title: 2014 m. lapkričio 21 d. Tarybos sprendimas 2014/827/BUSP, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo

text:
22.11.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 335/19

         TARYBOS SPRENDIMAS 2014/827/BUSP
   2014 m. lapkričio 21 d.
   kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               2008 m. lapkričio 10 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/851/BUSP (1), kurie paskutinį kartą buvo iš dalies pakeisti Tarybos Sprendimu 2012/174/BUSP (2);

               (2)

               2013 m. liepos 22 d. Taryba susitarė, kad ES tebėra visapusiškai įsipareigojusi kovoti su piratavimu ir ginkluotais plėšimais jūroje prie Somalio krantų. Ji palankiai įvertino vykdant jūrų operaciją Atalanta iki šiol pasiektus gerus rezultatus. Taryba pabrėžė, kad nepaisant didelės pažangos, padarytos kovojant su piratavimu jūroje, grėsmė išlieka ir pažanga gali būti sustabdyta;

               (3)

               2013 m. lapkričio 18 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba (JT ST) priėmė rezoliuciją 2125 (2013), kuria atnaujinama tarptautinių veiksmų kovoje su piratavimu ir jo pagrindinėmis priežastimis sistema;

               (4)

               Bendruosiuose veiksmuose 2008/851/BUSP nurodyta ES karinė operacija (Atalanta) turėtų būti pratęsta iki 2016 m. gruodžio 12 d.;

               (5)

               2013 m. liepos 22 d. Taryba taip pat susitarė, kad ES plėtos integruotą požiūrį į saugumo ir teisinės valstybės stiprinimą Somalyje, atsižvelgdama į Somalio savarankiškumą ir atsakomybę, savo veiklą glaudžiai koordinuodama su kitais subjektais ir užtikrindama ES priemonių, visų pirma Bendros saugumo ir gynybos politikos misijų ir operacijų, suderinamumą bei sinergiją;

               (6)

               tuo integruotu požiūriu, pagrįstu Somaliui skirtu nauju glaustu susitarimu, turėtų būti padedama sustiprinti jūrinius pajėgumus Somalyje ir regione, pašalinant pagrindines piratavimo priežastis ir sumažinant piratų grupuočių tinklų vykdomos kitokios nusikalstamos veiklos jūroje nebaudžiamumą, tokiu būdu sudarant palankias sąlygas siekti operacijos Atalanta tikslų;

               (7)

               šiame kontekste, atsižvelgiant į turimas priemones ir pajėgumus ir gavus prašymą, operacijos Atalanta indėlis į ES integruotą požiūrį į Somalį ir susijusią tarptautinės bendruomenės veiklą vykdant antrines užduotis padėtų šalinti pagrindines piratavimo priežastis bei ardyti piratų grupuočių tinklus. Tos antrinės užduotys būtų vykdomos siekiant remti operacijos Atalanta nutraukimo strategiją;

               (8)

               turėtų būti sudarytos palankios sąlygos operacijos Atalanta bendradarbiavimui su teisėsaugos institucijomis, kad būtų galima prisidėti prie kovai su piratavimu skirtų teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimo, tuo pačiu gerinant žvalgybos informacija grindžiamos kovos su piratavimu operacijų veiksmingumą;

               (9)

               jokia šio sprendimo arba Bendrųjų veiksmų 2008/851/BUSP nuostata nekliudo operacijoje Atalanta dalyvaujančių valstybių personalui vykdyti savo pareigų pagal taikytinus nacionalinius įstatymus;

               (10)

               būtina nustatyti finansavimo orientacinę sumą, skirtą operacijos Atalanta bendrosioms išlaidoms padengti laikotarpiu nuo 2014 m. gruodžio 13 d. iki 2016 m. gruodžio 12 d.;

               (11)

               todėl Bendrieji veiksmai 2008/851/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Bendrieji veiksmai 2008/851/BUSP iš dalies keičiami taip:

               1)

               1 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
               „3.   Be to, atsižvelgdama į turimas priemones bei pajėgumus ir gavusi prašymą, Atalanta gali prisidėti, laikant tai jos antrine nevykdomojo pobūdžio užduotimi, prie ES integruoto požiūrio į Somalį ir susijusios tarptautinės bendruomenės veiklos ir taip padėti šalinti pagrindines piratavimo priežastis bei ardyti piratų grupuočių tinklus.“.

               2)

               2 straipsnio g–i punktai pakeičiami taip:

                           „g)

                           rinkti, laikantis taikytinos teisės, asmens duomenis, susijusius su e punkte nurodytų asmenų bruožais, įskaitant pirštų atspaudus, galinčius padėti nustatyti jų tapatybę, ir šią informaciją, išskyrus kitus asmens duomenis: pavardę, mergautinę pavardę, vardus ir visas pravardes arba prisiskirtus vardus; gimimo datą ir vietą, pilietybę, lytį; gyvenamąją vietą, profesiją ir buvimo vietą; vairuotojo pažymėjimų, tapatybės dokumentų ir paso duomenis;

                           h)

                           siekiant keistis duomenimis naudojantis Tarptautinės kriminalinės policijos organizacijos (INTERPOL) kanalais ir juos tikrinti lyginant su INTERPOL duomenų bazėmis, ir kol bus sudarytas Sąjungos ir INTERPOL susitarimas, perduoti valstybių narių INTERPOL nacionaliniams centriniams biurams (NCB), laikantis susitarimų, kurie turi būti sudaryti tarp ES operacijos vado ir atitinkamo NCB vadovo, šiuos duomenis:

                                       —

                                       g punkte nurodytus asmens duomenis,

                                       —

                                       duomenis apie įrangą, kurią naudoja e punkte nurodyti asmenys.

                                 Asmens duomenys po jų perdavimo INTERPOL nebesaugomi;

                           i)

                           perduoti h punkte nurodytus duomenis EUROPOL laikantis susitarimo, kuris turi būti sudarytas tarp Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir EUROPOL. Asmens duomenys po jų perdavimo EUROPOL nebesaugomi;

                           j)

                           prisidėti, atsižvelgiant į turimas priemones bei pajėgumus, prie žvejybos veiklos, vykdomos prie Somalio krantų, stebėsenos, ir remti (kai jis bus įdiegta) tradicinės bei pramoninės žvejybos veiklos Somalio jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse licencijavimo ir registravimo sistemą, kurią parengė Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), nevykdant jokios vykdymo užtikrinimo veiklos;

                           k)

                           glaudžiai bendradarbiaujant su Europos išorės veiksmų tarnyba, užmegzti ryšius su Somalio subjektais ir jų vardu veikiančiomis privačiomis bendrovėmis, prie Somalio krantų vykdančiomis veiklą platesnėje laivybos saugumo srityje, siekiant geriau suprasti jų veiklą, pajėgumus ir konfliktų šalinimo operacijas jūroje;

                           l)

                           padėti EUCAP NESTOR, EUTM Somalia, ES specialiajam įgaliotiniui Afrikos Kyšulyje, ES misijai Somalyje vykdyti jų įgaliojimus operacijos Atalanta zonoje, jų prašymu ir atsižvelgiant į turimas priemones bei pajėgumus – teikti logistinę paramą, ekspertų konsultacijas arba mokymus jūroje, ir prisidėti prie atitinkamų ES programų, visų pirma regioninės Jūrų saugumo programos (MASE), įgyvendinimo 10-ojo EPF lėšomis;

                           m)

                           per atitinkamą Komisijos tarnybą Indijos vandenyno tunų komisijai, jos valstybėms narėms ir FAO suteikti EUNAVFOR padalinių jūroje prie Somalio krantų surinktus su žvejybos veikla susijusius duomenis ir, kai sausumoje bus padaryta pakankama pažanga jūrinių pajėgumų stiprinimo srityje, įskaitant keitimosi informacija saugumo priemones, padėti Somalio valdžios institucijoms sudarant galimybę joms naudotis operacijos metu surinktais su žvejybos veikla susijusiais duomenimis;

                           n)

                           laikantis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų ir atsižvelgiant į turimas priemones bei pajėgumus, remti Somalio ir Eritrėjos stebėsenos grupės (SESG) veiklą, vadovaujantis JT ST rezoliucijomis 2060 (2012), 2093 (2013) ir 2111 (2013), vykdant tam tikrų laivų, kurie įtariami teikiantys paramą piratų grupuočių tinklams, stebėseną ir pranešimų apie juos teikimą SESG.“

                     .

               3)

               14 straipsnis papildomas šia dalimi:
               „4.   ES karinės operacijos bendrųjų išlaidų orientacinė finansavimo suma laikotarpiui nuo 2014 m. gruodžio 13 d. iki 2016 m. gruodžio 12 d. yra 14 775 000 EUR. Sprendimo 2011/871/BUSP 25 straipsnio 1 dalyje nurodyta orientacinės sumos procentinė dalis yra 0 %.“.

               4)

               16 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
               „3.   ES karinė operacija baigiasi 2016 m. gruodžio 12 d.“.
         2 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         C. CALENDA

      (1)  2008 m. lapkričio 10 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (OL L 301, 2008 11 12, p. 33).

