title: 2006/810/EB,Euratomas: 2006 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2004 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, I skirsnis – Europos Parlamentas

text:
6.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 340/29

      EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

   2006 m. balandžio 27 d.
   dėl 2004 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, I skirsnis – Europos Parlamentas
   (2006/810/EB, Euratomas)
   EUROPOS PARLAMENTAS,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2004 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),

               —

               atsižvelgdamas į 2004 finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaitą bei balansą (C6-0357/2005),

               —

               atsižvelgdamas į vidaus auditoriaus metinę ataskaitą,

               —

               atsižvelgdamas į Audito Rūmų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą su institucijų atsakymais (2),

               —

               atsižvelgdamas į ataskaitų patikimumo ir jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą, kurį pagal EB sutarties 248 straipsnį pateikė Audito Rūmai (3),

               —

               atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 10 dalį ir 275 straipsnį bei Euratomo sutarties 179a straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (4), ir ypač į jo 145, 146 ir 147 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Parlamento biudžeto vykdymo vidaus taisyklių 13 straipsnį (5),

               —

               atsižvelgdamas į Finansinio reglamento 147 straipsnio 1 dalį, pagal kurią visos Europos bendrijos institucijos privalo imtis deramų priemonių dėl pastabų, pateiktų kartu su Europos Parlamento sprendimu dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir 74 straipsnio 3 dalį bei jų V priedą,

               —

               atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0119/2006),

               A.

               kadangi Audito Rūmai vis dėlto nurodė priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumus, nors iš esmės tik formalius (9.16 punktas); kadangi, pasak Audito Rūmų, klaidos neturėjo reikšmingos įtakos operacijų, atspindimų administracinėse išlaidose, teisėtumui ir tvarkingumui (9.27 punktas),

               B.

               kadangi nuo 2003 m. sausio 1 d. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai taikomos Finansinio reglamento ir Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių su pakeitimais, padarytais 2002 m. spalio 23 d. (6), nuostatos,

               C.

               kadangi 2002 m. spalio 23 d. Darbo tvarkos taisyklės buvo pakeistos taip, kad biudžeto įvykdymo patvirtinimas suteikiamas Pirmininkui, o ne Generaliniam sekretoriui,

               1.

               atideda sprendimą suteikti Pirmininkui 2004 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimą;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams ir Europos ombudsmenui bei paskelbti jį Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Pirmininkas

         Julian PRIESTLEY

            Generalinis sekretorius

      (1)  OL C 105, 2004 4 30.

      (2)  OL C 301, 2005 11 30, p. 1.

      (3)  OL C 302, 2005 11 30, p. 100.

      (4)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

      (5)  PE 349.540.

      (6)  OL C 300 E, 2003 12 11, p. 303.


title: 2012/261/ES: 2012 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Ispanijos paraiška „EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana, pastatų statyba“ )

text:
17.5.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 130/21

         EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
   2012 m. balandžio 19 d.
   dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Ispanijos paraiška „EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana, pastatų statyba“)
   (2012/261/ES)
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,
   atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

               (2)

               EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas;

               (3)

               2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti EGF lėšas, neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR ribos;

               (4)

               2011 m. liepos 1 d. Ispanija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl 1 138 darbuotojų atleidimo iš 513 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 41 skyriaus (Pastatų statyba) veiklą Valensijos autonominiame (ES52) NUTS II regione ir iki 2011 m. lapkričio 25 d. ją papildė išsamesne informacija. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo mobilizuoti 1 642 030 EUR sumą;

               (5)

               todėl EGF lėšos turėtų būti mobilizuotos finansinei paramai pagal Ispanijos pateiktą paraišką suteikti,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   2012 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 1 642 030 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.
   2 straipsnis
   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Strasbūre 2012 m. balandžio 19 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         M. SCHULZ

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         N. WAMMEN

      (1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

      (2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.


title: 2017 m. rugpjūčio 4 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/1428 dėl paramos Maputu veiksmų plano dėl 1997 m. Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo įgyvendinimo vykdymui

text:
5.8.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 204/101

         TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2017/1428
   2017 m. rugpjūčio 4 d.
   dėl paramos Maputu veiksmų plano dėl 1997 m. Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo įgyvendinimo vykdymui
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį ir 31 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjunga turėtų siekti aukšto lygio bendradarbiavimo visose tarptautinių santykių srityse, kad, inter alia, išsaugotų taiką, užkirstų kelią konfliktams ir stiprintų tarptautinį saugumą pagal Jungtinių Tautų Chartijos tikslus ir principus;

               (2)

               2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Europos saugumo strategiją, kurioje nustatytos pasaulinio masto problemos bei grėsmės ir raginama nustatyti taisyklėmis pagrįstą tarptautinę tvarką, remiantis veiksmingu daugiašališkumu ir gerai veikiančiomis tarptautinėmis institucijomis;

               (3)

               Konvencija dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo (toliau – Konvencija) įsigaliojo 1999 m. kovo 1 d. Ji yra vienintelis išsamus tarptautinis dokumentas, kuriame nagrinėjami visi su priešpėstinėmis sausumos minomis susiję aspektai, įskaitant jų naudojimą, kaupimą, gamybą, prekybą jomis, išminavimą ir pagalbą aukoms. Nuo 2013 m. birželio 1 d. Konvencijos Šalimis yra visos valstybės narės, o 2016 m. rugsėjo 1 d. 162 valstybės pareiškė sutikimą būti jos saistomomis;

               (4)

               2008 m. birželio 23 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/487/BUSP (1) dėl paramos Konvencijos visuotiniam taikymui ir įgyvendinimui;

               (5)

