai nesuteikiama jokio pranašumo, todėl jie nelaikomi valstybės pagalba, jeigu tie sandoriai vykdomi įprastomis rinkos sąlygomis (34). Šiuo požiūriu Sąjungos teismai yra nustatę „rinkos ekonomikos investuotojo principą“. Siekiant nustatyti, ar viešojo sektoriaus institucijos ekonominė operacija yra pagalba, būtina patikrinti, ar privatus panašaus dydžio investuotojas, vykdantis veiklą įprastomis rinkos sąlygomis, panašiomis aplinkybėmis galėtų būti paskatintas padaryti nagrinėjamą investiciją (35).

               (126)

               Kaip nurodyta 66 konstatuojamojoje dalyje, Vokietija teigė, jog Emslando apskritis veikė kaip rinkos ekonomikos investuotojas. Nagrinėjamuoju atveju apskritis perdavė akcijas nemokamai, nenustatydama pagalbos gavėjo, kas įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų įvykę. Vokietija nepateikė jokių įrodymų, kad mokesčių mokėjimo optimizavimo, kurio, kaip teigiama, siekė apskritis, nauda buvo didesnė nei 1998 m. akcijų rinkos vertė. Dėl mokesčių mokėjimo optimizavimo padidėjęs pranašumas bet kuriuo atveju esą buvo naudingas ne apskričiai, o EEB.

               (127)

               Apskritis perdavė apie 1 689 264,40 EUR vertės 37 630 RWE akcijų tikėdamasi, kad paskirstant 1,60 DM (apie 0,80 EUR) dividendus už vieną akciją tai suteiks apie 34 000 DM (maždaug 17 000 EUR) pajamų.

               (128)

               Perduodama šį turtą, apskritis nesirėmė jokiu verslo planu, pagal kurį rinkos ekonomikos investuotojas būtų galėjęs numatyti priimtiną pelningumą (36). Priešingai – akcijos buvo perduotos nemokamai.

               (129)

               Todėl Komisija prieina prie išvados, kad 1998 m. RWE akcijos buvo perduotos nesilaikant įprastų rinkos sąlygų, todėl neatitiko „rinkos ekonomikos investuotojo principo“.

               (130)

               Vadinasi, perdavimas suteikė pranašumą. Pats akcijų turėjimo faktas gali pagerinti finansinę EEB būklę (akcijos gali būti parduotos arba panaudotos kaip užstatas).

               (131)

               1998 m. perdavusi RWE akcijas apskritis faktiškai atsisakė potencialių pajamų, kurias būtų galėjusi gauti pardavusi šias akcijas ar jas panaudojusi kaip užstatą, ir jas suteikė EEB (nors nagrinėjamuoju laikotarpiu ji už šias akcijas negavo jokių dividendų). Kadangi 1998 m. akcijos EEB balanso ataskaitoje nurodytos kaip turtas, EEB gali jomis laisvai disponuoti arba naudoti kaip užstatą. Šiuo klausimu Komisija konstatuoja, jog apskritis perduodama akcijas nenustatė jokių aiškių sąlygų, pvz., kad akcijų negalima parduoti arba naudoti kaip užstato.

               (132)

               Kadangi 1998 m. akcijų perdavimas ir nuosavybės teisė gali būti naudingi EEB ekonominei veiklai, Komisija daro išvadą, kad EEB kaip įmonei pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį buvo suteiktas atrankinis pranašumas.

         7.2.1.2.
         Valstybės ištekliai ir priemonės priskyrimas valstybei

               (133)

               1998 m. akcijos buvo turtas, kuriuo iki tol visiškai galėjo naudotis apskritis kaip viešojo administravimo vietos savivaldos institucija. Vadinasi, jos yra valstybės ištekliai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Jos buvo perduotos EEB apskrities sprendimu, todėl priskirtinos valstybei pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

         7.2.1.3.
         Konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

               (134)

               Kelios valstybės narės nusprendė nuo 1995 m. atverti tam tikras transporto rinkas kitose valstybėse narėse įsteigtų įmonių konkurencijai, tad kelios įmonės jau teikia miesto, vietos arba regioninio transporto paslaugas už savo valstybės ribų (37). Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, TLL išduodami pagal Vokietijos teisės aktų normas konkurenciniu pagrindu, o EEB turi tokį TLL. Turimos 1998 m. RWE akcijos gali iškraipyti keleivių autobusų transporto paslaugų konkurenciją, nes taip pagerinama bendra finansinė EEB būklė.

               (135)

               Be to, įmonei, kuri vykdo veiklą konkurencijai atviroje rinkoje, suteiktas pranašumas paprastai laikomas darančiu poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Iš tiesų, „jeigu valstybės finansinė pagalba [sustiprina] įmonės padėtį, palyginti su kitomis įmonėmis, konkuruojančiomis Bendrijos vidaus prekyboje, <…> manoma, kad minėta pagalba paveikė tokią prekybą“ (38). Manytina, kad 1998 m. akcijų perdavimas gali daryti įtaką konkurencijai tarp valstybių narių, nes jis sustiprino EEB padėtį rinkoje, todėl jai atsirado daugiau galimybių įsigyti TLL.

               (136)

               1998 m. akcijų perdavimas galėjo iškraipyti rinką ir EEB ekonominės veiklos atžvilgiu padaryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

         7.2.1.4.
         Išvada

               (137)

               Remdamasi pirmesniais svarstymais, Komisija daro išvadą, kad 1998 m. akcijų perdavimas EEB laikytinas valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Todėl Komisija privalo išnagrinėti, ar ši priemonė gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka.

               (138)

               Kita vertus, EEB perduotų RWE akcijų dividendai nėra laikytini valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

         7.2.2.   MOKYKLOS TRANSPORTAS (3 IR 4 SKILTYS)

               (139)

               Visų pirma reikia patikrinti, ar EEB mokyklos transporto Emslando apskrityje organizavimo požiūriu gali būti laikoma įmone. Kaip jau nurodyta 119 konstatuojamojoje dalyje, remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, įmonės sąvoka apima bet kurį ekonominę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinį statusą ar finansavimo būdus (39). Taigi tai, kaip klasifikuojamas konkretus subjektas, visiškai priklauso nuo jo veiklos pobūdžio.

               (140)

               Jei subjektas vykdo įvairias veiklas, kurių dalis laikytina ekonominėmis, o dalis – neekonominėmis, kiekviena iš jų turi būti vertinama atskirai tuo atveju, kai jas galima vieną nuo kitos atskirti (40). Tai, kad įmonė vykdo ekonominę veiklą, nebūtinai reiškia, jog ji turi būti laikoma įmone visų šių veiklų atžvilgiu.

               (141)

               Vokietijos institucijos aiškino, kad EEB tiesiog perduodavo iš Emslando apskrities gautas sumas autobusų transporto bendrovėms, teikiančioms tiek integruoto mokyklos transporto, tiek moksleivių nereguliariojo transporto paslaugas. Bendrai įvertinus kasmetinius apskrities mokėjimus EEB, taip pat EEB atliktus mokėjimus kartu su Vokietijos pateiktu auditoriaus raštu iš tiesų paaiškėja, kad EEB sąskaitos buvo tikrinamos, o gautos išmokos ir padaryti mokėjimai tarpusavyje sutapo. Vadinasi, EEB ne vykdė ekonominę veiklą, o veikė kaip tarpinė administravimo įstaiga, t. y. kaip valstybės institucijų tąsa.

               (142)

               Todėl Komisija prieina prie išvados, kad EEB mokyklos transporto organizavimo Emslando apskrityje atžvilgiu nebuvo įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Kadangi turi būti tenkinami visi SESV 107 straipsnio 1 dalyje išvardyti kriterijai, Komisija daro išvadą, kad 3 ir 4 skiltyse nurodytas mokyklos transporto organizavimo finansavimas nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

         7.2.3.   DOTACIJOS VTP SUDARYTI (5 SKILTYJE)

               (143)

               Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija jau buvo padariusi išvadą, kad EEB vykdomas VTP projekto, skirto apskrities tarybai patvirtinti, parengimas nėra ekonominė veikla.