      (2)  2012 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 2012/174/BUSP, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (OL L 89, 2012 3 27, p. 69).


title: 2010/726/ES: 2010 m. lapkričio 22 d. Tarybos sprendimas dėl Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, antrojo papildomo protokolo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo

text:
30.11.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 313/1

         TARYBOS SPRENDIMAS
   2010 m. lapkričio 22 d.
   dėl Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, antrojo papildomo protokolo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo
   (2010/726/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 217 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu ir 8 dalimi,
   atsižvelgdama Bulgarijos Respulikos ir Rumunijos stojimo sutartį, ypač į jos 4 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),
   kadangi:

               (1)

               2007 m. liepos 24 d. Europos bendrijos ir jos valstybių narių vardu buvo pasirašytas Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, antrasis papildomas protokolas.

               (2)

               2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė jos teises bei pareigas.

               (3)

               Antrasis papildomas protokolas turėtų būti sudarytas,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Sąjungos ir jos valstybių narių vardu patvirtinamas Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, antrasis papildomas protokolas, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (2).
   2 straipsnis
   Tarybos pirmininkas Sąjungos ir valstybių narių vardu pateikia antrojo papildomo protokolo 10 straipsnyje numatytą pranešimą.
   3 straipsnis
   Tarybos pirmininkas pateikia šį pranešimą Sąjungos vardu:

      „2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė jos teises bei pareigas, ir nuo minėtos datos naudojasi visomis Europos bendrijos teisėmis ir prisiima visas jos pareigas. Todėl nuorodos į „Europos bendriją“ Susitarimo tekste atitinkamai skaitomos kaip nuorodos į „Europos Sąjungą“.“

   4 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

      Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL C 263 E, 2008 10 16, p. 149.

      (2)  Antrasis papildomas protokolas paskelbtas OL L 251, 2007 9 26, p. 2, kartu su sprendimu dėl pasirašymo. Antrojo papildomo protokolo klaidų ištaisymas ispanų kalba paskelbtas OL L 255, 2008 9 23, p. 34.


title: 2007/502/EB,Euratomas: 2007 m. birželio 25 d. Tarybos ir Komisijos sprendimas dėl Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo Europos bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos vardu bei laikino jo taikymo

text:
20.7.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 189/24

         TARYBOS IR KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2007 m. birželio 25 d.
   dėl Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo Europos bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos vardu bei laikino jo taikymo
   (2007/502/EB, Euratomas)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA IR EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdamos į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 170 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu,
   atsižvelgdamos į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą pastraipą,
   atsižvelgdamos į Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Komisija Bendrijų vardu vedė derybas dėl Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriame taip pat numatytas laikinas jo taikymas nuo 2007 m. sausio 1 d. Laikinai taikant susitarimą Šveicarijos subjektai galėtų dalyvauti pirmuosiuose kvietimuose teikti pasiūlymus pagal Septintąją bendrąją programą.

               (2)

               Susitarimas buvo parafuotas 2007 m. vasario 27 d.

               (3)

               Susitarimas turėtų būti pasirašytas ir, kol bus užbaigtos oficialaus jo sudarymo procedūros, taikomas laikinai,

         NUSPRENDĖ:
   1 straipsnis
   1.   Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo bei Baigiamojo akto pasirašymas yra patvirtinamas Europos bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos vardu su sąlyga, kad minėtas susitarimas vėliau turi būti sudarytas.
   2.   Susitarimo tekstas pridėtas prie šio sprendimo.
   2 straipsnis
   1.   Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti susitarimą ir baigiamąjį aktą Europos bendrijos vardu su sąlyga, kad minėtas susitarimas vėliau turi būti sudarytas.
   2.   Komisijos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti susitarimą ir baigiamąjį aktą Europos atominės energijos bendrijos vardu su sąlyga, kad minėtas susitarimas vėliau turi būti sudarytas.
   3 straipsnis
   Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimas taikomas laikinai.
   4 straipsnis
   1.   Komisija patvirtina Bendrijų poziciją, kuri priimama Šveicarijos ir Bendrijų mokslinių tyrimų komitete, įsteigtame pagal Europos Bendrijų ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir techninio bendradarbiavimo pagrindų susitarimo (1) 10 straipsnį, dėl sprendimų pagal susitarimo 2 straipsnio 1 dalį dėl teisinių struktūrų, sukurtų pagal EB sutarties 169 ir 171 straipsnius, steigimą reglamentuojančių taisyklių taikymo Šveicarijoje.
   2.   Komisija patvirtina Bendrijų poziciją, kuri priimama Šveicarijos ir Bendrijų mokslinių tyrimų komitete, įsteigtame pagal Europos Bendrijų ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir techninio bendradarbiavimo pagrindų susitarimo 10 straipsnį, dėl sprendimų pagal susitarimo 6 straipsnio 2 ir 3 dalis, nustatančių Šveicarijos regionus, kurie gali būti pripažinti tinkamais regionais mokslinių tyrimų veiksmams pagal specialios „Pajėgumų“ programos darbo programą „Mokslinių tyrimų potencialas“.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Liuksemburge 2007 m. birželio 25 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. SCHAVAN

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel  BARROSO

      (1)  OL L 313, 1985 11 22, p. 6.
   A PRIEDAS
   INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISIŲ PRISKYRIMO PRINCIPAI
   I.   Taikymo sritis
   Šiame susitarime „intelektinė nuosavybė“ suprantama taip, kaip ji apibrėžta 1967 m. liepos 14 d. Stokholme pasirašytos Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos steigimo konvencijos 2 straipsnyje.
   Šiame susitarime „žinios“ suprantamos kaip rezultatai, įskaitant informaciją, neatsižvelgiant į tai, ar ji gali būti apsaugota ar ne, taip pat su tokia informacija susijusios autorių teisės ar teisės, atsiradusios pateikus paraiškas gauti ar išdavus patentus, dizaino, augalų veislių, papildomus apsaugos sertifikatus ar panašias apsaugos formas.
   II.   Šalių juridinių subjektų intelektinės nuosavybės teisės

               1.

               Kiekviena Šalis užtikrina, kad kitos Šalies juridinių subjektų, dalyvaujančių šiuo susitarimu numatytoje veikloje, intelektinės nuosavybės teisės, taip pat dėl tokio dalyvavimo atsirandančios teisės ir įsipareigojimai būtų vertinami pagal atitinkamas tarptautines konvencijas, taikomas Šalims, visų pirma pagal TRIPS sutartį (sutartį dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, kurį administruoja Pasaulio prekybos organizacija), Berno konvenciją (1971 m. Paryžiaus aktą) ir Paryžiaus konvenciją (1967 m. Stokholmo aktą).

               2.

               Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai, dalyvaujantys netiesioginiuose EB ir Euratomo septintųjų bendrųjų programų veiksmuose, turi intelektinės nuosavybės teises ir įsipareigojimus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2321/2002 (1) su pakeitimais, padarytais Reglamentu Nr. 1906/2006, Tarybos reglamento (Euratomas) Nr. 2322/2002 (2) su pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 1908/2006 ir su Europos bendrija sudaryto dotacijų susitarimo ir (arba) sutarties sąlygas pagal 1 dalį. Jeigu Šveicarija dalyvauja netiesioginiuose veiksmuose pagal EB septintąją bendrąją programą, įgyvendinamą pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 169 ir 171 straipsnius, ji turi tokias pačias atitinkamose nuostatose nurodytas intelektinės nuosavybės teises ir įsipareigojimus kaip ir toje programoje dalyvaujančios valstybės narės.

               3.

               Europos Sąjungos valstybėje narėje įsteigti ir Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose dalyvaujantys juridiniai subjektai intelektinės nuosavybės srityje turi tokias pačias teises ir įsipareigojimus kaip Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai, dalyvaujantys šiose mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, pagal 1 dalį.

         III.   Šalių intelektinės nuosavybės teisės

               1.

               Jei nėra kitokio šalių susitarimo, tai vykdant veiklą, kurios buvo imtasi pagal šio susitarimo 2 straipsnio 4 dalį, Šalių sukurtoms žinioms taikomos tokios taisyklės:

                           a)

                           žinias sukurianti Šalis yra jų savininkė. Kai negalima nustatyti, kokia kūrinio žinių dalis priklauso Šaliai, Šalys yra šių žinių bendrasavininkės;

                           b)

                           Šalis, kuri yra žinių savininkė, suteikia kitai Šaliai teisę gauti tas žinias šio susitarimo 2 straipsnio 4 dalyje numatytai veiklai vykdyti. Už teisės gauti žinias suteikimą neimamas joks mokestis.

               2.