               2009 m. gruodžio 3 d. įvykusioje antrojoje Konvencijos peržiūros konferencijoje valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, priėmė 2010–2014 m. Kartachenos veiksmų planą dėl Konvencijos visuotinio taikymo ir įgyvendinimo visais jos aspektais. Jos taip pat priėmė Įgyvendinimo rėmimo padaliniui skirtą valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, direktyvą, kurioje valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, pritarė tam, kad Konvencijos Įgyvendinimo rėmimo padalinys valstybėms, kurios yra Konvencijos Šalys, turėtų teikti konsultacijas ir techninę paramą dėl Konvencijos įgyvendinimo ir visuotinio taikymo, sudaryti palankesnes valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, tarpusavio ryšių palaikymo sąlygas, skatinti komunikavimą tiek su valstybėmis, kurios nėra Konvencijos Šalys, tiek su visuomene, ir jas informuoti su Konvencija susijusiais klausimais. 2015 m. įvykusiame keturioliktame susitikime valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, priėmė Sprendimą dėl finansų valdymo stiprinimo ir skaidrumo didinimo Įgyvendinimo rėmimo padalinio veikloje, kuriame išdėstytos sąlygos, kuriomis Įgyvendinimo rėmimo padalinys turi imtis veiklos arba projektų, kurie neįtraukti į jo metinį biudžetą, be kita ko, valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, ir kurios nėra Konvenciją pasirašiusios Šalys, siūlymu;

               (6)

               2012 m. lapkričio 13 d. Taryba priėmė Sprendimą 2012/700/BUSP (2), kuriuo remiamas 2010–2014 m. Kartachenos veiksmų plano įgyvendinimas;

               (7)

               trečiojoje Konvencijos peržiūros konferencijoje, įvykusioje 2014 m. birželio mėn. Maputu (Mozambikas), valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, priėmė Maputu veiksmų planą, kurio tikslas – užtikrinti svarią ir tvarią pažangą įgyvendinant Konvenciją laikotarpiu iki kitos peržiūros konferencijos (2014–2019 m.), ir padarė bendrą pareiškimą, kuriame išsakė ketinimą dėti visas įmanomas pastangas, kad Konvencijos tikslai būtų pasiekti ne vėliau kaip 2025 m.;

               (8)

               Konvencijos trečiosios peržiūros konferencijos 2014 m. birželio 16 ir 17 d. išvadose Europos Sąjunga Taryba priminė, kad Sąjunga vieningai siekia Konvencijos tikslų – visos 28 valstybės narės šiuo metu yra Konvencijos Šalys, ir kad Sąjunga bei jos valstybės narės jau seniai remia siekį vykdyti išminavimą ir sunaikinti priešpėstinių minų atsargas, taip pat teikti pagalbą priešpėstinių minų aukoms. Išvadose dar kartą patvirtinta tvirta Sąjungos parama valstybėms, kurios yra Konvencijos Šalys, joms visiškai ir veiksmingai įgyvendinant Konvenciją ir jos įsipareigojimas propaguoti Konvencijos visuotinį taikymą, skirti išteklių kovai su minomis finansuoti ir teikti konkrečią bei ilgalaikę pagalbą priešpėstinių minų aukoms, jų šeimoms ir bendruomenėms,

         PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
   1 straipsnis
   1.   Siekdama prisidėti prie žmonių saugumo remiant 1997 m. Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo (toliau – Konvencija) trečiojoje peržiūros konferencijoje valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, priimto 2014–2019 m. Maputu veiksmų plano įgyvendinimą, įgyvendinant Europos saugumo strategiją ir laikantis atitinkamų tarptautinės bendruomenės sprendimų, Europos Sąjunga siekia šių tikslų:

               a)

               remti valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, pastangas įgyvendinti Maputu veiksmų plano aspektus, susijusius su išminavimu;

               b)

               remti valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, pastangas įgyvendinti Maputu veiksmų plano aspektus, susijusius su pagalba aukoms;

               c)

               propaguoti visuotinį Konvencijos taikymą;

               d)

               remti valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, pastangas įgyvendinti Maputu veiksmų plano aspektus, susijusius su atsargų sunaikinimu;

               e)

               rodyti nuolatinį Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimą įgyvendinti Konvenciją ir pasiryžimą bendradarbiauti su valstybėmis, kurioms reikalinga pagalba siekiant laikytis savo pagal Konvenciją prisiimtų įsipareigojimų, ir teikti joms didesnę paramą, taip pat didinti Sąjungos vadovaujamą vaidmenį siekiant Konvencijos pagrindinio tikslo – galutinai užbaigti priešpėstinių minų sukeltas kančias ir išvengti jų aukų.

         2.   Visų 1 dalyje nurodytų tikslų turi būti siekiama taip, kad jais būtų stiprinama istoriškai susiklosčiusi valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, nevyriausybinių ir kitų organizacijų, įskaitant nuo minų nukentėjusių bendruomenių atstovus, partnerystės ir bendradarbiavimo kultūra. Visais veiksmais bus atsižvelgta į lyčių ir įvairovės aspektus planavimo, valdymo ir įgyvendinimo lygmenyse.
   3.   Siekdama 1 dalyje nurodytų tikslų, Sąjunga remia šiuos projektus:

               a)

               išminavimas. Teikiama parama Maputu veiksmų plano III veiksmo įgyvendinimui, be kita ko, sudarant palankesnes sąlygas nacionaliniam planavimui ir jį stiprinant bei rengiant ataskaitas ne daugiau kaip penkiose nukentėjusiose valstybėse, kurios yra Konvencijos Šalys ir kurioms artėja 2018 m., 2019 m., 2020 m. ir vėliau nustatyti išminavimo terminai;

               b)

               pagalba aukoms. Teikiama parama Maputu veiksmų plano dalies, susijusios su pagalbos aukoms veiksmais, įgyvendinimui ne daugiau kaip penkiose nukentėjusiose valstybėse, kurios yra Konvencijos Šalys. Projektu bus remiamos valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, joms siekiant įtvirtinti Maputu veiksmų plano pagalbos aukoms aspektus integruotoje politikoje, susijusioje su nacionaline žmogaus teisių ir neįgaliųjų teisių politika. Projektu siekiama įgalėti minų aukas tapti atsakingomis už savo pačių padėties gerinimą;

               c)