               (144)

               Skundo pateikėjų pateikta papildoma informacija šios išvados nepakeičia. Pagal NNVG 2 straipsnio 2 dalį ir 6 straipsnį faktiškai viešojo transporto paslaugų teikimas yra viešoji užduotis. Kaip ši viešoji užduotis vykdoma, turi būti nustatyta VTP. Tad VTP yra esminė politinių apskrities užduočių, kurios buvo perduotos EEB, dalis.

               (145)

               Todėl sprendime pradėti procedūrą buvo pareikšta abejonių, ar su VTP susijusios išlaidos buvo dengiamos tinkamai. Iš Vokietijos institucijų pateiktos informacijos matyti, kad sumos, kurias apskritis skyrė siekdama finansuoti VTP, apsiribojo atsiradusiomis materialinėmis sąnaudomis (taip pat žr. 43 konstatuojamąją dalį), tai buvo tik viena iš EEB personalo užduočių ir nebuvo padengtos jokios papildomos personalo sąnaudos.

               (146)

               Todėl Komisija patvirtina, kad EEB VTP sudarymo atžvilgiu nebuvo įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Kadangi turi būti tenkinami visi SESV 107 straipsnio 1 dalyje išvardyti kriterijai, Komisija daro išvadą, kad 5 skiltyje nurodytos priemonės nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

         7.2.4.   EMSLANDO JUDUMO CENTRO FINANSAVIMAS (NURODYTA 5 IR 6 SKILTYSE)
   7.2.4.1.
         Atrankinis ekonominis pranašumas vienai įmonei

               (147)

               Visų pirma reikia patikrinti, ar EEB MZE finansavimo atžvilgiu gali būti laikoma įmone. Kaip jau nurodyta 119 konstatuojamojoje dalyje, remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, įmonės sąvoka apima bet kurį ekonominę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinį statusą ar finansavimo būdus (41). Taigi tai, kaip klasifikuojamas konkretus subjektas, visiškai priklauso nuo jo veiklos pobūdžio.

               (148)

               Priimant sprendimą pradėti procedūrą nebuvo aišku, kad MZE buvo įsteigtas gerokai anksčiau nei EEB ir kad Žemutinės Saksonijos federacinė žemė šiai informacijos tarnybai priskyrė savo viešojo transporto srities užduotis. Apskritis 1995 m. liepos 31 d. nusprendė atidaryti judumo centrą ir pasiūlyti visuomenei viešojo transporto informacijos tarnybą. Apskritis šią užduotį perdavė EEB tik ją įsteigusi 1997 m. sausio 1 d. Tai yra aiškiai nustatyta EEB įstatuose.

               (149)

               Iš NNVG 2 straipsnio 2 dalies ir 6 straipsnio matyti, kad viešojo transporto paslaugų teikimas yra viešosios užduotys. Kaip ši viešoji užduotis vykdoma, turi būti nustatyta VTP. Emslando apskrities VTP laikomasi nuomonės, kad prieiga prie išsamios ir aktualios MZE teikiamos informacijos apie viešojo transporto paslaugas yra esminė ir neatskiriama šių viešųjų užduočių sudedamoji dalis.

               (150)

               Kaip nurodyta pirmiau (žr. 47 konstatuojamąją dalį), Komisija pažymi, kad MZE teikia informaciją nemokamai ir kad padengiamos tik materialinės ir personalo sąnaudos, kurias ji turėjo dengti jau iki tol. Nebuvo numatytas joks pelno dydis. Komisija konstatuoja, jog abejotina, ar rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis ekonominės veiklos vykdytojas informacijos paslaugas teiktų taip, kaip jas teikia judumo centras.

               (151)

               Komisija taip pat nurodo, jog paaiškėjo, kad MZE situacija yra kitokia, nei aprašyta sprendime pradėti procedūrą minėtoje byloje N 604/05, Landkreis Wittenberg, K(2005) 1847 galutinis. Byloje Wittenberg autobusų transporto bendrovės gavo viešųjų lėšų, kurios apskrities mastu buvo numatytos judumo centrui. Autobusų transporto bendrovės Vitenbergo apskrityje mokėjo už judumo centrą. Gavusios viešąjį finansavimą, autobusų transporto bendrovės buvo atleistos nuo išlaidų, kurias jos paprastai būtų turėjusios padengti, todėl pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį tai buvo joms suteiktas pranašumas. Šiuo konkrečiu atveju MZE patenka į EEB finansinės atsakomybės sritį kaip subjektas, vykdantis viešąsias užduotis, kurios iki tol buvo vykdomos kaip viešojo administravimo veiklos dalis.

               (152)

               Tačiau atsižvelgiant į MZE veiklos pobūdį negalima visiškai atmesti galimybės, jog šią veiklą bent iš principo gali vykdyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis ekonominės veiklos vykdytojas.

               (153)

               Remdamasi informacija, kurią pateikė Vokietija ir trečiosios šalys po sprendimo pradėti procedūrą, Komisija negali įvertinti, ar šiuo konkrečiu atveju MZE valdymas yra ekonominė veikla, o EEB, teikdama šias paslaugas, veikė kaip įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

               (154)

               Tuo atveju, kai EEB turėtų būti laikoma įmone, dėl šių paslaugų jai suteiktos valstybės lėšos būtų laikomos pranašumu, jei valstybė būtų elgusis ne kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis ekonominės veiklos vykdytojas, bet tai atrodo mažai tikėtina.

         7.2.4.2.
         Valstybės ištekliai ir priemonės priskyrimas valstybei

               (155)

               Nustatyta, kad apskritis nusprendė finansuoti MZE. Vadinasi, MZE finansuojamas iš valstybės lėšų, todėl šis sprendimas priskirtinas valstybei pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

         7.2.4.3.
         Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

               (156)

               Jei MZE būtų faktiškai vykdęs ekonominę veiklą, EEB būtų vykdžiusi veiklą informacijos apie viešojo transporto paslaugas teikimo rinkoje, kuri iš esmės yra atvira konkurencijai. Remdamasi turima informacija ir atsižvelgdama į vietinį MZE siūlomos paslaugos pobūdį, Komisija negali nustatyti, kad MZE finansavimas galėtų daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

         7.2.4.4.
         Išvada

               (157)

               Dėl šių priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad, remiantis tyrimu, neįmanoma prieiti prie vienareikšmiškos išvados, ar MZE finansavimas yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Tačiau dėl toliau išvardytų priežasčių Komisija bet kuriuo atveju laikosi nuomonės, kad jei MZE finansavimas yra valstybės pagalba, ji yra suderinama su vidaus rinka.

         7.2.5.   TRANSPORTO PRIEMONIŲ ĮSIGIJIMO FINANSAVIMAS (NURODYTA 6 SKILTYJE)
   7.2.5.1.
         Atrankinis ekonominis pranašumas vienai įmonei

               (158)

               Visų pirma reikia patikrinti, ar EEB transporto priemonių įsigijimo atžvilgiu gali būti laikoma įmone (žr. pirmesnę 117 konstatuojamąją dalį). Šiuo klausimu Komisija visų pirma konstatuoja, kad EEB įsigijo transporto priemones apskrities pavedimu, būtent vadovaudamasi apskrities sprendimu, kuriuo Emslande pradedama teikti autobusų iškvietimo paslauga. EEB, sudariusi sutartis ir taikydama skaidrias Emslando apskrities nustatytas sąlygas, leido autobusus naudoti trečiosioms šalims. Autobusus naudojo trečiosios šalys, o ne pati EEB. Todėl EEB veikė kaip tarpinė administracinė viešojo transporto paslaugos įstaiga. Ji koordinavo autobusų iškvietimo paslaugos teikimą pagal įstatuose jai priskirtas viešojo transporto prievoles (žr. 14 konstatuojamąją dalį).