               Jei nėra kitokio Šalių susitarimo, Šalių mokslinei literatūrai taikomos tokios taisyklės:

                           a)

                           kai viena Šalis žurnaluose, straipsniuose, ataskaitose, knygose, garso ir vaizdo medžiagoje bei programinėje įrangoje paskelbia pagal šį susitarimą vykdomos veiklos duomenis, informaciją ir techninius bei mokslinius rezultatus, kitai Šaliai suteikiama pasaulinė, neišimtinė, neatšaukiama ir nemokama licencija šių kūrinių vertimui, adaptavimui, perdavimui ir viešam platinimui;

                           b)

                           visose autorių teisių saugomų duomenų ir informacijos kopijose, padarytose pagal šį skirsnį ir skirtose viešai skelbti, turi būti nurodytas autoriaus ar autorių pavardės, nebent autorius būtų aiškiai atsisakęs įvardijimo. Tokiose kopijose turi būti aiškiai nurodyta, kad tai bendras abiejų Šalių remiamas darbas.

               3.

               Jei nėra kitokio Šalių susitarimo, neskelbtinai Šalių informacijai taikomos tokios taisyklės:

                           a)

                           kiekviena Šalis, perduodama kitai Šaliai su šio susitarimo numatyta veikla susijusią informaciją, nurodo informaciją, kurios nepageidauja viešai skelbti;

                           b)

                           Šalis, gaunanti tokią informaciją, specifiniais šio susitarimo taikymo tikslais savo atsakomybe gali perduoti neskelbtiną informaciją jai pavaldžioms institucijoms ar asmenims;

                           c)

                           jei yra gautas išankstinis rašytinis neskelbtiną informaciją teikiančios šalies sutikimas, informaciją gaunanti Šalis gali paskelbti šią informaciją plačiau negu leidžiama pagal b punktą. Šalys bendradarbiauja nustatydamos išankstinio rašytinio sutikimo, reikalingo platesniam skelbimui, prašymo ir gavimo tvarką; kiekviena Šalis duoda tokį sutikimą, atsižvelgdama į tai, kiek leidžiama pagal jos vidaus politikos sritis ir įstatymus bei kitus teisės aktus;

                           d)

                           nedokumentinė viešai neskelbtina informacija ar kita konfidenciali informacija, pateikta per seminarus ar kitokius Šalių atstovų susitikimus, surengtus pagal šį susitarimą, arba informacija, atsiradusi skiriant darbuotojus, naudojant įrangą ar atliekant netiesioginius veiksmus, turi likti konfidenciali, jei tos neskelbtinos, konfidencialios arba kitos konfidencialios ar slaptos informacijos gavėjas buvo informuotas apie konfidencialų šios informacijos pobūdį prieš pateikiant tokią informaciją a punkte nustatyta tvarka;

                           e)

                           kiekviena Šalis užtikrina, kad neskelbtina informacija, kurią ji gauna pagal a ir d punktus, bus apsaugota pagal šį susitarimą. Jei viena Šalis sužino, kad nesugebės ar tikėtina, kad nesugebės laikytis a ir d nuostatų dėl informacijos neskelbimo, ji turi nedelsdama apie tai informuoti kitą Šalį. Tokiu atveju šalys turi tartis dėl to, kokių veiksmų imtis.

      (1)  OL L 355, 2002 12 30, p. 23.

      (2)  OL L 355, 2002 12 30, p. 35.
   B PRIEDAS
   FINANSINĖS TAISYKLĖS, REGLAMENTUOJANČIOS ŠIO SUSITARIMO 5 STRAIPSNYJE NURODYTĄ ŠVEICARIJOS ĮNAŠĄ
   I.   Finansinio dalyvavimo nustatymas

               1.

               Komisija kuo greičiau, bet kokiu atveju ne vėliau kaip iki kiekvienų metų rugsėjo 1 d., pateikia Šveicarijai tokią informaciją su atitinkamais dokumentais:

                           a)

                           dviejų bendrųjų programų įsipareigojimų asignavimų sumas preliminaraus Europos Sąjungos biudžeto projekto išlaidų suvestinėje;

                           b)

                           numatomą įnašų sumą, nustatytą pagal preliminarų biudžeto projektą ir atitinkančią Šveicarijos dalyvavimą dviejose bendrosiose programose. Tačiau vidaus biudžeto procedūroms supaprastinti Komisijos tarnybos vėliausiai iki kiekvienų metų gegužės 31 d. pateikia atitinkamas orientacines sumas.

               2.

               Po to, kai galutinai patvirtinamas bendrasis biudžetas, Komisija informuoja Šveicariją apie pastarosios dalyvavimą atitinkančias minėtas sumas išlaidų suvestinėje.

         II.   Mokėjimo būdai

               1.

               Kiekvienų finansinių metų birželio ir lapkričio mėnesiais Komisija siunčia Šveicarijai mokėjimo reikalavimą, atitinkantį pastarosios įnašą pagal šį susitarimą. Mokėjimo reikalavimuose nurodoma sumokėti šešias dvyliktąsias Šveicarijos įnašo atitinkamai pagal kiekvieną mokėjimo reikalavimą ne vėliau kaip per 30 dienų nuo to mokėjimo reikalavimo gavimo. Tačiau paskutiniais dviejų bendrųjų programų metais visa Šveicarijos įnašo suma turi būti sumokėta ne vėliau kaip per 30 dienų nuo mokėjimo reikalavimo gavimo.

               2.

               Šveicarijos įnašai išreiškiami ir mokami eurais.

               3.

               Pagal šį susitarimą Šveicarija atsiskaito pagal 1 dalyje nurodytą grafiką. Pavėlavus sumokėti skaičiuojamos palūkanos, kurių dydis lygus vieno mėnesio tarpbankinės rinkos palūkanų normai (EURIBOR), nurodomai „Telerate“ 248 puslapyje. Ši norma padidinama 1,5 procentinio punkto už kiekvieną mėnesį, kurį vėluojama sumokėti. Padidinta norma taikoma visam vėlavimo laikotarpiui. Tačiau palūkanos skaičiuojamos tik tuo atveju, jei įnašas sumokamas praėjus daugiau kaip 30 dienų nuo 1 dalyje nurodytų mokėjimo datų.

               4.

               Šveicarijos atstovų ir ekspertų kelionės išlaidas, atsiradusias dėl dalyvavimo mokslinių tyrimų komitetuose ir komitetuose, dalyvaujančiuose įgyvendinant dvi bendrąsias programas, Komisija kompensuoja tokiu pačiu pagrindu ir tokia pačia tvarka, kokia šiuo metu galioja Bendrijų valstybių narių atstovams ir ekspertams.

         III.   Įgyvendinimo sąlygos

               1.

               Šveicarijos finansinis įnašas į dvi bendrąsias programas pagal šio susitarimo 5 straipsnį atitinkamais finansiniais metais paprastai nekeičiamas.

               2.

               Uždarydama kiekvienų finansinių metų (n) sąskaitas ir sudarydama įplaukų ir išlaidų ataskaitą Komisija sureguliuoja su Šveicarijos dalyvavimu susijusias sąskaitas, atsižvelgdama į padarytus pakeitimus, atsiradusius dėl pervedimų, anuliavimų, perkėlimų arba biudžeto papildymo ir pakeitimo per tuos finansinius metus.

         Tai sureguliuojama kartu su pirmąja n + 1 metų išmoka. Tačiau toks galutinis sureguliavimas turi įvykti ne vėliau kaip iki ketvirtųjų metų, einančių po dviejų bendrųjų programų užbaigimo, liepos mėnesio. Šveicarijos atliktas mokėjimas įskaitomas į Europos Bendrijų programas kaip biudžeto įplaukos, priskirtos atitinkamai biudžeto eilutei bendrojo Europos Sąjungos biudžeto įplaukų ataskaitoje.
   IV.   Informacija

               1.

               Vėliausiai iki kiekvienų biudžetinių metų (n + 1) gegužės 31 d. kaip Komisijos įplaukų ir išlaidų ataskaita parengiama ir Šveicarijai informavimo tikslais pateikiama abiejų bendrųjų programų praėjusių finansinių metų (n) asignavimų ataskaita.

               2.

               Komisija Šveicarijai pateikia statistinius ir visus kitus bendrojo pobūdžio finansinius duomenis, susijusius su dviejų bendrųjų programų įgyvendinimu, kurie paskelbti valstybėms narėms.

         C PRIEDAS
   ŠVEICARIJOS SUBJEKTŲ, DALYVAUJANČIŲ BENDRIJOS PROGRAMOSE, KURIOMS TAIKOMAS ŠIS SUSITARIMAS, FINANSINĖ KONTROLĖ
   I.   Tiesioginis bendravimas
   Komisija tiesiogiai bendrauja su Šveicarijoje įsteigtais EB ir Euratomo septintųjų bendrųjų programų dalyviais ir jų subrangovais. Tie asmenys gali tiesiogiai pateikti Komisijai bet kokią susijusią informaciją ir dokumentus, kuriuos jie privalo pateikti pagal šiame susitarime numatytas priemones ir dotacijų susitarimus ir (arba) sutartis, sudarytas toms priemonėms įgyvendinti.
   II.   Auditas

               1.

               Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1) su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (2) ir Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (3) su pakeitimais, padarytais 2006 m. rugpjūčio 7 d. Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1248/2006 (4), taip pat pagal kitus šiame susitarime nurodytus teisės aktus, su Šveicarijoje įsteigtais programos dalyviais sudarytuose dotacijų susitarimuose ir (arba) sutartyse gali būti numatyta, kad Komisijos pareigūnai ar kiti jos įgalioti asmenys bet kuriuo metu gali atlikti dalyvių arba jų subrangovų mokslinį, finansinį, technologinį ar kitokį auditą.

               2.

               Kad toks auditas būtų atliktas sėkmingai, Komisijos pareigūnams ir kitiems jos įgaliotiems asmenims turi būti suteikta atitinkama teisė patekti į vietas, prieiti prie darbų ir dokumentų, taip pat prie bet kokios informacijos, būtinos tokiam auditui atlikti, įskaitant informaciją elektronine forma. Ši teisė aiškiai nurodyta dotacijų susitarimuose ir (arba) sutartyse, sudarytose įgyvendinti šiame susitarime nurodytoms priemonėms.

               3.

               Europos Audito Rūmai turi tokias pat teises, kaip ir Komisija.

               4.

               Auditas gali būti atliekamas pasibaigus EB ir Euratomo septintosioms bendrosioms programoms arba šiam susitarimui dotacijų susitarimuose ir (arba) sutartyse nustatytomis sąlygomis.

               5.

               Šveicarijos Federalinei audito tarnybai iš anksto pranešama apie Šveicarijos teritorijoje atliekamą auditą. Tokios informacijos pateikimas nėra tokio audito teisinė prielaida.

         III.   Patikrinimai vietoje

               1.

               Pagal šį susitarimą Komisijai (OLAF) leidžiama Šveicarijos teritorijoje atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje pagal Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (5) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 (6) sąlygas ir taisykles.

               2.

               Patikrinimus ir inspektavimus vietoje Komisija rengia ir juos vykdo glaudžiai bendradarbiaudama su Šveicarijos Federaline audito tarnyba arba kitomis kompetentingomis Šveicarijos institucijomis, paskirtomis Šveicarijos Federalinės audito tarnybos; toms institucijoms tinkamu laiku pranešama apie patikrinimų ir inspektavimų objektą, tikslą ir teisinį pagrindą, kad jos galėtų suteikti visą reikalingą pagalbą. Tuo tikslu kompetentingų Šveicarijos institucijų pareigūnai gali dalyvauti patikrinimuose vietoje ir inspektavimuose.

               3.

               Patikrinimus ir inspektavimus vietoje Komisija ir atitinkamos Šveicarijos valdžios institucijos gali atlikti kartu, jei to pageidauja minėtos Šveicarijos valdžios institucijos.

               4.

               Jeigu EB ir Euratomo septintųjų bendrųjų programų dalyviai prieštarauja patikrinimui ar inspektavimui vietoje, Šveicarijos valdžios institucijos pagal savo nacionalines nuostatas suteikia reikalingą pagalbą Komisijos inspektoriams, kad jie galėtų atlikti savo pareigą – patikrinimą ir inspektavimą vietoje.

               5.

               Komisija kuo greičiau praneša Šveicarijos Federalinei audito tarnybai apie bet kokį faktą ar įtarimą, susijusį su pažeidimu, apie kurį ji sužinojo atlikdama patikrinimą ir inspektavimą vietoje. Bet kokiu atveju Komisija turi informuoti minėtą instituciją apie tokių patikrinimų ir inspektavimų rezultatus.

         IV.   Informavimas ir konsultacijos

               1.

               Kad šis priedas būtų tinkamai vykdomas, kompetentingos Šveicarijos ir Bendrijos institucijos reguliariai keičiasi informacija ir vienai iš Šalių paprašius rengia konsultacijas.

               2.

               Kompetentingos Šveicarijos valdžios institucijos nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokį joms žinomą faktą ar įtarimą dėl pažeidimo, susijusio su dotacijų susitarimų ir (arba) sutarčių, sudarytų įgyvenant šiame susitarime numatytas priemones, sudarymu ir vykdymu.

         V.   Konfidencialumas
   Pagal šį priedą bet kokia forma perduota ar gauta informacija yra profesinė paslaptis ir jai taikoma analogiškos informacijos apsauga, kaip numatyta Šveicarijos teisėje ir Bendrijos institucijoms taikomose atitinkamose nuostatose. Tokia informacija gali būti suteikiama tik asmenims, kurie dirba Bendrijų institucijose, valstybėse narėse ar Šveicarijoje ir dėl savo pareigų turi ją žinoti, ir naudojama tik veiksmingos Šalių finansinių interesų apsaugos užtikrinimo tikslais.
   VI.   Administracinės priemonės ir baudos
   Neapribodama Šveicarijos baudžiamosios teisės taikymo galimybės Komisija gali taikyti administracines priemones ir baudas pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, ir Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1248/2006, taip pat 1995 gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (7).
   VII.   Išieškojimas ir vykdymas
   EB septintosios bendrosios programos pagrindu pagal šio susitarimo taikymo sritį Komisijos priimti sprendimai dėl asmenų, išskyrus valstybes, finansinės prievolės, privalo būti vykdomi Šveicarijoje. Šveicarijos Vyriausybė, pranešusi apie tai Komisijai, paskiria instituciją, kuri, patikrinusi tiktai akto autentiškumą, išduoda vykdomąjį raštą. Sprendimas vykdomas pagal Šveicarijos proceso taisykles. Sprendimo dėl vykdymo teisėtumą kontroliuoja Europos Bendrijų Teisingumo Teismas. Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimai, priimti pagal sutarties, sudarytos pagal EB ir Euratomo bendrąsias programas, arbitražo išlygą vykdomi tokiomis pačiomis sąlygomis.

      (1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (2)  OL L 390, 2006 12 30, p. 1.

      (3)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1.

      (4)  OL L 227, 2006 8 19, p. 3.

      (5)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

      (6)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

      (7)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.
   Jungtinė Susitariančiųjų Šalių deklaracija dėl glaudaus dialogo atsižvelgiant į naujas struktūras, sukurtas įgyvendinant EB sutarties 169 ir 171 straipsnius
   Abi Šalys pareiškia, kad siekiant užtikrinti tinkamą šio susitarimo 2 straipsnio 1 dalies įgyvendinimą Šveicarijos Konfederacijai prireikus bus laiku pranešta apie parengiamuosius darbus, susijusius su EB sutarties 169 ir (arba) 171 straipsniais pagrįstomis struktūromis, kurios turi būti įgyvendinti pagal septintąsias bendrąsias programas.
   Tarybos deklaracija dėl Šveicarijos dalyvavimo komitetuose
   Taryba sutinka, kad Šveicarijos atstovai stebėtojų teisėmis gali dalyvauti tokiuose susitikimuose, jeigu juose svarstomi su jais susiję klausimai:

               —

               visų komitetų, įsteigtų pagal EB ir Euratomo septintąsias bendrąsias programas, įskaitant Mokslinių ir techninių tyrimų komitetą (CREST),

               —

               Jungtinių tyrimų centro valdytojų tarybos.

         Komitetams balsuojant Šveicarijos atstovai nedalyvauja.
   Bendrijų deklaracija dėl ES mokslininkų statuso Šveicarijoje pagal šį susitarimą
   Bendrijos tikisi, kad Šveicarija, taikydama maksimalią Europos Sąjungos valstybių narių piliečiams išduodamų leidimų gyventi skaičiaus ribą, apskaičiuodama tą maksimalią ribą, neįskaičiuos leidimų gyventi, išduotų dalyvaujantiems mokslininkams. Bendrijos taip pat tikisi, kad projektuose dalyvaujantys ir Bendrijų jungtiniuose tyrimų centruose dirbantys mokslininkai galės vienodai pasinaudoti Euratomo ir Šveicarijos Konfederacijos bendradarbiavimo susitarimo kontroliuojamos termobranduolinės sintezės ir plazmos fizikos srityje (OL L 242/1, 1978 9 4) 12 straipsnio 3 dalimi.
   Šveicarijos Vyriausybės deklaracija
   Šveicarijos Vyriausybė mano, kad Bendrijų deklaracija dėl ES mokslininkų statuso Šveicarijoje pagal šį susitarimą nepažeidžia Susitariančiųjų Šalių teisių ir įsipareigojimų pagal susitarimą ir pagal Šveicarijos teisinę sistemą.
    ---documentbreak---