               siekiant skatinti Konvencijos visuotinį taikymą, projektu bus remiami Konvencijai pirmininkaujančios valstybės ir aukšto lygio darbo grupės veiksmai siekiant pritraukti aukštu lygiu bendradarbiauti valstybes, kurios nėra Konvencijos Šalys. Bus toliau plėtojamas sienų saugumo tyrimas, pradėtas pagal Sprendimą 2012/700/BUSP;

               d)

               atsargų sunaikinimas. Parama Maputu veiksmų plano dalies, susijusios su atsargų sunaikinimo veiksmais, įgyvendinimui;

               e)

               siekiant parodyti Sąjungos įsipareigojimą ir užtikrinti jo matomumą, bus surengtas įvadinis renginys siekiant propaguoti šį sprendimą ir Sąjungos paramą kovai su minomis bendrai, ir apibendrinamasis renginys siekiant viešinti šiame sprendime numatytą veiklą ir jos rezultatus, taip pabrėžiant Sąjungos įnašą.

         4.   Siekiant 1 dalyje nurodytų tikslų, priede pateikiamas išsamus priemonių, kurių turi būti imtasi, aprašas.
   2 straipsnis
   1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą yra atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).
   2.   1 straipsnio 3 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo Įgyvendinimo rėmimo padalinys, kuriam atstovauja Ženevos tarptautinio humanitarinio išminavimo centras (ŽTHIC).
   3.   Įgyvendinimo rėmimo padalinys tas užduotis vykdo kontroliuojant vyriausiajam įgaliotiniui. Tuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis ir ŽTHIC sudaro būtinus susitarimus.
   3 straipsnis
   1.   1 straipsnio 3 dalyje nurodytoms priemonėms įgyvendinti skirta orientacinė finansavimo suma yra 2 303 274,47 EUR.
   2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos finansuojamos išlaidos valdomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles.
   3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai valdomos. Šiuo tikslu ji ir ŽTHIC sudaro finansavimo susitarimą, kuriame numatoma, kad Įgyvendinimo rėmimo padalinys turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, atsižvelgiant į to įnašo dydį.
   4.   Įsigaliojus šiam sprendimui, Komisija siekia kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą. Ji informuoja Tarybą apie sunkumus, su kuriais susidurta to proceso metu, ir praneša finansavimo susitarimo sudarymo datą.
   5.   Įgyvendinimo rėmimo padalinys vykdo 2 straipsnyje nurodytas užduotis atsižvelgdamas į sprendimą dėl finansų valdymo stiprinimo ir skaidrumo didinimo Įgyvendinimo rėmimo padalinio veikloje, priimtą 2015 m. įvykusiame Konvencijos šalių keturioliktame susitikime (3).
   4 straipsnis
   Vyriausiasis įgaliotinis pateikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą reguliariai Įgyvendinimo rėmimo padalinio rengiamomis ataskaitomis. Taryba tų ataskaitų pagrindu atlieka įvertinimą. Komisija teikia informaciją apie šio sprendimo įgyvendinimo finansinius aspektus.
   5 straipsnis
   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
   Jis nustoja galioti praėjus 36 mėnesiams nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo datos arba praėjus šešiems mėnesiams nuo jo priėmimo dienos, jei per tą laikotarpį finansavimo susitarimas nebuvo sudarytas.

      Priimta Briuselyje 2017 m. rugpjūčio 4 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. MAASIKAS

      (1)  2008 m. birželio 23 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/487/BUSP dėl paramos 1997 m. Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo visuotiniam taikymui ir įgyvendinimui atsižvelgiant į Europos saugumo strategiją (OL L 165, 2008 6 26, p. 41).

      (2)  2012 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimas 2012/700/BUSP, kuriuo remiamas valstybių, kurios yra 1997 m. Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo Šalys, priimto 2010–2014 m. Kartachenos veiksmų plano įgyvendinimas, įgyvendinant Europos saugumo strategiją (OL L 314, 2012 11 14, p. 40).

      (3)  APLC/MSP.14/2015/L.1 – http://www.apminebanconvention.org/fileadmin/APMBC/MSP/14MSP/ISU_Financing_Decision_Draft_30Nov2015.pdf

      PRIEDAS
      1.   Tikslas
      Prisidėti prie žmonių saugumo užtikrinimo remiant 1997 m. Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo (toliau – Konvencija) trečiojoje peržiūros konferencijoje valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, priimto 2014–2019 m. Maputu veiksmų plano įgyvendinimą, įgyvendinant Europos saugumo strategiją ir laikantis atitinkamų tarptautinės bendruomenės sprendimų.
      2.   Projektų aprašymas
      2.1.   Išminavimas. Parama Maputu veiksmų plano III veiksmo įgyvendinimui, įskaitant nacionalinį planavimą ir ataskaitų rengimą vienoje–penkiose nukentėjusiose valstybėse, kurios yra Konvencijos Šalys
      2.1.1.   Projekto tikslas
      Remiamos ne daugiau kaip penkios valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, įgyvendinant Maputu veiksmų plano išminavimo aspektus.
      2.1.2.   Projekto aprašymas

                  —

                  Įgyvendinimo rėmimo padalinys teiks paramą vienai–penkioms valstybėms, kurios yra Konvencijos Šalys, siekiant palengvinti nacionalinių suinteresuotųjų subjektų dialogus. Reikalavimus atitinkančioms valstybėms, kurios yra Konvencijos Šalys, nustatyti išminavimo terminai yra 2018 m., 2019 m., 2020 m. ir vėliau. Konvencijos 5 straipsnio įgyvendinimo komitetas dalyvaus atrenkant paramą gausiančias valstybes, kurios yra Konvencijos Šalys,