               (159)

               Vadinasi, būtų galima prieiti išvadą, kad EEB nevykdė jokios ekonominės veiklos, todėl šiuo klausimu nebuvo įmonė; kita vertus, Emslando apskritis bendrovei EEB nemokamai suteikė turto be jokių aiškių apribojimų EEB šį turtą panaudoti savo ekonominei veiklai. EEB įsigijo penkis autobusus, kurių rinkos vertė yra 685 513,46 EUR, neprivalėdama padengti išlaidų. Šie autobusai EEB balanso ataskaitoje nurodyti kaip turtas ir iš esmės gali būti laisvai naudojami jos ekonominei veiklai vykdyti. Nors apskritis įmonę EEB įpareigojo įsigyti autobusus konkrečiam tikslui, būtent autobusų iškvietimo sistemos plėtrai, bendrovei EEB nebuvo nustatyta jokių aiškių apribojimų, kad autobusus galima naudoti tik autobusų iškvietimo sistemai.

               (160)

               Disponavimas autobusais esą buvo naudingas EEB ekonominei veiklai, nes taip buvo pagerinta EEB finansinė būklė. Komisija prieina išvadą, jog negalima atmesti galimybės, kad šių priemonių įsigijimo finansavimas EEB kaip įmonei suteikė atrankinį pranašumą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

         7.2.5.2.
         Valstybės ištekliai ir priemonės priskyrimas valstybei

               (161)

               Įsigytos priemonės finansuotos iš apskrities, kuri yra vietos savivaldos viešojo administravimo institucija, išteklių. Vadinasi, priemonės buvo įsigytos iš valstybės išteklių pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Priemonių įsigijimo finansavimas vienareikšmiškai buvo apskrities sprendimas, todėl jis priskirtinas valstybei pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

         7.2.5.3.
         Konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

               (162)

               Kaip minėta, penkių autobusų įsigijimo finansavimas suteikė EEB atrankinį pranašumą, nes tai galėjo būti naudinga EEB ekonominei veiklai. Be viešųjų užduočių, EEB vykdo ir ekonominę veiklą (taip pat žr. 118 konstatuojamąją dalį).

               (163)

               Pagerėjus EEB bendrai finansinei būklei, EEB transporto priemonė gali suteikti galimybę iškraipyti rinką ir, EEB vykdant ekonominę veiklą, kuri yra atvira konkurencijai tarp valstybių narių, padaryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

         7.2.5.4.
         Išvada

               (164)

               Dėl šių priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad negalima atmesti prielaidos, jog penkių autobusų įsigijimo finansavimas bendrovei EEB yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Todėl Komisija privalo išnagrinėti, ar ši priemonė gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka.

         7.2.6.   IŠVADA DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMO IR JOS PAGRĮSTUMO

               (165)

               Dėl nurodytų priežasčių negalima atmesti galimybės, kad 1998 m. perduotos RWE akcijos, MZE finansavimas ir iškviečiamųjų autobusų įsigijimo finansavimas yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

               (166)

               Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės turi laiku informuoti Komisiją apie visus ketinimus suteikti ar pakeisti pagalbą ir negali savo pasiūlytų priemonių įgyvendinti tol, kol nepriimamas galutinis sprendimas, išskyrus atvejus, kai nagrinėjamai pagalbai pranešimo prievolė netaikoma. Komisija, kaip ir anksčiau, konstatuoja, kad priemiestiniam ir regioniniam autobusų transportui Vokietijoje yra pritaikyta Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 taikymo srities išimtis pasinaudojus šiame reglamente numatyta pasirinkimo galimybe (42) ir pritaikius Reglamento (EEB) Nr. 1107/70 3 straipsnio 2 dalį. Kadangi Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 netaikomas, nagrinėjamoms priemonėms negalėjo būti pritaikyta išimtis pagal šį reglamentą.

               (167)

               Komisija laikosi nuomonės, kad tiek, kiek minėtos priemonės yra valstybės pagalba, Vokietija nesilaikė SESV 108 straipsnio 3 dalies reikalavimų (43).

         7.3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

               (168)

               Kadangi 1998 m. perduotos RWE akcijos yra valstybės pagalba ir kadangi negalima atmesti galimybės, kad MZE ir iškviečiamųjų autobusų įsigijimo parama yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, Komisija, vykdydama kitą procedūros etapą, privalo nustatyti, ar nagrinėjama pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka remiantis Sutartyje numatytomis išimtimis. Laikomasi prielaidos, kad visos minėtos nagrinėjamos priemonės kompensuoja tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su transporto koordinavimo reikmėms skirtos viešosios paslaugos sąvoka.

               (169)

               SESV 93 straipsnyje nustatyta: „Valstybės pagalba yra suderinama su Sutartimis, jei ji skirta transporto koordinavimo reikmėms arba jei ji kompensuoja tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka“. Šis straipsnis yra lex specialis SESV 106 ir 107 straipsnių atžvilgiu. Pagal Teisingumo Teismo praktiką (44) sausumos transporto srities veiklai teikiamą pagalbą galima laikyti suderinama pagal SESV 93 straipsnį tik aiškiai nustatytais atvejais, nepažeidžiant bendrų Sąjungos interesų.

               (170)

               Vokietija nenurodė jokių priežasčių, kodėl priemonės yra suderinamos, nes laikomasi nuomonės, kad nė viena iš priemonių nėra valstybės pagalba. Sprendime pradėti procedūrą buvo pareikšta abejonių dėl suderinamumo pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1107/70, Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69, taip pat SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Kadangi nagrinėjamos priemonės kompensuoja tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su transporto koordinavimo reikmėms skirtos viešosios paslaugos sąvoka, jos patenka į Reglamento (EEB) Nr. 1107/70 taikymo sritį; Reglamento 3 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybė tikrinti tam tikrų įsipareigojimų, siejamų su transporto koordinavimo reikmėms skirtos viešosios paslaugos sąvoka, kompensavimą vežėjui arba veiklai, kuriai netaikomas Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69. Tiek Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69, tiek Reglamentas (EEB) Nr. 1107/70 buvo panaikinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 (45). Pagalba, kuri anksčiau pateko į Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 taikymo sritį, šiuo metu gali būti tikrinama pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, kita vertus, pagalba tam tikriems įsipareigojimams, siejamiems su transporto koordinavimo reikmėms skirtos viešosios paslaugos sąvoka, ar šios pagalbos suderinamumas šiuo metu gali būti tikrinami tiesiogiai pagal SESV 93 straipsnį.

               (171)

               Išsamumo tikslais nagrinėjamų priemonių suderinamumas tikrinamas tiek pagal sprendimo priėmimo metu, tiek pagal lėšų išmokėjimo metu galiojusias nuostatas. Dėl šios priežasties tikrinamas suderinamumas su SESV 93 straipsniu ir Reglamento (EEB) Nr. 1107/70 3 straipsnio 2 dalimi, kaip išdėstyta 172 ir paskesnėje, taip pat 212 ir paskesnėje konstatuojamosiose dalyse.

         7.3.1.   SUDERINAMUMO SU SESV 93 STRAIPSNIU TIKRINIMAS

               (172)

               Remiantis Teisingumo Teismo praktika, pagalba transportui pagal 93 straipsnį yra suderinama su SESV tik gerai apibrėžtais atvejais ir jeigu ji nekenkia bendriems Bendrijos interesams. SESV 93 straipsnyje vartojamos sąvokos „transporto koordinavimas“ reikšmė apima ne tik paprastą ekonominės veiklos plėtros palengvinimo faktą. Į ją įeina valdžios institucijų intervencija, kuria siekiama transporto sektoriaus raidą pakreipti bendrus interesus atitinkančia linkme.

               (173)

               Vykdant „koordinavimą“ transporto sektoriuje, gali kilti ekonominių problemų, pvz., jungiant skirtingus transporto tinklus. Šiuo pagrindu Komisija jau yra patvirtinusi valstybės pagalbą pagal SESV 93 straipsnį (46).