               20.7.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 189/26

         Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo
   SUSITARIMAS
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   veikdama Europos bendrijos vardu,
   ir
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA
   (toliau – Komisija),
   veikdama Europos atominės energijos bendrijos vardu
   (toliau kartu – Bendrijos),
   ir
   ŠVEICARIJOS FEDERALINĖ TARYBA,
   veikdama Šveicarijos Konfederacijos vardu (toliau – Šveicarija),
   (toliau kartu – Šalys),
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad glaudūs Šveicarijos ir Bendrijų ryšiai yra naudingi Šalims;
   ATSIŽVELGDAMOS į mokslinių ir technologinių tyrimų svarbą Bendrijoms ir Šveicarijai ir jų abipusį suinteresuotumą bendradarbiauti šioje srityje, kad geriau panaudotų išteklius ir išvengtų nereikalingo dubliavimo;
   KADANGI Šveicarija ir Bendrijos šiuo metu vykdo mokslinių tyrimų programas bendros svarbos srityse;
   KADANGI Bendrijos ir Šveicarija yra suinteresuotos bendradarbiauti šiose programose abiejų Šalių labui;
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Šalys yra suinteresuotos skatinti abipuses savo mokslinių tyrimų įstaigų galimybes vykdyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą Šveicarijoje ir dalyvauti Bendrijų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosiose programose;
   KADANGI Europos atominės energijos bendrija ir Šveicarija 1978 m. sudarė Bendradarbiavimo susitarimą kontroliuojamos termobranduolinės sintezės ir plazmos fizikos srityje (toliau – sintezės susitarimas);
   KADANGI 1986 m. sausio 6 d. Šalys sudarė mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo pagrindų susitarimą (toliau – pagrindų susitarimas), įsigaliojusį 1987 m. liepos 17 d.;
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad pagrindų susitarimo 6 straipsnyje nustatyta, kad pagrindų susitarime numatytas bendradarbiavimas bus įgyvendintas atitinkamais susitarimais;
   KADANGI 2004 m. sausio 16 d. Bendrijos ir Šveicarija pasirašė mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą (1), kuris buvo laikinai taikomas nuo 2004 m. sausio 1 d. ir kuris įsigaliojo 2006 m. gegužės 16 d.;
   ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad minėto susitarimo 9 straipsnio 2 dalyje numatytas šio susitarimo atnaujinimas, susijęs su dalyvavimu naujose daugiametėse bendrosiose mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programose bendrai suderintomis sąlygomis;
   KADANGI Europos bendrijos septintoji bendroji mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo veiklos programa (2007–2013 m.) (toliau – EB septintoji bendroji programa) buvo priimta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB (2) ir Reglamentu (EB) Nr. 1906/2006 (3), taip pat Tarybos sprendimais 2006/971/EB (4), 2006/972/EB (5), 2006/973/EB (6), 2006/974/EB (7) ir 2006/975/EB (8), o Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintoji bendroji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programa (2007–2011 m.), prisidedanti prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo, buvo priimta Tarybos sprendimu 2006/970/Euratomas (9), Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 1908/2006 (10) ir Tarybos sprendimais 2006/976/Euratomas (11) bei 2006/977/Euratomas (12) (toliau – EB ir Euratomo septintosios bendrosios programos);
   KADANGI, nepažeisdamas Bendrijų steigimo sutarčių nuostatų, šis susitarimas ir pagal jį vykdoma veikla nedarys jokio poveikio valstybių narių teisėms kartu su Šveicarija imtis dvišalės veiklos mokslo, technologijų, mokslinių tyrimų ir plėtros srityse ir prireikus sudaryti susitarimus dėl tokios veiklos,
   SUSITARĖ:
   1 straipsnis
   Susitarimo objektas
   1.   Šiame susitarime nustatoma Šveicarijos dalyvavimo įgyvendinant EB ir Euratomo septintąsias bendrąsias programas forma ir sąlygos nepažeidžiant sintezės susitarimo nuostatų.
   Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai gali dalyvauti visose specialiosiose programose pagal EB ir Euratomo septintąsias bendrąsias programas.
   2.   Šveicarijos juridiniai subjektai gali dalyvauti Bendrijų Jungtinio tyrimų centro veikloje, jei tokiam dalyvavimui netaikoma 1 dalis.
   3.   Bendrijose įsteigti juridiniai subjektai, taip pat ir Jungtinis tyrimų centras, gali dalyvauti Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, skirtuose toms pačioms temoms kaip EB ir Euratomo septintųjų bendrųjų programų temos.
   4.   Šiame susitarime „juridinis subjektas“ yra fizinis arba juridinis asmuo, įsteigtas pagal nacionalinius įstatymus, galiojančius jo įsteigimo vietoje arba pagal Bendrijos teisę, turintis teisinį subjektiškumą ir galintis savo vardu įgyti ir turėti įvairaus pobūdžio teises bei pareigas. Tai, be kita ko, taikoma universitetams, mokslinių tyrimų organizacijoms, pramonės įmonėms, įskaitant mažąsias bei vidutines įmones, ir fiziniams asmenims.
   2 straipsnis
   Bendradarbiavimo formos ir priemonės
   Bendradarbiavimas vyksta tokiomis formomis:

               1.

               Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai dalyvauja visose specialiosiose programose, patvirtintose pagal EB ir Euratomo septintąsias bendrąsias programas pagal sąlygas ir taisykles, nustatytas taisyklėse, reglamentuojančiose Europos bendrijos įmonių, mokslinio tyrimo centrų ir universitetų dalyvavimą mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo veikloje ir Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų bei mokymo veikloje.
               Jeigu Bendrija priima nuostatas dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 169 ir 171 straipsnių įgyvendinimo, Šveicarijai leidžiama dalyvauti pagal šias nuostatas sukurtose teisinėse struktūrose pagal taisykles, kurios bus priimtos šių teisinių struktūrų steigimui, ir su sąlyga, kad tos taisyklės bus taikomos Šveicarijoje. Šveicarijos ir Bendrijų mokslinių tyrimų komitetas priima sprendimą dėl tų taisyklių taikymo Šveicarijoje.
               Šveicarijoje įsteigtiems juridiniams subjektams leidžiama dalyvauti netiesioginiuose veiksmuose pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 169 ir 171 straipsnius.

               2.

               Šveicarijos finansinis įnašas į programų, priimtų EB ir Euratomo septintųjų bendrųjų programų įgyvendinimui, biudžetus – pagal 5 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas.

               3.

               Bendrijose įsteigti juridiniai subjektai dalyvauja Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, dėl kurių Federalinė taryba yra priėmusi sprendimą, ir kurie vykdomi tomis pačiomis temomis kaip EB ir Euratomo septintųjų bendrųjų programų temos, pagal atitinkamais Šveicarijos teisės aktais nustatytas sąlygas ir taisykles, gavę konkretaus projekto partnerių ir atitinkamos Šveicarijos programos vadovų sutikimą. Bendrijose įsteigti juridiniai subjektai, dalyvaujantys Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, patys padengia savo išlaidas, įskaitant jiems tenkančią projekto bendrojo valdymo ir administracinių išlaidų dalį.

               4.

               Šalys gali bendradarbiauti ne tiktai laiku pateikdamos informaciją ir dokumentus, susijusius su EB ir Euratomo septintųjų bendrųjų programų ir Šveicarijos programų ir (arba) projektų įgyvendinimu, bet ir:

                           a)

                           reguliariai keisdamosi nuomonėmis apie mokslinių tyrimų politikos gaires ir prioritetus bei planus Šveicarijoje ir Bendrijose;

                           b)

                           keisdamosi nuomonėmis apie bendradarbiavimo perspektyvas ir jo plėtojimą;

                           c)

                           laiku keisdamosi informacija apie mokslinio tyrimo programų ir projektų įgyvendinimą Šveicarijoje ir Bendrijose ir apie remiantis šiuo susitarimu atlikto darbo rezultatus;

                           d)

                           rengdamos bendrus susitikimus;

                           e)

                           organizuodamos mokslininkų, inžinierių ir specialistų susitikimus;

                           f)

                           palaikydamos reguliarius programos ar projekto lyderių Šveicarijoje ir Bendrijose ryšius ir tolesnius santykius;

                           g)

                           ekspertams dalyvaujant seminaruose, simpoziumuose ir praktiniuose užsiėmimuose.