                  —

                  Įgyvendinimo rėmimo padalinys sudarys palankesnes sąlygas nacionalinių suinteresuotųjų subjektų dialogams, bendradarbiaudamas su suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, atitinkamais Vyriausybės pareigūnais, nuo minų nukentėjusių gyventojų atstovais, paramos teikėjais kovai su minomis, įskaitant atitinkamus Sąjungos subjektus, išminavimo organizacijas, Tarptautinę sausumos minų uždraudimo kampaniją, JT agentūras ir ŽTHIC. Atitinkamais atvejais tie pagrindiniai subjektai tiesiogiai dalyvaus įgyvendinant projektą, laikantis sąlygų, kurios turi būti nustatytos poveikio biudžetui pažymoje. Vedant dialogus bus parengti išsamūs rezultatų dokumentai, kuriuose bus akcentuota geografiniu požiūriu konkreti informacija apie likusias vietoves, kurias reikia išžvalgyti ir išminuoti, likusių vietovių klausimo sprendimo ir problemų, su kuriomis susiduriama įgyvendinant išminavimo įsipareigojimus, metodika ir rekomendacijos šioms problemoms įveikti, taip pat nustatytų problemų sprendimo orientyrai. Nacionalinių suinteresuotųjų subjektų dialoguose bus atsižvelgiama į lyčių ir įvairovės aspektus, susijusius su išminavimo veikla, planavimo, valdymo ir įgyvendinimo lygmenyse,

                  —

                  tolesni veiksmai toje vienoje–penkiose valstybėse bus vykdomi atsižvelgiant į rezultatų dokumentuose pateiktas rekomendacijas. Tais tolesniais veiksmais Įgyvendinimo rėmimo padalinys teiks papildomą techninę paramą (pvz., rengiant/atnaujinant nacionalinius išminavimo veiksmų planus, rengiant projekto pasiūlymą ar pasiūlymus ir t. t.).

            2.1.3.   Projekto rezultatai

                  —

                  Vedant suinteresuotųjų subjektų dialogus bus parengtas išsamus rezultatų dokumentas, kuriame bus nurodytos likusios problemos ir tolesnių veiksmų tikslai, tvarkaraščiai ir rekomendacijos dėl jų,

                  —

                  valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, atrinktos nacionalinių suinteresuotųjų subjektų dialogams, galės nustatyti, kokia yra Konvencijos ir Maputu veiksmų plano įgyvendinimo padėtis, taip pat pagerinti savo metinių ataskaitų apie savo įsipareigojimų įgyvendinimą laikantis terminų teikimą valstybėms, kurios yra Konvencijos Šalys,

                  —

                  atrinktos valstybės vystys gerąją praktiką kuriant ir skatinant partnerystes, be kita ko, su paramos teikėjais ir išminavimo organizacijomis, srityje, siekiant užtikrinti, kad jie remtų pastangas, kuriomis siekiama kuo greičiau įgyvendinti jų įsipareigojimus,

                  —

                  atrinktos valstybės galės geriau suformuluoti savo ketinimus įvykdyti Maputu veiksmų plane numatytus įsipareigojimus ir paramos poreikį, pvz., rengiant ir atnaujinant nacionalinius išminavimo veiksmų planus, rengiant projekto pasiūlymus.

            2.1.4.   Paramos gavėjai

                  —

                  Valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, kurios įgyvendina savo pagal Konvenciją prisiimtus išminavimo įsipareigojimus,

                  —

                  moterys, mergaitės, berniukai ir vyrai, kurių gyvenimui įtaką daro tai, kad esama priešpėstinių minų arba įtariama, kad jų esama, taip pat jų šeimos ir bendruomenės,

                  —

                  nacionaliniai ekspertai, dirbantys su išminavimu susijusiais klausimais,

                  —

                  valstybės ir organizacijos, remiančios išminavimo veiklą.

            2.2.   Pagalba aukoms. Parama Maputu veiksmų plano dalies, susijusios su pagalbos aukoms veiksmais, įgyvendinimui ne daugiau kaip penkiose nukentėjusiose valstybėse, kurios yra Konvencijos Šalys
      2.2.1.   Projekto tikslas
      Maputu veiksmų plane nurodyta, kad pagalba aukoms turėtų būti įtraukta į platesnę nacionalinę politiką, planus ir teisines sistemas, susijusias su neįgaliųjų teisėmis, sveikatos, švietimo, užimtumo, vystymosi ir skurdo mažinimo sritimis. Projektu bus remiama ne daugiau kaip penkios valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, joms siekiant įtvirtinti Maputu veiksmų plano pagalbos aukoms aspektus platesniame nacionalinės žmogaus teisių ir neįgaliųjų teisių politikos kontekste. Projektu siekiama įgalėti tuos asmenis, kurie buvo sužeisti minų ar kitų nuo karo likusių sprogmenų, išgyvenusius asmenis ir netiesiogines aukas, kaip antai nuo priešpėstinių minų žuvusių asmenų šeimos narius ir dėl minų nukentėjusiose vietovėse gyvenančius žmones, tapti labiau atsakingais už savo pačių padėties gerinimą. Nacionalinių suinteresuotųjų subjektų dialoguose bus atsižvelgiama į lyčių ir įvairovės aspektus, susijusius su pagalba aukoms, planavimo, valdymo ir įgyvendinimo lygmenyse.
      2.2.2.   Projekto aprašymas

                  —

                  Įgyvendinimo rėmimo padalinys teiks pagalbą ne daugiau kaip penkiose nukentėjusiose valstybėse, kurios yra Konvencijos Šalys, siekiant surengti nacionalinių suinteresuotųjų subjektų dialogus valstybėse, kurios yra Konvencijos Šalys, kurios:

                              a)

                              mažai bendradarbiavo pagalbos aukoms srityje ir todėl joms būtų naudinga gauti paskatą pradėti tai daryti arba

                              b)

                              dalyvavo įgyvendinant Maputu veiksmų plano pagalbos aukoms veiksmus ir joms nacionalinių suinteresuotųjų subjektų dialogas būtų naudingas siekiant skatinti tas įgyvendinimo pastangas.