               (174)

               Šiuo konkrečiu atveju RWE akcijos buvo perduotos EEB, kad ji galėtų vykdyti viešąsias užduotis, susijusias su viešojo keleivinio vietos transporto planavimu ir koordinavimu. Šiomis užduotimis, kurios išvardytos EEB įstatų 3 straipsnyje (taip pat žr. 14 konstatuojamąją dalį), laikomas VTP sudarymas Emslando apskričiai, MZE valdymas ir mokyklos transporto organizavimas. Visos šios paslaugos yra transporto koordinavimo dalis.

               (175)

               Tiek, kiek MZE finansavimas laikomas valstybės pagalba, Komisija laikosi nuomonės, kad priemonės tikslas yra informacijos apie viešojo transporto priemones koordinavimas.

               (176)

               Vertindama iškviečiamuosius autobusus, Komisija konstatuoja, jog nagrinėjama priemonė yra skirta transporto priemonėms įsigyti ir tik tam, kad šios priemonės būtų suteiktos tikriesiems transporto paslaugų teikėjams. EEB transporto paslaugą įsteigė ir koordinavo, tačiau pati jos nevaldė.

               (177)

               Komisija konstatuoja, kad visų šių priemonių tikslas buvo suteikti galimybę EEB įvykdyti tam tikras viešojo transporto srities užduotis, kurias anksčiau vykdė apskrities administravimo institucijos. Iš tiesų tikrinant, ar buvo suteikta valstybės pagalba pagal 107 straipsnio 1 dalį, priemonės tikslas neaktualus (kai reikšmingas yra priemonės poveikis), tačiau tikrinant šių priemonių suderinamumą su vidaus rinka į tikslą turi būti atsižvelgta.

               (178)

               Vadovaujantis vyraujančia sprendimų priėmimo praktika, pagalba transportui koordinuoti pagal SESV 93 straipsnį laikoma suderinama su vidaus rinka, jei yra įvykdytos šios sąlygos:

                           —

                           pagalba atitinka aiškiai apibrėžtą bendrojo intereso tikslą,

                           —

                           pagalba yra būtina ir daro skatinamąjį poveikį,

                           —

                           pagalba yra proporcinga,

                           —

                           nagrinėjama infrastruktūra yra atvira visiems naudotojams be jokios diskriminacijos,

                           —

                           dėl pagalbos negali atsirasti konkurencijos iškraipymų, kurie prieštarautų bendrajam interesui.

         7.3.1.1.
         Aiškiai apibrėžtas bendrojo intereso tikslas

   7.3.1.1.1.   1998 m. akcijos

               (179)

               Kaip aprašyta pirmiau, RWE akcijos buvo perduotos apskrities sprendimu perimti įmonę EE. Įmonė EE anksčiau vykdė viešojo keleivinio vietos transporto planavimo ir koordinavimo viešąją užduotį kaip apskrities administravimo funkciją. Kad EEB galėtų vykdyti veiklą, jai turėjo būti suteiktas pradinis balansas. Pagal įstatų 3 straipsnį EEB užduotys apima VTP sudarymą Emslando apskričiai, MZE valdymą ir mokyklos transporto organizavimą. Visos šios užduotys gali būti traktuojamos kaip apskrities viešojo vietos transporto plėtros dalis, vadinasi, jos gali būti laikomos reikalingomis transportui koordinuoti.

               (180)

               Tačiau Komisija savo išvadoje nurodo, kad 1998 m. akcijų perdavimas ir disponavimas jomis teisiškai neturi jokio ryšio su šiomis veiklomis. Vokietijos Federacinė Respublika įrodė, kad akcijos iki šiol faktiškai nebuvo panaudotos kitai veiklai.

               (181)

               Tačiau išlieka pavojus, kad EEB šias akcijas realizuos ir lėšas, gautas pardavus arba panaudojus šias akcijas, panaudos kaip užstatą kitų sričių ekonominei veiklai.

               (182)

               Kadangi EEB vis dar priklauso šios akcijos, galima atmesti galimybę, kad tyrimo laikotarpiu pardavimo pajamos buvo panaudotos ekonominei veiklai.

               (183)

               Jei EEB šias 1998 m. akcijas ateityje panaudotų tokiems tikslams, galėtų būti laikoma, kad šios akcijos buvo perduotos ne tik siekiant padėti vykdyti transporto koordinavimo veiklą. Vadinasi, pirmoji pagalbos pagal SESV 93 straipsnį suderinamumo sąlyga yra įvykdoma tik tada, kai EEB 1998 m. akcijų nepanaudoja ekonominei veiklai, kuri nėra viešoji užduotis, finansuoti. Todėl Komisija privalo nustatyti sąlygą, kad 1998 m. akcijų perdavimo suderinamumas su vidaus rinka priklauso nuo šių akcijų panaudojimo (žr. toliau).

         7.3.1.1.2.   Emslando judumo centras

               (184)

               Kaip minėta 47 konstatuojamojoje dalyje, apskritis 1995 m. liepos 31 d. nusprendė atidaryti judumo centrą ir pasiūlyti visuomenei viešojo transporto informacijos tarnybą. Apskritis perdavė šią užduotį bendrovei EEB ją įsteigdama 1997 m. sausio 1 d. MZE valdymas yra viena iš su viešojo keleivinio vietos transporto planavimu ir koordinavimu susijusių užduočių, priskirtų EEB jos įstatuose.

               (185)

               Pagal NNVG 2 straipsnio 2 dalį ir 6 straipsnį viešojo transporto paslaugų teikimas yra viešoji užduotis. Kaip ši viešoji užduotis vykdoma, turi būti nustatyta VTP. Emslando apskrities VTP laikomasi nuomonės, kad prieiga prie išsamios ir aktualios MZE teikiamos informacijos apie viešojo transporto paslaugas yra esminė ir neatskiriama šių viešųjų užduočių sudedamoji dalis.

               (186)

               MZE valdymas padeda efektyviai ir sklandžiai panaudoti viešojo transporto priemones ir taip padeda siekti bendrojo intereso tikslo.

         7.3.1.1.3.   Iškviečiamieji autobusai

               (187)

               Emslando apskritis nusprendė išplėsti rajono autobusų iškvietimo sistemą dėl dviejų skirtingų priežasčių (47), t. y. siekdama:

                           —

                           pagerinti stočių pasiekiamumą iš regiono miestų ir kaimų,

                           —

                           optimizuoti susisiekimą miestuose ir kaimuose.

               (188)

               Iškviečiamieji autobusai naudojami vietos transporto paslaugų teikimo laiku viešojo transporto maršrutų trasose, siekiant tuo metu pagerinti viešojo transporto pasiūlą. Iškviečiamieji autobusai yra patogūs asmenims su neįgaliųjų ir vaikų vežimėliais.

               (189)

               Komisija pastaraisiais metais tam tikruose strategijų dokumentuose jau pabrėžė, kaip svarbu gerinti įvairiarūšio transporto jungtis. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (48) numatytose 2013 m. Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairėse nustatyta, kad vienas iš pagrindinių jų tikslų yra visų transporto rūšių optimalus integravimas ir tarpusavio susiejimas. Įvairiarūšio transporto jungtys miestuose ir kaimuose taip pat padeda kurti efektyvią transporto sistemą. Dažniau kursuojančios potencialiai prieinamos plačios aprėpties viešojo transporto priemonės atitinka Emslando apskrities gyventojų interesus, nes tai yra mažiau apgyvendinta Vokietijos vietovė. Todėl autobusų iškvietimo sistemos koordinavimas gali būti laikomas pagalba siekiant bendrojo intereso tikslo.

               (190)

               Kaip ir 1998 m. akcijoms, disponavimui iškviečiamaisiais autobusais galioja ta pati nuostata, kad jei jie EEB ekonominei veiklai galėtų suteikti pranašumą, šių autobusų finansavimas nebebūtų tik pagalba siekiant transporto koordinavimo tikslo. Todėl pirmoji pagalbos pagal SESV 93 straipsnį suderinamumo sąlyga yra įvykdoma tik jei EEB iškviečiamųjų autobusų nenaudoja savo ekonominei veiklai. 2012 m. lapkričio 5 d. nuomonėje Vokietija patvirtino, kad iškviečiamieji autobusai tyrimo laikotarpiu iš esmės buvo naudojami autobusų iškvietimo paslaugai teikti, o EEB vieno autobuso pardavimo pajamas perdavė apskričiai. Vokietijos institucijos patvirtino, kad tie patys principai galios ir ateityje. Remdamasi šiuo Vokietijos įsipareigojimu Komisija konstatuoja, kad iškviečiamųjų autobusų finansavimas buvo skirtas tik transporto koordinavimo tikslui siekti.