         3 straipsnis
   Pritaikymas
   Bendradarbiavimas bet kada gali būti pritaikytas ir išplėstas abipusiu Šalių susitarimu.
   4 straipsnis
   Teisės ir įsipareigojimai intelektinės nuosavybės srityje
   1.   Pagal A priedą ir taikytiną teisę Šveicarijoje įsikūrę juridiniai subjektai, dalyvaujantys Bendrijų mokslinių tyrimų programose, nuosavybės, informacijos naudojimo ir skleidimo srityje ir su tokiu dalyvavimu susijusios intelektinės nuosavybės srityje turi tokias pačias teises ir pareigas kaip Bendrijose įsteigti juridiniai subjektai. Ši nuostata netaikoma projektų, kurie buvo pradėti prieš pradedant laikinai taikyti šį susitarimą, rezultatams.
   2.   Pagal A priedą ir taikytiną teisę Bendrijose įsteigti ir Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose pagal 2 straipsnio 3 dalį dalyvaujantys juridiniai subjektai nuosavybės, informacijos naudojimo ir skleidimo srityje ir su tokiu dalyvavimu susijusios intelektinės nuosavybės srityje turi tokias pačias teises ir pareigas kaip Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai, dalyvaujantys atitinkamose programose ir (arba) projektuose.
   5 straipsnis
   Finansinės nuostatos
   1.   Iš Šveicarijos negali būti reikalaujama jokių įnašų remiantis Bendrijų įsipareigojimais, prisiimtais iki pradedant laikinai taikyti šį susitarimą pagal EB ir Euratomo septintąsias bendrąsias programas, taip pat remiantis mokėjimais, vykdomais pagal tuos įsipareigojimus. Šveicarijos finansinis įnašas, susijęs su jos dalyvavimu EB ir Euratomo bendrosiose programose, nustatomas proporcingai ir kaip papildoma dalis, pridedama prie sumos, kasmet skiriamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įsipareigojimų asignavimams, skirtiems padengti Komisijos finansinius įsipareigojimus, atsiradusius dėl įvairių darbų, reikalingų šiame susitarime numatytų programų ir veiklos rūšių vykdymui, valdymui ir įgyvendinimui.
   2.   Proporcingumo veiksnys, reguliuojantis Šveicarijos įnašą į EB ir Euratomo septintąsias bendrąsias programas, išskyrus sintezės programą, turi atitikti Šveicarijos bendrojo vidaus produkto (rinkos kainomis) ir Europos Sąjungos valstybių narių bendrųjų vidaus produktų (rinkos kainomis) sumos santykį. Šveicarijos įnašas į sintezės programą toliau bus skaičiuojamas pagal su ja susijusio susitarimo nuostatas. Šie santykiai apskaičiuojami pagal tų pačių metų naujausius Eurostato statistinius duomenis, kurie prieinami paskelbus preliminarų Europos Sąjungos biudžeto projektą.
   3.   Taisyklės, reglamentuojančios Šveicarijos finansinį įnašą, pateikiamos B priede.
   6 straipsnis
   Šveicarijos ir Bendrijų mokslinių tyrimų komitetas
   1.   Pagrindų susitarimu įsteigtas Šveicarijos ir Bendrijų mokslinių tyrimų komitetas tikrina, vertina ir užtikrina tinkamą šio susitarimo vykdymą. Komitetui pateikiami visi klausimai, susiję su šio susitarimo vykdymu ar aiškinimu.
   2.   Komitetas Šveicarijos prašymu gali nustatyti Šveicarijos regionus, kurie atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 (13) 5 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus ir dėl to gali būti pripažinti tinkamais regionais, kuriems skirti mokslinių tyrimų veiksmai pagal specialiosios „Pajėgumų“ programos darbo programą „Mokslinių tyrimų potencialas“.
   3.   Komitetas gali nuspręsti pakeisti nuorodas į C priede išvardytus Bendrijos teisės aktus.
   7 straipsnis
   Dalyvavimas
   1.   Nepažeidžiant 4 straipsnio nuostatų Šveicarijoje įsteigtiems juridiniams subjektams, dalyvaujantiems EB ir Euratomo septintosiose bendrosiose programose, suteikiamos tokios pačios sutartinės teisės ir įsipareigojimai kaip Bendrijose įsteigtiems juridiniams subjektams.
   2.   Šveicarijoje įsteigtiems juridiniams subjektams taikomos pasiūlymų pateikimo ir vertinimo bei dotacijų susitarimų ir (arba) sutarčių pagal Bendrijų programas skyrimo ir sudarymo sąlygos bei taisyklės yra tokios pačios kaip tos, kurios taikomos dotacijų susitarimams ir (arba) sutartims, sudarytoms pagal tas programas su Bendrijose įsteigtais juridiniais subjektais.
   3.   Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai turi teisę gauti EIB paskolas, skirtas remti mokslinių tyrimų tikslams, nurodytiems pagal EB septintąją bendrąją programą.
   4.   Vertintojų ar nepriklausomų ekspertų, reikalingų Bendrijų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoms, atrankos metu žiūrima, kad būtų tinkamas Šveicarijos ekspertų skaičius, atsižvelgiant į gebėjimus ir žinias, susijusias su jiems priskirtomis užduotimis.
   5.   Bendrijose įsteigti juridiniai subjektai tomis pačiomis sąlygomis ir pagal tas pačias taisykles kaip Šveicarijos partneriai gali dalyvauti Šveicarijos mokslinių tyrimų programų, išvardytų 2 straipsnio 3 dalyje, programose ir (arba) projektuose, nepažeidžiant 1 straipsnio 3 dalies, 2 straipsnio 3 dalies ir 4 straipsnio 2 dalies nuostatų ir galiojančių teisės aktų ir vidaus taisyklių. Šveicarijos valdžios institucijos gali nustatyti, kad vienas ar keli Bendrijose įsteigti juridiniai subjektai gali dalyvauti projekte su sąlyga, jog kartu dalyvaus nors vienas Šveicarijos subjektas.
   8 straipsnis
   Judumas
   Kiekviena Šalis pagal galiojančius teisės aktus ir susitarimus įsipareigoja garantuoti, jeigu to būtinai reikia sėkmingam numatytos veiklos vykdymui, riboto skaičiaus kitos Šalies mokslininkų, dalyvaujančių Šveicarijoje ir Bendrijose šiuo susitarimu numatytoje veikloje įvažiavimą ir buvimą.
   9 straipsnis
   Persvarstymas ir tolesnis bendradarbiavimas
   1.   Jei Bendrijos nusprendžia persvarstyti ar išplėsti savo mokslinių tyrimų programas, šis susitarimas gali būti persvarstytas arba išplėstas bendrai suderintomis sąlygomis. Šalys keičiasi informacija ir nuomonėmis apie numatomą persvarstymą arba išplėtimą, taip pat visais klausimais, turinčiais tiesioginės ar netiesioginės įtakos Šveicarijos bendradarbiavimui EB ir Euratomo septintųjų bendrųjų programų numatytose srityse. Tikslus persvarstytų ar išplėstų programų turinys Šveicarijai pateikiamas per dvi savaites nuo tos dienos, kai jas priima Bendrijos. Jeigu mokslinių tyrimų programos persvarstomos arba išplečiamos, Šveicarija gali nutraukti šį susitarimą, pranešusi apie tai iš anksto, ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius. Per tris mėnesius nuo Bendrijų sprendimo priėmimo dienos Šalys praneša viena kitai apie ketinimą nutraukti ar išplėsti šį susitarimą.
   2.   Jei Bendrijos priima naujas daugiametes bendrąsias mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas, šis susitarimas gali būti atnaujintas arba dėl jo gali būti surengtos naujos derybos Šalių bendrai suderintomis sąlygomis. Šveicarijos ir Bendrijų mokslinių tyrimų komitete Šalys keičiasi informacija ir nuomonėmis apie tokių programų rengimą arba apie kitą esamą ir būsimą mokslinių tyrimų veiklą.
   10 straipsnis
   Ryšys su kitais tarptautiniais susitarimais
   1.   Šio susitarimo nuostatos taikomos nepažeidžiant privalumų, numatytų kituose tarptautiniuose susitarimuose, saistančiuose vieną iš Šalių ir taikomuose tik šios Šalies teritorijoje įsteigtiems juridiniams subjektams.
   2.   Juridinis subjektas, įsteigtas kitoje valstybėje, įtrauktoje į EB septintąją bendrąją programą (asocijuotoji valstybė) naudojasi tokiomis pat teisėmis ir turi tokius pačius įsipareigojimus pagal šį susitarimą kaip juridiniai subjektai, įsteigti valstybėje narėje, su sąlyga, kad asocijuotoji valstybė, kurioje įsteigtas juridinis subjektas, yra davusi sutikimą suteikti Šveicarijos juridiniams subjektams tokias pačias teises ir įsipareigojimus.
   11 straipsnis
   Teritorinis taikymas
   Šis susitarimas taikomas teritorijoms, kuriose galioja Bendrijų steigimo sutartys, tose sutartyse numatytomis sąlygomis, ir Šveicarijos teritorijai.
   12 straipsnis
   Priedai
   A, B ir C priedai yra neatskiriama šio susitarimo dalis.
   13 straipsnis
   Pakeitimas ir nutraukimas
   1.   Šis susitarimas galioja visą EB ir Euratomo septintųjų bendrųjų programų galiojimo laikotarpį.
   2.   Šis susitarimas gali būti iš dalies pakeistas tik bendru rašytiniu abiejų Šalių susitarimu. Pakeitimų įsigaliojimo procedūra yra tokia pati kaip šiam susitarimui taikoma procedūra.
   3.   Kiekviena Šalis gali bet kada nutraukti šį susitarimą, pranešusi apie tai raštu ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius.
   4.   Nutraukiant šį susitarimą ir (arba) pasibaigus jo galiojimui vykdomi projektai ir veikla tęsiami iki užbaigimo pagal šiame susitarime numatytas sąlygas. Šalys bendru susitarimu sprendžia dėl kitų nutraukimo pasekmių.
   14 straipsnis
   Įsigaliojimas ir laikinas taikymas
   1.   Šį susitarimą Šalys ratifikuoja arba sudaro pagal atitinkamas savo taisykles. Jis įsigalioja tą dieną, kai gaunamas paskutinis pranešimas apie tam tikslui reikalingų procedūrų įvykdymą. Susitarimas laikinai taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.
   2.   Jeigu viena Šalis praneša kitai Šaliai, kad nesudarys šio susitarimo, susitariama taip:

               —

               Bendrijos grąžina Šveicarijai 2 straipsnio 2 dalyje numatytą jos įnašą į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą,

               —

               tačiau iš grąžinamos sumos Bendrijos išskaičiuoja lėšas, Bendrijų skirtas Šveicarijoje įsteigtų juridinių subjektų dalyvavimui netiesioginiuose veiksmuose, įskaitant ir 2 straipsnio 1 dalyje numatytas kompensacijas,

               —

               projektai ir veikla, pradėta susitarimo laikino taikymo laikotarpiu ir vykdoma tuo metu, kai gaunamas minėtas pranešimas, tęsiama iki užbaigimo pagal šiame susitarime nustatytas sąlygas.