                        Konvencijos pagalbos aukoms komitetas dalyvaus atrenkant paramą gausiančias valstybes, kurios yra Konvencijos Šalys,

                  —

                  Įgyvendinimo rėmimo padalinys sudarys palankesnes sąlygas nacionalinių suinteresuotųjų subjektų dialogui, bendradarbiaudamas su pagrindiniais subjektais, pavyzdžiui, atitinkamais Vyriausybės pareigūnais, paramos teikėjais, įskaitant atitinkamus Sąjungos subjektus, JT agentūras, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą (OHCHR), Tarptautinę sausumos minų uždraudimo kampaniją – Kasetinių šaudmenų koaliciją ir neįgaliųjų organizacijas. Konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais, nacionalinių suinteresuotųjų subjektų dialogų metu taip pat bus parengtas išsamus rezultatų dokumentas „kuriame bus nustatytos problemos ir trūkumai, su kuriais susiduriama įgyvendinant pagal Maputu veiksmų planą prisiimtus įsipareigojimus pagalbos aukoms srityje, bus pateiktos rekomendacijos toms problemoms išspręsti ir nustatyti uždaviniai,

                  —

                  tolesni veiksmai tose ne daugiau kaip penkiose valstybėse bus vykdomi atsižvelgiant į rezultatų dokumentuose pateiktas rekomendacijas. Tie tolesni veiksmai gali apimti Įgyvendinimo rėmimo padalinio teikiamą papildomą techninę paramą, pavyzdžiui, patikslinant nacionalinius planus, rengiant projekto pasiūlymus ir t. t.,

                  —

                  Sprendimu 2012/700/BUSP buvo remiama 2014 m. balandžio mėn. Medeljine (Kolumbija) surengta pasaulinė konferencija „Pasauliniai tiltai“, kurioje siekta padidinti tarptautinės bendruomenės supratimą apie pagalbos aukoms vietą platesniuose kontekstuose. Vykdant tolesnę veiklą šiuo sprendimu bus sudarytos sąlygos Įgyvendinimo rėmimo padaliniui surengti tarptautinę konferenciją nacionaliniams ekspertams, bendradarbiaujant su tokiais svarbiais subjektais kaip OHCHR, atitinkami Sąjungos subjektai, Tarptautinė sausumos minų uždraudimo kampanija – Kasetinių šaudmenų koalicija ir neįgaliųjų organizacijos, siekiant išnagrinėti pagalbos aukoms aspekto integravimo į platesnius neįgalumo ir vystymosi kontekstus problemas ir gerąją praktiką nacionaliniu lygmeniu. Visų pirma tarptautinėje konferencijoje bus siekiama sustiprinti sąsajas su pastangomis įgyvendinti Neįgaliųjų teisių konvenciją ir suplanuoti procesus, skirtus JT darnaus vystymosi tikslams pasiekti. Tarptautinė konferencija bus grindžiama Priešpėstinių minų uždraudimo konvencijos Pagalbos aukoms komiteto ir kitų atitinkamų įstaigų, kaip antai Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų ir Konvencijos dėl tam tikrų įprastinių ginklų, kurie gali būti laikomi pernelyg žalojančiais arba veikia nesirinktinai, naudojimo uždraudimo arba apribojimo V protokolo dėl nuo karo likusių sprogmenų pagalbos aukoms koordinatorių, darbu.

            2.2.3.   Projekto rezultatai

                  —

                  Vedant nacionalinių suinteresuotųjų subjektų dialogus bus parengtas išsamus rezultatų dokumentas, kuriame bus nustatytos problemos ir trūkumai ir kuriame atrinktoms valstybėms bus pateiktos rekomendacijos bei nurodyti konkretūs veiksmai, kurių jos gali imtis nustatytoms problemoms įgyvendinant jų pagal Maputu veiksmų planą prisiimtus įsipareigojimus pagalbos aukoms srityje spręsti,

                  —

                  rezultatų dokumentu bus remiamas nacionalinės politikos plėtojimas ir sudarytos palankesnės sąlygos dialogui ir bendradarbiavimui su paramos teikėjais ir įgyvendinimo subjektais,

                  —

                  tolesniais veiksmais, įgyvendinamais ne daugiau kaip penkiose valstybėse, kurios yra Konvencijos Šalys, kuriais siekiama remti pastangas išspręsti vedant nacionalinių suinteresuotųjų subjektų dialogus nustatytas problemas ir trūkumus, bus padidinti valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, pajėgumai įgyvendinti pagal Maputu veiksmų planą prisiimtus savo įsipareigojimus, pavyzdžiui, patikslinant nacionalinius planus, rengiant projekto pasiūlymą arba pasiūlymus,

                  —

                  nacionalinių suinteresuotųjų subjektų dialoguose bus užtikrintas informuotumas apie pasaulio mastu įgyvendinamas pastangas ir geriausios praktikos pavyzdžius, kuriais atsižvelgiama į išgyvenusių asmenų poreikius ir užtikrinamos jų teisės pasitelkiant platesnes sistemas,

                  —

                  atrinktos valstybės galės geriau nustatyti Maputu veiksmų plano įgyvendinimo padėtį, taip pat pateikti ataskaitas apie jo įgyvendinimo planus,

                  —

                  tarptautinėje konferencijoje dalyvausiantys nacionaliniai ekspertai geriau supras, kokią vietą pagalbos aukoms aspektas užima dedant pastangas įgyvendinti Neįgaliųjų teisių konvenciją ir suplanuoti procesus, skirtus JT darnaus vystymosi tikslams pasiekti.

            2.2.4.   Paramos gavėjai

                  —

                  Valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, kurios pranešė apie prisiimamą atsakomybę už asmenis, išgyvenusius po sausumos minų sprogimo, kurių yra daug,

                  —

                  moterys, mergaitės, berniukai ir vyrai – sausumos minų ir kitų nuo karo likusių sprogmenų aukos – taip pat jų šeimos ir bendruomenės,

                  —

                  nacionaliniai ekspertai, dirbantys su pagalba aukoms susijusiais klausimais.