         7.3.1.2.
         Pagalbos būtinumas ir skatinamasis poveikis

   7.3.1.2.1.   1998 m. akcijos

               (191)

               1998 m. akcijų perdavimas (kartu su kitomis priemonėmis, tokiomis kaip pradinis investuotas kapitalas, kuris nėra šio sprendimo objektas) apskritai sudarė sąlygas egzistuoti EEB. Be šios priemonės EEB nebūtų galėjusi vykdyti jai priskirtų viešojo keleivinio vietos transporto planavimo ir koordinavimo viešųjų užduočių. Vadinasi, tokia pagalba kaip 1998 m. akcijų perdavimas yra reikalinga tam, kad būtų galima įgyvendinti pirmiau aprašytą bendrojo intereso tikslą, ir turi skatinamąjį poveikį.

         7.3.1.2.2.   Emslando judumo centras

               (192)

               Apskrities taryba, 1995 m. liepos mėn. steigdama MZE, buvo konstatavusi, kad lengvai prieinamos informacijos apie kelionių galimybes nebuvimas yra didelis viešojo transporto Emslando apskrityje trūkumas. Rinkoje Emslando apskrityje nebuvo jokių panašių plataus masto paslaugų. Gyventojai neturėjo mokėti MZE už informacijos teikimą, tad dėl šios veiklos EEB pajamos nepadidėjo ir ji nebūtų galėjusi iš jų padengti atitinkamų valdymo išlaidų. Todėl Komisija konstatuoja, kad pagalba MZE valdyti buvo reikalinga ir turėjo skatinamąjį poveikį.

         7.3.1.2.3.   Iškviečiamieji autobusai

               (193)

               Tikrindama pagalbos būtinybę ir skatinamąjį poveikį Komisija atsižvelgia į tai, kad neparūpinus iškviečiamųjų autobusų projektas finansiškai nebūtų buvęs perspektyvus. 2006 m. vasario 8 d. apskrities tarybos posėdyje buvo aiškiai nurodyta, kad autobusų iškvietimo sistema turi būti išplečiama nedarant poveikio tuo metu jau veikiančiai autobusų iškvietimo sistemai. Autobusų iškvietimo sistema turėjo būti įdiegta tik tuose rajonuose, kuriuose kitos sistemos ekonomiškai būtų neperspektyvios.

               (194)

               EEB įsigijo autobusus apskrities vardu ir, sudariusi sutartis ir taikydama skaidrias Emslando apskrities nustatytas sąlygas, leido autobusus naudoti trečiosioms šalims. Trečiosios šalys gavo autobusus nemokamai, o EEB, suteikusi šiuos autobusus, negavo jokių nuomos ir kitų pajamų, iš kurių būtų galėjusi finansuoti autobusų įsigijimą. Autobusus naudojo subrangovai ir trečiosios šalys, o ne pati EEB. Vadinasi, EEB ir šiuo atveju negavo jokių pajamų iš ekonominio iškviečiamųjų autobusų naudojimo. EEB veikė kaip viešojo transporto paslaugos tarpinė administracinė įstaiga. Ji koordinavo autobusų iškvietimo paslaugos teikimą pagal įstatuose jai nustatytas viešojo transporto pareigas (žr. 14 konstatuojamąją dalį). Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad EEB suteikta pagalba autobusų iškvietimo sistemai plėtoti buvo reikalinga ir turėjo skatinamąjį poveikį.

         7.3.1.3.
         Pagalbos proporcingumas

   7.3.1.3.1.   1998 m. akcijos

               (195)

               Komisija primena, kad EEB nepasiliko dividendų, gautų už 1998 m. akcijas. Jie buvo arba panaudoti mokyklos transportui apmokėti (vadinasi, panaudoti vietoj apskrities lėšų), arba perduoti apskričiai. Taigi reikia laikytis prielaidos, kad 1998 m. akcijų rinkos vertė mažės tol, kol bus taikomas reikalavimas grąžinti dividendus apskričiai, nes dėl šio reikalavimo šių akcijų vertė krenta.

               (196)

               Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad pagalba, suteikta 1998 m. akcijomis, apsiribojo būtiniausiu minimumu, kurio reikia, kad EEB galėtų vykdyti savo viešąsias užduotis, susijusias su transporto koordinavimu, vadinasi, yra proporcinga siekiamam tikslui.

         7.3.1.3.2.   Emslando judumo centras

               (197)

               Kaip minėta (žr. 77 konstatuojamąją dalį), apskritis padengė išlaidas, kurias faktiškai patyrė EEB valdydama MZE, nenumačiusi jokio pelno dydžio. Komisija laikosi nuomonės, kad pagalba, suteikta kaip priemonė, apie kurią pranešta, yra proporcinga.

         7.3.1.3.3.   Iškviečiamieji autobusai

               (198)

               Vertindama pagalbos proporcingumą, Komisija atsižvelgia į šiuos aspektus:

                           —

                           EEB įsigijo autobusus apskrities vardu ir jai buvo padengtos faktinės išlaidos,

                           —

                           EEB negauna jokių pajamų už tai, kad trečiosioms šalims leidžia naudoti iškviečiamuosius autobusus,

                           —

                           jei EEB nepavyktų rasti trečiųjų šalių, suinteresuotų eksploatuoti iškviečiamuosius autobusus, šie autobusai atitektų apskričiai,

                           —

                           nebeeksploatuojant iškviečiamųjų autobusų, jie parduodami, o pardavimo pajamos atitenka apskričiai.

               (199)

               Remdamasi šiais aspektais Komisija laikosi nuomonės, kad iškviečiamųjų autobusų finansavimo pagalba yra proporcinga.

         7.3.1.4.
         Pagalba, t. y. vykdoma veikla, prieinama visiems naudotojams be diskriminacijos.

   7.3.1.4.1.   1998 m. akcijos

               (200)

               EEB teikiamos transporto koordinavimo paslaugos yra viešosios užduotys, o ši veikla pagal apibrėžtį yra atvira visiems be diskriminacijos.

         7.3.1.4.2.   Emslando judumo centras

               (201)

               MZE visiems suinteresuotiems gyventojams teikia nemokamą informaciją. Be to, ji renka duomenis iš visų viešojo transporto paslaugų teikėjų, kurie nori šiuos duomenis pateikti. Viešųjų transporto paslaugų teikėjai neturi mokėti MZE už tai, kad MZE perduoda informaciją apie jų teikiamas paslaugas.

               (202)

               Iš to darytina išvada, kad galimybę naudotis nagrinėjama paslauga turi visi naudotojai be diskriminacijos.

         7.3.1.4.3.   Iškviečiamieji autobusai

               (203)

               EEB vienodomis sąlygomis leido autobusus eksploatuoti apskrities autobusų transporto bendrovėms, teikusioms viešojo transporto paslaugas. Šias sąlygas buvo nustačiusi Emslando apskritis. Apskritis autobusų transporto bendrovėms pateikė raštą, kuriame buvo nurodytos iškviečiamųjų autobusų teikimo naudoti sąlygos, tuo siekdama pareikšti savo interesus.

               (204)

               Jie buvo išnuomoti pagal standartinę sutartį (taip pat žr. 80 konstatuojamąją dalį), kurioje buvo nurodyta, kad vežėjai privalo padengti eksploatavimo ir priežiūros išlaidas, bet neturi mokėti jokio nuomos mokesčio. Autobusus naudojo subrangovai EEB maršrutų trasose, taip pat kitos autobusų transporto bendrovės savo pačių maršrutų trasose.