         Šis susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis; visi tekstai yra autentiški.

      Съставено в Люксембург на двадесет и пети юни две хиляди и седма година.
      Hecho en Luxemburgo, el veinticinco de junio de dos mil siete.
      V Lucemburku dne dvacátého pátého června dva tisíce sedm.
      Udfærdiget i Luxembourg den femogtyvende juni to tusind og syv.
      Geschehen zu Luxemburg am fünfundzwanzigsten Juni zweitausendsieben.
      Kahe tuhande seitsmenda aasta juunikuu kahekümne viiendal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι πέντε Ιουνίου δύο χιλιάδες επτά.
      Done at Luxembourg, on the twenty-fifth day of June in the year two thousand and seven.
      Fait à Luxembourg, le vingt-cinq juin deux mille sept.
      Fatto a Lussemburgo, addì venticinque giugno duemilasette.
      Luksemburgā, divtūkstoš septītā gada divdesmit piektajā jūnijā.
      Priimta du tūkstančiai septintųjų metų birželio dvidešimt penktą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-hetedik év június havának huszonötödik napján.
      Magħmul fil-Lussemburgu, fil-ħamsa u għoxrin jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u sebgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de vijfentwintigste juni tweeduizend zeven.
      Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego piątego czerwca roku dwa tysiące siódmego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e cinco de Junho de dois mil e sete.
      Adoptat la Luxemburg, douăzeci şi cinci iunie două mii șapte.
      V Luxemburgu dňa dvadsiateho piateho júna dvetisícsedem.
      V Luxembourgu, petindvajsetega junija leta dva tisoč sedem.
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.
      Som skedde i Luxemburg den tjugofemte juni tjugohundrasju.

         Зa Eвpoпeйcката общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Гια την Ευρωπαїκή Κоινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrĳos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         Зa Eвpoпeйcката общност зa aтoмна енергия
         Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica
         Za Evropské společenství pro atomovou energii
         For Det Europæiske Atomenergifælleskab
         Für die Europäische Atomgemeinschaft
         Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
         Гια την Ευρωπαїκή Κоινότητα Ατομικής Εvέργειας
         For the European Atomic Energy Community
         Pour la Communauté européenne de l'énergie atomique
         Per la Comunità europea dell'energia atomica
         Eiropas Atomenerġĳas kopienas vārdā
         Europos atominės energĳos bendrĳos vardu
         Az Európai Atomenergia-közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea ta' l-Enerġĳa Atomika
         W imieniu Europejskiej Wspólnoty Energii Atomowej
         Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie
         Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica
         Pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice
         Za Európske spoločenstvo pre atómovú energiu
         Za Evropsko skupnost za atomsko energĳo
         Euroopan atominienergiayhteisön puolesta
         För Europeiska atomenergigemenskapen

         Зa Конфедерация Швейцария
         Por la confederación Suiza
         Za Švýcarskou konfederaci
         For Det Schweiziske Forbund
         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Šveitsi Konföderatsiooni nimel
         Гια την Ελβετική Συνομοσπονδία
         For the Swiss Confederation
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera
         Šveices Konfederācĳas vārdā
         Šveicarĳos Konfederacĳos vardu
         A Svájci Államszövetség részéről
         Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
         Voor de Zwitserse Bondsstaat
         W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
         Pela Confederação Suíça
         Pentru Confederaţia Elveţiană
         Za Švajčiarsku konfederáciu
         Za Švicarsko konfederacĳo
         Sveitsin valaliiton puolesta
         På Schweiziska edsförbundets vågnar

      (1)  OL L 32, 2004 2 5, p. 22.

      (2)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

      (3)  OL L 391, 2006 12 30, p. 1.

      (4)  OL L 400, 2006 12 30, p. 87.

      (5)  OL L 400, 2006 12 30, p. 244.

      (6)  OL L 400, 2006 12 30, p. 271.

      (7)  OL L 400, 2006 12 30, p. 300.

      (8)  OL L 400, 2006 12 30, p. 369.

      (9)  OL L 400, 2006 12 30, p. 61.

      (10)  OL L 400, 2006 12 30, p. 1.

      (11)  OL L 400, 2006 12 30, p. 405.

      (12)  OL L 400, 2006 12 30, p. 435.

      (13)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               20.7.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 189/38

         BAIGIAMASIS AKTAS
   EUROPOS BENDRIJOS
   ir
   ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS
   įgaliotieji asmenys,
   susitikę du tūkstančiai septintųjų metų birželio dvidešimt penktą dieną Liuksemburge pasirašyti Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą, priėmė šią jungtinę deklaraciją, pridedamą prie šio Baigiamojo akto:
   Jungtinė Susitariančiųjų Šalių deklaracija dėl glaudaus dialogo atsižvelgiant į naujas struktūras, sukurtas įgyvendinant EB sutarties 169 ir 171 straipsnius.
   Šie asmenys taip pat atkreipė dėmesį į deklaracijas, pridėtas prie šio Baigiamojo akto:
   Tarybos deklaraciją dėl Šveicarijos dalyvavimo komitetuose.
   Bendrijų deklaraciją dėl ES mokslininkų statuso Šveicarijoje pagal šį susitarimą.


title: 2011/479/: 2011 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimas dėl Europos gimnastikos įrangos standartų atitikties saugos reikalavimams remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB Tekstas svarbus EEE

text:
29.7.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 197/13

         KOMISIJOS SPRENDIMAS
   2011 m. liepos 27 d.
   dėl Europos gimnastikos įrangos standartų atitikties saugos reikalavimams remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2011/479/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (1), ypač į jos 4 straipsnio 1 dalies a punktą,
   kadangi:

               (1)

               pagal Direktyvos 2001/95/EB nuostatas Europos standartus turi nustatyti Europos standartizacijos įstaigos. Tokiais standartais turėtų būti užtikrinama, kad gaminiai atitiktų šios direktyvos bendrąjį saugos reikalavimą;

               (2)

               pagal Direktyvą 2001/95/EB gaminys laikomas saugiu, jei jis atitinka savanoriškus nacionalinius standartus, kuriais perkeliami Europos standartai ir į kuriuos nuorodas Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

               (3)

               Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnyje nustatyta Europos standartų rengimo tvarka. Laikydamasi šios tvarkos, Komisija turi nustatyti konkrečius saugos reikalavimus, kuriuos turėtų atitikti Europos standartai, ir vėliau jais remdamasi ji turi Europos standartizacijos įstaigoms suteikti įgaliojimus rengti minėtus standartus;

               (4)

               Komisija turi paskelbti nuorodas į pirmiau nurodytu būdu priimtus Europos standartus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą nuorodos į Europos standartus, kuriuos Europos standartizacijos įstaigos priėmė iki minėtos direktyvos įsigaliojimo, gali būti skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje net be Komisijos įgaliojimo, jeigu šiais standartais užtikrinama minėtoje direktyvoje nustatyto bendrojo saugos reikalavimo atitiktis;

               (5)

               Sprendimu 2005/718/EB (2) Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė nuorodas į septynis Europos gimnastikos įrangos saugos standartus;

               (6)

               Sprendime 2005/718/EB nurodyti septyni Europos gimnastikos įrangos saugos standartai neįtraukti į Komisijos įgaliojimą, priimtą pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 1 dalį;

               (7)

               vienas iš šių standartų EN 913:1996 buvo pakeistas naująja versija EN 913:2008. Ši naujoji versija priimta įsigaliojus Direktyvai 2001/95/EB, todėl nuoroda į ją negali būti skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje be Komisijos įgaliojimo, įskaitant konkrečius saugos reikalavimus;

               (8)

               siekiant įvertinti, ar naujoji versija ir tolesnės Europos gimnastikos įrangos standartų versijos atitinka Direktyvos 2001/95/EB bendrąjį saugos reikalavimą, būtina iš naujo nustatyti minėtos direktyvos 4 straipsnyje nustatytą tvarką;

               (9)

               todėl Komisija turėtų nustatyti konkrečius gimnastikos įrangos saugos reikalavimus, kad galėtų įgalioti Europos standartizacijos įstaigas remiantis šiais reikalavimais kurti atitinkamus Europos gimnastikos įrangos standartus;

               (10)

               kai tik bus parengti atitinkami standartai ir jeigu Komisija nuspręs paskelbti nuorodą į juos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, laikantis Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, gimnastikos įranga turėtų būti laikoma atitinkančia Direktyvos 2001/95/EB bendruosius saugos reikalavimus tiek, kiek tai susiję su saugos reikalavimais, įtrauktais į standartus;

               (11)

               šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2001/95/EB 15 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   Šiame sprendime gimnastikos įranga reiškia įrangą, naudojamą treniruotėms, fiziniam lavinimui ar varžybų tikslais, įskaitant grupės ar individualų fizinį lavinimą. Ši įranga statoma ant grindų arba pritvirtinama prie lubų ar sienų arba kito stacionaraus statinio. Ją galima įrengti visam laikui arba perkelti ir pritaikyti naudojimui.
   2 straipsnis
   1 straipsnyje nurodytiems gaminiams keliami konkretūs saugos reikalavimai, kuriuos pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnį turi atitikti Europos standartai, pateikiami šio sprendimo priede.
   3 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 27 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

      (2)  OL L 271, 2005 10 15, p. 51.