            2.3.   Konvencijos visuotinis taikymas
      2.3.1.   Projekto tikslas
      Siekiant paspartinti Konvencijos visuotinį taikymą, sprendimu bus remiami Konvencijai pirmininkaujančios valstybės ir aukšto lygio darbo grupės veiksmai siekiant pritraukti aukštu lygiu bendradarbiauti valstybes, kurios nėra Konvencijos Šalys. Šiais veiksmais nustatomos bei šalinamos Konvencijos laikymosi kliūtys ir atnaujinama informacija apie ratifikavimą bei narystės statusą.
      2.3.2.   Projekto aprašymas

                  —

                  Įgyvendinimo rėmimo padalinys teiks paramą, įskaitant aukšto lygio asmenų paramą, Konvencijos visuotinio taikymo aukšto lygio darbo grupei, siekiant įtraukti vienos–penkių valstybių, kurios nėra Konvencijos Šalys, vadovus ministrų ar aukštesniu lygiu į bendradarbiavimą prisijungimo prie Konvencijos ir (arba) jos ir jos normų laikymosi srityse,

                  —

                  bus siekiama gauti atnaujintą tiesioginę informaciją iš valstybių, kurios nėra Konvencijos Šalys, apie prisijungimo kliūtis, siekiant ta informacija papildyti 2019 m. įvyksiančiai ketvirtajai Konvencijos peržiūros konferencijai rengiamus esminius dokumentus, be kita ko, parengiant išsamią ataskaitą dėl pažangos, padarytos Konvencijos bei jos normų visuotinio taikymo srityje, ir dėl tolesnės pažangos masto,

                  —

                  bus toliau plėtojamas sienų saugumo tyrimas, pradėtas pagal Sprendimą 2012/700/BUSP, bendradarbiaujant su partneriais, pavyzdžiui, Ženevos saugumo politikos centru ar Ženevos ginkluotųjų pajėgų demokratinės kontrolės centru, siekiant parengti visuotinio taikymo priemonę, skirtą valstybėms, kurios vis dar laikosi nuomonės, kad priešpėstinės minos yra būtina sienų saugumo priemonė.

            2.3.3.   Projekto rezultatai

                  —

                  Ne daugiau kaip penkios valstybės, kurios nėra Konvencijos Šalys, ministrų ar aukštesniu lygiu dalyvaus veikloje, susijusioje su Konvencijos laikymusi,

                  —

                  bus įgyjama atnaujinta informacija apie valstybių, kurios nėra Konvencijos Šalys, priešpėstinių minų politiką. Ta informacija bus naudojama rengiant esminius dokumentus, skirtus ketvirtajai Konvencijos peržiūros konferencijai, be kita ko, parengiant išsamią ataskaitą dėl pažangos, padarytos siekiant tikslų visuotinai taikyti Konvenciją, ir dėl tolesnės pažangos masto,

                  —

                  valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, ir nevyriausybinių organizacijų vykdoma propagavimo veikla bus suintensyvinta vykdant tolesnius veiksmus, numatytus po aukšto lygio darbo grupės vizitų,

                  —

                  bus sukaupta daugiau informacijos ir jos pagrindu bus parengiamas leidinys, kuriame nagrinėjamos dažniausiai pasitaikančios žinomos kliūtys, trukdančios prisijungti prie Konvencijos, ir kuris gali būti naudojamas visuotinio taikymo pastangoms remti,

                  —

                  bus padaryta pažanga siekiant, kad šiame projekte dalyvaujančios valstybės, kurios nėra Konvencijos Šalys, prisijungtų prie Konvencijos ir (arba) priimtų jos normas.

            2.3.4.   Paramos gavėjai

                  —

                  Valstybės, kurios nėra Konvencijos Šalys, dar neratifikavusios ar nepriėmusios Konvencijos, jai nepritarusios arba prie jos neprisijungusios,

                  —

                  valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, ir nevyriausybinės bei tarptautinės organizacijos, prisidedančios prie pastangų skatinti visuotinai taikyti Konvenciją.

            2.4.   Atsargų sunaikinimas. Parama Maputu veiksmų plano dalies, susijusios su atsargų sunaikinimu, įgyvendinimui
      2.4.1.   Projekto tikslas
      Padėti valstybėms, kurios yra Konvencijos Šalys ir kurios pranešė apie sunkumus laikytis su atsargų sunaikinimu susijusių įsipareigojimų pagal Konvenciją, įveikti tuos sunkumus.
      2.4.2.   Projekto aprašymas
      Įgyvendinimo rėmimo padalinys vykdys veiklą siekiant nustatyti pagrindines problemas ir galimus sprendimus, kaip užbaigti atsargų sunaikinimo veiklą valstybėse, kurių įsipareigojimų sunaikinti atsargas įgyvendinimo terminas artėja arba jau yra pasibaigęs.
      2.4.3.   Projekto rezultatai
      Bus įgyta daugiau žinių apie padėtį ir problemas, susijusias su atsargų sunaikinimo veiklos užbaigimu.
      2.4.4.   Paramos gavėjai
      Valstybės, kurios yra Konvencijos Šalys, kurios įgyvendina savo pagal Konvenciją prisiimtus atsargų sunaikinimo įsipareigojimus.
      2.5.   Europos Sąjungos įsipareigojimo parodymas
      2.5.1.   Projekto tikslas
      Parodyti nuolatinį Sąjungos bei jos valstybių narių įsipareigojimą laikytis Konvencijos ir įgyvendinti Maputu veiksmų planą, taip pat jų paramą valstybėms, kurios yra Konvencijos Šalys, jų pagal Konvenciją prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimo procese.
      2.5.2.   Projekto aprašymas

                  —

                  Bus surengtas įvadinis renginys siekiant propaguoti šį sprendimą ir Sąjungos paramą kovai su minomis bendrai, ir apibendrinamasis renginys siekiant viešinti šiame sprendime numatytą veiklą ir jos rezultatus, taip pabrėžiant Sąjungos įnašą,

                  —

                  komunikacija apie su šiuo sprendimu susijusią veiklą ir Sąjungos įsipareigojimas įgyvendinti Konvenciją bus akcentuojami visą šio sprendimo įgyvendinimo laiką Konvencijos interneto svetainėje, socialinės žiniasklaidos platformose ir nacionalinėje bei tarptautinėje spaudoje,

                  —

                  bus įsigyta komunikacinės medžiagos, pavyzdžiui, plakatų, reklamos, vaizdinės medžiagos, reklaminės medžiagos, ir bus sudarytos galimybės ja naudotis dalyvaujantiems suinteresuotiesiems subjektams.