               (205)

               Pritarus apskričiai autobusai iš dalies buvo naudojami ir mokyklos transporto paslaugoms. Taip buvo naudojami visi penki iškviečiamieji autobusai.

               (206)

               Iš to darytina išvada, kad galimybę naudotis nagrinėjama infrastruktūra turėjo visi naudotojai be diskriminacijos.

         7.3.1.5.
         Dėl pagalbos neatsiranda konkurencijos iškraipymų, kurie prieštarautų bendrajam interesui.

   7.3.1.5.1.   1998 m. akcijos

               (207)

               1998 m. akcijų perdavimas finansiniu požiūriu tesuteikė galimybę įsteigti bendrovę EEB, kuri visų pirma vykdo viešąsias transporto koordinavimo užduotis. Priemonė neiškraipo konkurencijos, todėl neprieštarauja bendrajam interesui.

         7.3.1.5.2.   Emslando judumo centras

               (208)

               Kaip minėta, MZE vienodomis sąlygomis renka duomenis iš visų Emslando apskrityje veikiančių vežėjų ir šiuos duomenis nemokamai teikia gyventojams. Jis neiškraipo konkurencijos, kas prieštarautų bendrajam interesui.

         7.3.1.5.3.   Iškviečiamieji autobusai

               (209)

               Kaip minėta, Emslando apskritis nurodė išplėsti autobusų iškvietimo sistemą su sąlyga, kad ji nedarytų įtakos jau egzistavusiai autobusų iškvietimo sistemai ir būtų taikoma nepelningose maršrutų trasose. Kadangi šie autobusai buvo teikiami visiems suinteresuotiesiems asmenims vienodomis sąlygomis, manytina, kad papildomai nustatyti maršrutai nesukėlė konkurencijos iškraipymų, prieštaraujančių bendrajam interesui.

         7.3.1.6.
         Išvada ir sąlyga

               (210)

               Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad pagalba, suteikta 1998 m. akcijomis, iškviečiamieji autobusai ir MZE yra skirti bendrojo intereso tikslui pasiekti, yra būtini, proporcingi šiam tikslui ir nedaro tokio poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, kad jis prieštarautų bendrajam interesui.

               (211)

               Kaip nurodyta 178 ir paskesnėje konstatuojamosiose dalyse, 1998 m. akcijų perdavimas gali būti laikomas ne tik pagalba siekiant transporto koordinavimo tikslo, nes EEB, turėdama šias akcijas ir galimybę jomis laisvai disponuoti, gali įgyti pranašumą savo ekonominei veiklai, kuri nebūtinai naudinga transporto koordinavimo srityje. Kad ši priemonė atitiktų pirmąją suderinamumo sąlygą, EEB neturi teisės nei pasilikti už 1998 m. akcijas gautų dividendų, nei šių akcijų, jei jos būtų parduotos, pardavimo pajamų, nei jų panaudoti kaip užstato siekdama iš trečiųjų šalių gauti lėšų savo ekonominei veiklai. Komisija nustato, jog išvardytų dalykų turi būti laikomasi tam, kad 1998 m. akcijų perdavimas būtų suderinamas su vidaus rinka.

               (212)

               Remdamasi pirmesniais svarstymais, Komisija mano, kad šios priemonės yra suderinamos su SESV 93 straipsniu, jei laikomasi 1998 m. akcijų naudojimo sąlygų.

         7.3.2.   SUDERINAMUMO SU REGLAMENTU (EEB) Nr. 1107/70 PATIKRINIMAS

               (213)

               Reglamento (EEB) Nr. 1107/70 3 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybė tikrinti tam tikrų įsipareigojimų, siejamų su transporto koordinavimo reikmėms skirtos viešosios paslaugos sąvoka, kompensavimą vežėjui arba veiklai, kuriai netaikomas Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69.

               (214)

               Kaip ir pirmiau nurodytais atvejais, laikomasi prielaidos, kad vietiniam ir regioniniam autobusų transportui netaikomas Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 (49), bet taikytina Reglamento (EEB) Nr. 1107/70 3 straipsnio 2 dalis. Pagal šį reglamentą Emslando apskrities mokėjimai gali būti laikomi suderinamais su vidaus rinka, jei jie nepadengia nieko daugiau, tik tam tikras EEB vykdomos viešosios užduoties išlaidas. Toliau būtina patikrinti, ar EEB gavo proporcingą kompensaciją už savo užduočių vykdymą.

         7.3.2.1.
         1998 m. akcijos

               (215)

               Kaip aprašyta pirmiau, RWE akcijos buvo perduotos apskrities sprendimu perimti įmonę EE. Ši įmonė anksčiau vykdė viešojo keleivinio vietos transporto planavimo ir koordinavimo viešąsias užduotis kaip apskrities administravimo funkciją. Kad EEB galėtų vykdyti veiklą, jai turėjo būti suteiktas pradinis balansas. Pagal įstatų 3 straipsnį EEB užduotys apima VTP sudarymą Emslando apskričiai, MZE valdymą ir mokyklinio transporto organizavimą. Visos šios užduotys gali būti laikomos padedančiomis plėtoti apskrities viešąjį vietos transportą.

               (216)

               Be pajamų iš dividendų 1998 m. akcijų vertė mažėja, remiantis šių akcijų ekonomine verte, nurodyta EEB balanso ataskaitoje. Todėl Komisija laikosi nuomonės, jog pagalba, suteikta 1998 m. akcijomis, apsiribojo būtiniausiu minimumu, kurio reikia, kad EEB galėtų vykdyti savo viešąsias užduotis, vadinasi, kompensacijos permoka nebuvo suteikta.

         7.3.2.2.
         Emslando judumo centras

               (217)

               Kaip minėta 47 konstatuojamojoje dalyje, apskritis 1995 m. liepos 31 d. nusprendė atidaryti judumo centrą ir pasiūlyti visuomenei viešojo transporto informacijos tarnybą. Apskritis perdavė šią užduotį bendrovei EEB ją įsteigdama 1997 m. sausio 1 d. MZE valdymas yra viena iš užduočių, kuri bendrovei EEB buvo suteikta pagal jos įstatus.

               (218)

               Kaip minėta (žr. 77 konstatuojamąją dalį), apskritis padengė išlaidas, kurias faktiškai patyrė EEB valdydama MZE, nenumačiusi jokio pelno dydžio. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad pagalba, suteikta kaip priemonė, apie kurią pranešta, nesuteikia EEB kompensacijos permokos.

         7.3.2.3.
         Iškviečiamieji autobusai

               (219)

               Kaip minėta, Emslando apskritis nusprendė išplėsti rajono autobusų iškvietimo sistemą dėl dviejų skirtingų priežasčių (50), t. y. siekdama:

                           —

                           pagerinti stočių pasiekiamumą iš regiono miestų ir kaimų,

                           —

                           optimizuoti susisiekimą miestuose ir kaimuose.

               (220)

               Iškviečiamieji autobusai naudojami vietos transporto paslaugų teikimo laiku viešojo transporto maršrutų trasose, siekiant tuo metu pagerinti viešojo transporto pasiūlą. Iškviečiamieji autobusai yra patogūs asmenims su neįgaliųjų ir vaikų vežimėliais.

               (221)

               Vokietija patvirtino, kad iškviečiamieji autobusai visų pirma gali būti naudojami tik autobusų iškvietimo paslaugai teikti. Jei EEB privalo autobusus parduoti, ji turi pardavimo pajamas perduoti apskričiai (tai jau yra įvykę vieną kartą).

               (222)

               Dėl toliau nurodytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad kompensacijos permoka nebuvo suteikta:

                           —

                           EEB įsigijo autobusus apskrities vardu ir jai buvo padengtos faktinės išlaidos,

                           —

                           EEB negauna jokių pajamų už tai, kad trečiosioms šalims leidžia naudoti iškviečiamuosius autobusus,

                           —

                           jei EEB nepavyktų rasti trečiųjų šalių, suinteresuotų eksploatuoti iškviečiamuosius autobusus, šie autobusai atitektų apskričiai,

                           —

                           iškviečiamųjų autobusų nebeeksploatuojant, jie parduodami, o pardavimo pajamos atitenka apskričiai.