      PRIEDAS

         KONKRETŪS GIMNASTIKOS ĮRANGOS SAUGOS REIKALAVIMAI

         I   Dalis

         Gaminys ir gaminio apibrėžtis

      Gimnastikos įranga, kuriai taikomas šis įgaliojimas, yra įranga, naudojama treniruotėms, fiziniam lavinimui ar varžybų tikslais, įskaitant grupės ar individualų fizinį lavinimą. Ši įranga statoma ant grindų arba pritvirtinama prie lubų ar sienų arba kito stacionaraus statinio. Ją galima įrengti visam laikui arba perkelti ir pritaikyti naudojimui.
      Kai kurios specialiosios gimnastikos įrangos bendrieji reikalavimai yra papildyti papildomais saugos reikalavimais.

         II   Dalis

      A.   Bendrieji saugos reikalavimai

      Gaminiai atitinka bendrąjį saugos reikalavimą, nurodytą Direktyvoje 2001/95/EB, ir yra saugūs, kaip apibrėžta jos 2 straipsnio b punkte. Visų pirma gaminys yra saugus esant įprastoms ir pagrįstai numatomoms naudojimo sąlygoms, įskaitant sandėliavimą, saugų vežimą į sandėliavimo patalpas, įrengimą ir priežiūrą, išmontavimą, ir per visą jo naudojimo laikotarpį. Gaminys taip pat saugus profesionaliems naudotojams (pvz., treneriams, mokytojams).
      Įprastomis ir pagrįstai numatomomis gimnastikos įrangos naudojimo sąlygomis susižeidimo rizika ar žalos sveikatai ir saugai tikimybė yra mažesnė. Jokios naudotojui įprastai naudojant ar ketinant naudoti įrenginį prieinamos dalys nežeidžia fiziškai ir neveikia naudotojo sveikatos.
      Bendra numatytina šių gaminių naudojimo paskirtis yra treniruoti vaikus (pvz., mokykloje, sporto klubuose), kurie apskritai mažiau nei suaugusieji išmano apie riziką. Jei pavojus negali būti pakankamai sumažintas projektuojant gaminį ar naudojant apsaugos priemones, apie likusią riziką turėtų būti nurodyta metodininkams skirtoje su gaminiu susijusioje informacijoje.
      Naudotojams pranešama apie galimą riziką ir pavojų ir kaip jų išvengti.
      B.   Konkretūs saugos reikalavimai

      Taikant Direktyvoje 2001/95/EB nurodytus bendruosius saugos reikalavimus, atsižvelgiama bent jau į šiuos dalykus:

                  a)

                  paviršiaus apdailą;

                  b)

                  angas ir poslinkio, spaudimo, veržimo taškus;

                  c)

                  netyčinį nukritimą;

                  d)

                  kritimą iš aukščio;

                  e)

                  stabilumą ir jėgą;

                  f)

                  pritaikymo prietaisus;

                  g)

                  kamšalo paviršiaus kulno absorbciją;

                  h)

                  ženklinimą. Tiksliau, ant visos gimnastikos įrangos turi būti nurodyta ši informacija:

                              1)

                              atitinkamo Europos standarto numeris;

                              2)

                              pavadinimas, prekės ženklas ar kitos gamintojo, mažmenininko ar importuotojo identifikavimo priemonės;

                              3)

                              pagaminimo metai;

                              4)

                              didžiausias naudotojų skaičius naudojant įrangą pagal paskirtį;

                              5)

                              naudojimo instrukcijos;

                  i)

                  įstrigimą arba pasismaugimą;

                  j)

                  susidūrimą;

                  k)

                  ilgaamžiškumą;

                  l)

                  elektros smūgį.

            Be to, atsižvelgiama į šią riziką:

                  a)

                  riziką, susijusią su nepakankama įrangos apkrovos išlaikymo galia, atsižvelgiant į naudotų medžiagų stiprumą, standumą ir elastingumą;

                  b)

                  riziką, susijusią su įrangos stabilumo praradimu, atsižvelgiant į įrangos atramą ir grindis, taip pat į galimą įrangos apkrovą;

                  c)

                  riziką, susijusią su elektros energijos naudojimu ir su veikiančiomis grandinėmis;

                  d)

                  riziką, susijusią su mechaninės ar vandens energijos naudojimu;

                  e)

                  riziką, susijusią su įrangos naudojimu, įskaitant kūno nukritimą, susižeidimą, įstrigimą, pasismaugimą, susidūrimą ir perkrovą;

                  f)

                  riziką, susijusią su įrangos prieinamumu, įskaitant prieinamumą esant gedimui ar pavojingai situacijai;

                  g)

                  riziką, susijusią su galima įrangos sąveika ir atsitiktiniais pašaliniais asmenimis (pvz., žiūrovais);

                  h)

                  riziką, susijusią su nepakankama priežiūra;

                  i)

                  riziką, susijusią su įrangos montavimu, išmontavimu ir tvarkymu;

                  j)

                  riziką, susijusią su cheminių medžiagų veikimu.

            Taikant Direktyvoje 2001/95/EB nurodytus bendruosius saugos reikalavimus, atsižvelgiama bent jau į šiuos bandymus:

                  a)

                  įstrigimo nustatymas;

                  b)

                  mechaninė apkrova, siekiant nustatyti stabilumą ir stiprumą;

                  c)

                  kulno smūgio absorbcijos nustatymas;

                  d)

                  bandymų ataskaita.

            C.   Gimnastikos įrangos pavyzdžiai

      Taikant Direktyvoje 2001/95/EB nurodytus bendruosius saugos reikalavimus, šiame sąraše (kuris nėra išsamus) pateikiami įvairių rūšių gimnastikos įrangos pavyzdžiai:

                  a)

                  lygiagretės, lygiagrečių ir asimetrinių kartelių derinys;

                  b)

                  asimetrinės lygiagretės;

                  c)

                  šuolių dėžės;

                  d)

                  arkliai ir ožiai;

                  e)

                  skersiniai;

                  f)

                  gimnastikos sienelės, grotinės lipynės, laipiojamieji rėmai;

                  g)

                  buomai;

                  h)

                  kabamieji žiedai;

                  i)

                  batutai;

                  j)

                  stalai šuoliams.


title: 2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas, nustatantis Europos Vadovų Tarybos Pirmininko įdarbinimo sąlygas

text:
9.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 322/35

      TARYBOS SPRENDIMAS

   2009 m. gruodžio 1 d.
   nustatantis Europos Vadovų Tarybos Pirmininko įdarbinimo sąlygas
   (2009/909/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 243 straipsnį,
   atsižvelgdama į 1967 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentą Nr. 422/67/EEB, 5/67/Euratomas, nustatantį Komisijos pirmininko ir narių bei Teisingumo Teismo pirmininko, teisėjų, generalinių advokatų ir sekretoriaus bei Pirmosios instancijos teismo pirmininko, narių ir sekretoriaus bei Europos Sąjungos tarnautojų teismo pirmininko, narių ir sekretoriaus tarnybines pajamas (1),
   kadangi:

               (1)

               Lisabonos sutartimi nustatoma, kad Europos Vadovų Taryba tampa Europos Sąjungos institucija, ir sukuriama vieną kartą atnaujinama dvejų su puse metų kadencijos Europos Vadovų Tarybos Primininko pareigybė.

               (2)

               Turėtų būti nustatytos Europos Vadovų Tarybos Primininko įdarbinimo sąlygos,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   1967 m. liepos 25 d. Tarybos reglamento Nr. 422/67/EEB, 5/67/Euratomas nuostatos, kurios taikomos Komisijos Pirmininkui, analogiškai taikomos Europos Vadovų Tarybos Primininkui.
   2.   Europos Vadovų Tarybos Primininkui mokamas bazinis mėnesinis atlyginimas yra lygus Europos Sąjungos pareigūno 16 lygio trečios pakopos baziniam atlyginimui, padaugintam iš 138 %.
   2 straipsnis
   Apie šį sprendimą Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui praneša Tarybos Pirmininkas.
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. gruodžio 1 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         B. ASK

      (1)  OL L 187, 1967 8 8, p. 1.