            2.5.3.   Projekto rezultatai

                  —

                  Sąjungos ir jos valstybių narių pareigūnai bus informuoti apie šį sprendimą ir žinos, kaip jis gali būti susijęs su jų darbu,

                  —

                  valstybėms, kurios yra Konvencijos Šalys, ir pasaulio visuomenei, besidominčiai žmonių saugumo klausimais apskritai, bus akcentuojamas Sąjungos įsipareigojimas įgyvendinti Konvenciją ir kovoti su minomis bendrai,

                  —

                  bus padidintas informuotumas apie Konvencijos ir Maputu veiksmų plano tikslus.


title: Council Decision of 20 July 1992 concerning the conclusion of the International Natural Rubber Agreement, 1987

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

31992D0396

Oficialusis leidinys L 219 , 04/08/1992 p. 0056 - 0056 specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 19 p. 0246  specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 19 p. 0246

		Tarybos sprendimas1992 m. liepos 20 d.dėl 1987 m. Tarptautinio natūralaus kaučiuko susitarimo patvirtinimo(92/396/EEB)EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 131 ir 116 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi 1988 m. gruodžio 29 d. laikinai įsigaliojo 1987 m. Tarptautinis natūralaus kaučiuko susitarimas, dėl kurio vyko derybos remiantis bendra Prekių programa [Rezoliucija 93 (IV), priimta ketvirtojoje Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijoje];kadangi 1988 m. gruodžio 22 d. Bendrija ir dauguma jos valstybių narių pranešė apie laikiną Susitarimo taikymą;kadangi 1987 m. Tarptautinio natūralaus kaučiuko susitarimo tikslas, inter alia, – padėti, stabilizuoti natūralaus kaučiuko kainą neiškreipiant ilgalaikių rinkos tendencijų ir pasiekti subalansuotą to produkto pasiūlos ir jo paklausos didėjimą;kadangi tam, kad Susitarimo šalims, pradėjusioms jį laikinai taikyti, būtų sudaryta galimybė Susitarimą ratifikuoti, priimti ar patvirtinti, Tarptautinė natūralaus kaučiuko taryba pratęsė tokių dokumentų deponavimo laiką iki 1992 m. gruodžio 31 d.;kadangi visos valstybės narės parodė savo ketinimus šį Susitarimą taikyti;kadangi Susitarimas turėtų būti patvirtintas;kadangi Bendrija ir jos valstybės narės turėtų tuo pat metu pranešti Jungtinių Tautų Organizacijos Generaliniam Sekretoriui apie tai, kad jos priima Susitarimą,NUSPRENDĖ:1 straipsnis1987 m. Tarptautinis natūralaus kaučiuko susitarimas patvirtinamas Europos ekonominės bendrijos vardu.Europos ekonominė bendrija ir jos valstybės narės tuo pat metu, bet ne vėliau kaip iki 1992 m. gruodžio 31 d., deponuoja Jungtinių Tautų Organizacijos Generaliniam Sekretoriui ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumentus.Susitarimo tekstas pridedamas prie Sprendimo 88/107/EEB [1].2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenis, kuriems suteikiami įgaliojimai deponuoti patvirtinimo dokumentus Bendrijos vardu.Priimta Briuselyje, 1992 m. liepos 20 d.Tarybos varduPirmininkasD. Hurd[1] OL L 58, 1988 3 3, p. 18.--------------------------------------------------


title: 2003 m. gegužės 19 d. Tarybos Sprendimas dėl principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio uždavinių ir sąlygų Stojimo partnerystės su Rumunija programoje