         7.3.2.4.
         Išvada ir išlyga

               (223)

               Remdamasi šiais svarstymais, Komisija mano, kad pagalba, suteikta 1998 m. akcijomis, taip pat iškviečiamieji autobusai ir MZE, nėra kompensacijos už viešąsias užduotis, kurias EEB vykdo Emslando apskričiai, permoka.

               (224)

               Kaip pirmiau nurodyta 117 ir paskesnėje konstatuojamosiose dalyse, 1998 m. akcijų perdavimas gali būti laikomas ne tik pagalba neekonominei EEB veiklai, nes EEB, turėdama šias akcijas ir galimybę jomis laisvai disponuoti, gali įgyti pranašumą savo ekonominei veiklai. Kad ši priemonė atitiktų pirmąją suderinamumo sąlygą, EEB neturi teisės nei pasilikti už 1998 m. akcijas gautų dividendų, nei šių akcijų, jei jos būtų parduotos, pardavimo pajamų, nei jų panaudoti kaip užstato siekdama iš trečiųjų šalių gauti lėšų savo ekonominei veiklai. Komisija nurodo, kad 1998 m. akcijų perdavimas bus suderinamas su vidaus rinka tik jei vykdomos šios sąlygos.

               (225)

               Remdamasi pirmesniais svarstymais, Komisija laikosi nuomonės, kad šios priemonės pagal Reglamento (EEB) Nr. 1107/70 3 straipsnio 2 dalį yra suderinamos su vidaus rinka, jei laikomasi 1998 m. akcijų naudojimo sąlygų,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Pradinio kapitalo suteikimas ir energetikos koncerno RWE 280 310 akcijų laikytini esama pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 1 dalį ir Taybos reglamento (EEB) Nr. 659/1999 (51) 1 straipsnio b punkto iv papunktį.
   2 straipsnis
   Dividendai, kuriuos bendrovė Emsländische Eisenbahn GmbH gavo už akcijas, taip pat kompensacija už mokyklos transporto koordinavimą ir vietos transporto plano sudarymą nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
   3 straipsnis
   Kompensacijos, kurią bendrovė Emsländische Eisenbahn GmbH gavo už Emslando judumo centro valdymą, atveju ši galima pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 93 straipsnį ir Reglamento (EEB) Nr. 1107/70 3 straipsnio 2 dalį.
   4 straipsnis
   1.   Tiek, kiek bendrovei Emsländische Eisenbahn GmbH suteikti autobusai laikytini valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, ši pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 93 straipsnį ir Reglamento (EEB) Nr. 1107/70 3 straipsnio 2 dalį, jei Vokietija laikysis 2 dalyje nurodytų įsipareigojimų.
   2.   Iškviečiamieji autobusai naudojami autobusų iškvietimo paslaugai teikti. Jei EEB parduotų autobusus, ji privalo perduoti pardavimo pajamas Emslando apskričiai.
   5 straipsnis
   Pagalba, kurią Vokietija suteikė bendrovei Emsländische Eisenbahn GmbH, 1998 m. perduodama jai 37 630 RWE akcijų, suderinama su vidaus rinka, jei laikomasi 6 straipsnyje išvardytų sąlygų.
   6 straipsnis
   1.   Akcijų negalima parduoti ar panaudoti kaip užstato, išskyrus atvejus, kai laikomasi 2 dalyje nurodytų sąlygų.
   2.   Per du mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo bendrovė Emsländische Eisenbahn GmbH turi pasirašyti susitarimą su Emslando apskritimi dėl RWE akcijų. Susitarime turi būti patvirtinti šie dalykai:

               —

               RWE akcijos negali būti naudojamos nei kaip užstatas, nei jokiu kitu būdu, kuris galėtų suteikti naudos EEB ekonominei veiklai.

               —

               EEB visus dividendus už RWE akcijas perduoda Emslando apskričiai.

               —

               Visos pajamos, kurias EEB gautų pardavusi RWE akcijas, turi būti perduotos Emslando apskričiai.

         7 straipsnis
   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Vokietija praneša Komisijai apie priemones, kurių ėmėsi šiam sprendimui įgyvendinti.
   8 straipsnis
   Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

      Priimta Briuselyje 2016 m. rugsėjo 30 d.

            Komisijos vardu

         Margrethe VESTAGER

            Komisijos narė

      (1)  OL C 174, 2008 7 9, p. 13.

      (2)  2006 m. spalio 3 d., 2006 m. lapkričio 27 d. ir 2007 m. kovo 13 d.

      (3)  2006 m. spalio 24 d., 2007 m. sausio 26 d. ir 2007 m. birželio 19 d.

      (4)  Žr 1 išnašą.

      (5)  http://www.eeb-online.de/

      (6)  Žemutinės Saksonijos oficialusis teisės aktų leidinys (toliau – GVBl.), 1998 m., p. 137, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. liepos 12 d. įstatymo (GVBl. Nr. 22/2007, p. 339) 2 straipsniu – VORIS 22410 01.

      (7)  Pagal 1961 m. kovo 21 d. Keleivinio transporto įstatymą (toliau – PBefG).

      (8)  PBefG 3 straipsnio 2 dalies 3 punktas.

      (9)  Žr. 1 išnašą.

      (10)  Visi mokėjimai nurodomi eurais (EUR). 1997–2001 m. Vokietijos markėmis (DM) sudarytos biudžeto prognozės ir patikslinimai buvo nurodyti EUR taikant 1:1,9558 (EUR:DM) konvertavimo kursą. Nedideli skirtumai tarp biudžeto prognozėse ir patikslinimuose nurodytų mokėjimų bei Vokietijos pateiktų skaičių atsirado dėl valiutos konvertavimo; Komisija savo vertinimą grindžia Vokietijos pateiktais skaičiais. „–“ reiškia „nėra duomenų“, o „0“ reiškia, kad nebuvo suteikta jokia finansinė parama.

      (11)  Šie skaičiai paimti iš Emslando biudžeto prognozių ir patikslinimų dokumento pozicijos Nr. 67.500 „VVKT paslaugų nuostolių padengimas“.

      (12)  1995 m. birželio 28 d. NNVG su pakeitimais, padarytais 2004 m. gruodžio 16 d., buvo priimtas remiantis 1993 m. gruodžio 27 d. Federacijos regionavimo įstatymu.

      (13)  2004 m. gruodžio 16 d. NNVG pakeitimu, įsigaliojusiu 2005 m. sausio 1 d., atsižvelgta į tai, kad viešojo transporto finansavimas buvo iš dalies pakeistas federaliniu lygiu. Vienam gyventojui suteikta suma buvo šiek tiek sumažinta, tačiau tai – kompensavo regionavimo priemonės, siekiant pagerinti viešojo transporto veikimą, kaip parodyta 6 skiltyje.

      (14)  Į sumą įtrauktas 410 000,00 EUR pradinis įstatinis kapitalas, įskaitant dviem akcinėms bendrovėms perduotas 11 248 593,93 EUR vertės akcijas.

      (15)  Ši suma priklauso šioms kategorijoms: rinkodaros ir geresnio keleivių informuotumo skatinimas, įskaitant Emslando judumo centro einamąsias išlaidas (116 876,09 EUR), programinės įrangos DIVA-Geo, skirtos judumo centro žemėlapiui kurti, įsigijimas (17 402,90 EUR), autobusų stotelių registro sukūrimas (28 815,34 EUR), transporto priemonės (iškviečiamieji autobusai) (520 989,05 EUR), autobusų stotelės (59 376,46 EUR), taip pat keleivinio vietos transporto planavimo programinė įranga (37 000,00 EUR).

      (16)  RWE yra pirmaujanti Vokietijos energetikos įmonė.

      (17)  Dividendai ir „VKVT paslaugų nuostolių padengimas“.

      (18)  Iš pradžių Vokietijos institucijos buvo nurodžiusios 3 160 667,25 EUR dydį šiam langeliui. Vėliau jos paaiškino, kad 3 skiltyje dėl 1997 m. buvo įtraukti mokėjimai ne tik VGE-Süd, bet ir kitoms bendrovėms. Tik nuo 1998 m. buvo aiškiai atskirti mokėjimai VGE-Süd (3 skiltis) nuo mokėjimų už suteiktas mokyklos transporto paslaugas ne įprastuose maršrutuose, mokėjimų bendrovei Deutsche Bahn AG ir mokėjimų už integruotas mokyklos transporto paslaugas (4 skiltis). Jei 1997 m. mokėjimai būtų skaičiuojami kaip tolesnių metų mokėjimai, 3 skiltyje būtų nurodyta 1 508 790,29 EUR suma, o 4 skiltyje – 5 936 951,31 EUR (1 651 876,97 EUR suma, atitinkanti Šiaurės Emslando ir Centrinio Emslando autobusų transporto bendrovėms sumokėtą dydį, iš 3 skilties buvo perkelta į 4 skiltį). Abiejų skilčių suma yra bendras Emslando apskrityje už mokyklos transporto paslaugas sumokėtas dydis.

      (19)  VGE-Süd išlaidos taip pat būdavo kompensuojamos pagal šią biudžeto eilutę.

      (20)  Sprendimo pradėti procedūrą 53 konstatuojamojoje dalyje Komisija priėjo prie išvados, kad VTP sudarymas yra užduotis, patenkanti į viešųjų užduočių sritį.

      (21)  Vokietija pranešė Komisijai, kad 2006 m. biudžeto prognozės dokumente kategorijos Nr. 71 500 „Subsidijos Emsländische Eisenbahn pagal NNVG“ aprašymas buvo klaidingas, nes nurodyta subsidijos suma buvo suteikta ne tik EEB. Todėl 2007 m. biudžeto prognozės dokumente kategorijos apibūdinimas buvo pakeistas ir nenurodomas gavėjo pavadinimas: „Subsidijos pagal NNVG“.

      (22)  Sprendimo pradėti procedūrą 107 konstatuojamojoje dalyje Komisija priėjo prie išvados, kad programinės įrangos DIVA-Geo įsigijimas, autobusų stotelių registro sukūrimas ir keleivinio vietos transporto planavimo programinės įrangos įsigijimas buvo susiję su VTP, vadinasi, tai buvo viešosios užduotys.

      (23)  1969 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 dėl valstybių narių veiksmų, susijusių įsipareigojimais, neatskiriamais nuo viešosios paslaugos geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transporto srityje sąvokos (OL L 156, 1969 6 28, p. 1).

      (24)  1970 m. birželio 4 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1107/70 dėl pagalbos teikimo geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transportui (OL L 130, 1970 6 15, p. 1).

      (25)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 50 konstatuojamąją dalį.

      (26)  Maždaug 9 686 523,78 EUR rinkos vertės 280 310 RWE akcijų (žr. pirmesnę 27 konstatuojamąją dalį).

      (27)  Europos Komisija šį informacijos prašymą išsiuntė 2007 m. kovo 13 d.

      (28)  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9). Tai atitinka Komisijos išvadą sprendimo pradėti procedūrą 143 konstatuojamojoje dalyje.

      (29)  Taip pat žr. sprendimo pradėti procedūrą 148 konstatuojamąją dalį.

      (30)  Maždaug 1 689 264,40 EUR rinkos vertės 37 630 RWE akcijų.

      (31)  2000 m. rugsėjo 12 d. Sprendimo Pavlov ir kt., sujungtos bylos C-180/98–C-184/98, ECLI:ES:C:2000:428, 74 punktas; 2006 m. sausio 10 d. Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kt., C-222/04, ECLI:ES:C:2006:8, 107 punktas.

      (32)  2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Aéroports de Paris/Komisija, T-128/98, ECLI:ES:T:2000:290, 108 punktas.

      (33)  1996 m. liepos 11 d. Sprendimo SFEI ir kt., C-39/94, ECLI:ES:C:1996:285, 60 punktas. 1999 m. balandžio 29 d. Sprendimo Ispanija/Komisija, C-342/96, ECLI:ES:C:1999:210, 41 punktas.

      (34)  1996 m. liepos 11 d. Sprendimo SFEI ir kt., C-39/94, 27 išnaša, ECLI:ES:C:1996:285, 60 ir 61 punktai.

      (35)  Žr., pvz., 1990 m. kovo 21 d. Sprendimo Belgijos Karalystė/Europos Bendrijų Komisija (Tubemeuse), C-142/87, ECLI:ES:C:1990:125, 29 punktą; 1991 m. kovo 21 d. Sprendimo Italija/Komisija (ALFA Romeo), C-305/89, ECLI:ES:C:1991:142, 18 ir 19 punktus; 1998 m. balandžio 30 d. Sprendimo Cityflyer Express/Komisija, T-16/96, ECLI:ES:T:1998:78, 51 punktą; 1999 m. sausio 21 d. Sprendimo Neue Maxhütte Stahlwerke ir Lech-Stahlwerke/Komisija, sujungtos bylos T-129/95, T-2/96 ir T-97/96, ECLI:ES:T:1999:7, 104 punktą; 2003 m. kovo 6 d. Sprendimo Westdeutsche Landesbank Girozentrale ir Land Nordrhein-Westfalen/Komisija, sujungtos bylos T-228/99 ir T-233/99, ECLI:ES:T:2003:57, 245 punktą.

      (36)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 89 konstatuojamąją dalį.

      (37)  2003 m. liepos 24 d. Sprendimas Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, ECLI:ES:C:2003:415.

      (38)  2001 m. balandžio 4 d. Sprendimo Friuli-Venezia Giulia, T-288/97, ECLI:ES:T:2001:115, 41 punktas.

      (39)  2000 m. rugsėjo 12 d. Sprendimo Pavlov ir kt., sujungtos bylos C-180/98–C-184/98, ECLI:ES:C:2000:428, 74 punktas; 2006 m. sausio 10 d. Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kt., C-222/04, ECLI:ES:C:2006:8, 107 punktas.

      (40)  1994 m. sausio 19 d. Sprendimo SAT Fluggesellschaft mbH/Europos saugios oro navigacijos organizacija (Eurocontrol), C-364/92, ECLI:ES:C:1994:7, 19 ir paskesni punktai; Sprendimo Aéroports de Paris/Komisija, nurodyto pirmesnėje 32 išnašoje, ECLI:ES:T:2000:290, 112 ir paskesni punktai.

      (41)  2000 m. rugsėjo 12 d. Sprendimo Pavlov ir kt., sujungtos bylos C-180/98–C-184/98, ECLI:ES:C:2000:428, 74 punktas; 2006 m. sausio 10 d. Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kt., C-222/04, ECLI:ES:C:2006:8, 107 punktas.

      (42)  Žr. Komisijos sprendimo byloje dėl valstybės pagalbos N 604/2005 – viešosios autobusų transporto paslaugos Vitenbergo apskrityje – 72–77 konstatuojamąsias dalis.

      (43)  2004 m. sausio 14 d. Sprendimas Fleuren Compost/Komisija, T-109/01, ECLI:ES:T:2004:4.

      (44)  1978 m. spalio 12 d. Sprendimo Komisija/Belgija, C-156/77, ECLI:ES:C:1978:180, 10 punktas.

      (45)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

      (46)  Žr., pvz., 2010 m. sausio 20 d. Komisijos sprendimą byloje N 490/2010, Vlaamse regeling voor publiek -private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties (OL C 122, 2011 4 20, p. 2); šiuo klausimu taip pat žr. 2010 m. liepos 20 d. Komisijos sprendimą byloje C17/2010, Firmin Srl (OL C 278, 2010 10 15, p. 28).

      (47)  2006 m. vasario 20 d. Emslando apskrities tarybos sprendimas.

      (48)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

      (49)  Žr. 36 išnašą.

      (50)  Žr. 41 išnašą.

      (51)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).