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

32003D0397

Oficialusis leidinys L 145 , 12/06/2003 p. 0021 - 0039

		Tarybos Sprendimas2003 m. gegužės 19 d.dėl principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio uždavinių ir sąlygų Stojimo partnerystės su Rumunija programoje(2003/397/EB)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1998 m. kovo 16 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 622/98 dėl pagalbos valstybėms kandidatėms pagal pasirengimo narystei strategiją, visų pirma dėl Stojimo partnerystės programų nustatymo [1], ypač į jo 2 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Europos Vadovų Taryba susitikimo Liuksemburge metu pareiškė, kad naujasis Stojimo partnerystės programų dokumentas yra naujas instrumentas ir pagrindinis sustiprintos pasirengimo narystei strategijos bruožas,(2) Europos Vadovų Taryba susitikimo Kopenhagoje metu pareiškė, kad po Europos Vadovų Tarybos susitikimo Briuselyje padarytų išvadų ir priklausomai nuo tolesnės pažangos siekiant narystės kriterijų atitikimo, siekiama Rumuniją pasveikinti kaip Europos Sąjungos narę 2007 m. Ji patvirtino Komisijos komunikatą dėl Rumunijai sudaryto plano, įskaitant pasiūlymus reikšmingai padidinti pasirengimui narystei skirtą pagalbą, ir pareiškė, kad suteiktos didelės finansavimo sumos turėtų būti naudojamos lanksčiai ir skiriamos nustatytiems prioritetams, įskaitant pagrindines sritis, tokias kaip teisingumas ir vidaus reikalai. Ji pareiškė, kad tolesnės pasirengimo narystei gairės bus nurodytos pataisytose Stojimo partnerystės programose, kurios joms bus pateiktos kitais metais.(3) Reglamentas (EB) Nr. 622/98 nustato, kad dėl principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio uždavinių ir sąlygų atskirose Stojimo partnerysčių programose, kurios bus pateiktos kiekvienai paraišką pateikusiai valstybei, taip pat dėl vėlesnių joms taikomų reikšmingų pataisų, sprendžia Taryba kvalifikuota balsų dauguma, gavusi Komisijos pasiūlymą.(4) Bendrijos pagalba priklauso nuo pagrindinių elementų įgyvendinimo ir visų pirma nuo Europos susitarimuose nurodytų prisiimtų įsipareigojimų vykdymo bei nuo pažangos siekiant Kopenhagos kriterijų atitikimo; kai nėra įgyvendintas kuris nors pagrindinis elementas, Taryba, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma dėl Komisijos pasiūlymo, gali imtis atitinkamų priemonių dėl pasirengimo narystei pagalbos.(5) Europos Vadovų Taryba susitikimo Liuksemburge metu nusprendė, kad Stojimo partnerystės programos įgyvendinimas ir pažanga priimant acquis communautaire bus nagrinėjama Europos susitarimo institucijose.(6) 2002 m. Komisijos metiniame pranešime pateikiama objektyvi Rumunijos pasirengimo narystei analizė ir nurodoma keletas prioritetinių sričių tolesnei veiklai.(7) Rumunija turi užtikrinti, kad būtų sukurtos atitinkamos teisinės ir administracinės struktūros, kurių reikia Bendrijos skirtoms pasirengimo narystei lėšoms programuoti, koordinuoti, valdyti, kontroliuoti ir įvertinti,NUSPRENDĖ:1 straipsnisVadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 622/98 2 straipsniu, Stojimo partnerystės su Rumunija programos principai, prioritetai, pereinamojo laikotarpio uždaviniai ir sąlygos yra išdėstyti šio sprendimo priede, kuris sudaro jo neatskiriamą dalį.2 straipsnisStojimo partnerystės programos įgyvendinimą nagrinėja Europos susitarimo institucijos ir atitinkami Tarybos padaliniai, remdamiesi Komisijos Tarybai reguliariai teikiamais pranešimais.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Priimta Briuselyje, 2003 m. gegužės 19 d.Tarybos varduPirmininkasG. Papandreou[1] OL L 85, 1998 3 20, p. 1.--------------------------------------------------PRIEDAS1. ĮVADASEuropos Vadovų Taryba savo susitikimo 1997 m. gruodžio mėnesį Liuksemburge metu nusprendė, kad Stojimo partnerystės programa yra pagrindinis sustiprintos pasirengimo narystei strategijos bruožas, mobilizuojantis visas pagalbos šalims kandidatėms formas vienoje sistemoje. Tokiu būdu Bendrija savo pagalbą skiria konkrečioms kiekvienos šalies kandidatės reikmėms, siekdama padėti įveikti konkrečias su stojimu susijusias problemas.Sprendimas dėl pirmosios Stojimo partnerystės su Rumunija programos buvo priimtas 1998 m. kovo mėnesį. Kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 622/98 (2 straipsnyje), Stojimo partnerystės programa buvo atnaujinta pirmą kartą 1999 m. gruodžio mėnesį, o antrą kartą – 2002 m. sausio mėnesį [1], atsižvelgiant į tolesnius įvykius Rumunijoje. Komisijos komunikate dėl Rumunijai skirto plano, buvo nurodyta, kad Komisija, atsižvelgdama į 2002 m. reguliariame pranešime ir plane nustatytus rezultatus, pasiūlys pataisytą Stojimo partnerystės su Rumunija programą. Komunikate taip pat buvo nurodyta, kad planuose nurodytos trumpalaikės ir vidutinės trukmės problemos bus toliau plėtojamos pataisytoje Stojimo partnerystės programoje, kuri bus pateikta kitais metais, ir kad Stojimo partnerystės programa ir toliau liks pagalbos, skirtos pasirengti narystei, programavimo pagrindas, ir kad prioritetai taip pat bus nustatomi pagal reguliarųjį pranešimą, planą ir pataisytus nacionalinius plėtros planus, kuriuos Rumunija parengs pagal struktūrinių fondų reikalavimus. Buvo nurodyta, kad Stojimo partnerystės programa papildys planą, ir abu šie dokumentai kartu bus pagrindiniai instrumentai, kurie nurodys Rumunijos veiklos gaires rengiantis ES narystei.2. UŽDAVINIAIStojimo partnerystės programos tikslas – vienoje bendroje sistemoje išdėstyti tolesnės veiklos prioritetines sritis, kurios yra nurodytos 2002 m. Komisijos reguliariajame pranešime apie Rumunijos pažangą rengiantis Europos Sąjungos narystei, planą, turimus finansinius išteklius, kuriuos galima skirti padedant Rumunijai įgyvendinti tuos prioritetus, ir tai pagalbai taikomas sąlygas. Stojimo partnerystės programa – tai pagrindas keletui politikos instrumentų, kurie bus naudojami padedant valstybėms kandidatėms pasirengti narystei. Tai, inter alia, pasirengimo narystei fiskalinės priežiūros procedūra, pasirengimo narystei ekonominė programa, pasirengimo narystei paktas dėl organizuoto nusikalstamumo, taip pat nacionaliniai plėtros planai, kaimo plėtros planai, nacionalinė užimtumo strategija, atitinkanti Europos užimtumo strategiją, ir sektoriniai planai, būtini dalyvavimui struktūriniuose fonduose po įstojimo ir ISPA (Pasirengimo narystei struktūrinės politikos programos) bei Sapard (Specialios žemės ūkio ir kaimo plėtros stojimo programos) įgyvendinimui rengiantis narystei. Kiekvienas iš šių instrumentų yra skirtingo pobūdžio, parengtas bei įgyvendinamas pagal specialias procedūras ir gali būti remiamas teikiant pasirengimo narystei pagalbą. Jie nėra šios Partnerystės programos sudedamoji dalis, bet juose numatyti prioritetai yra su ja suderinti.3. PRINCIPAIPagrindinės prioritetinės sritys, nustatytos kiekvienai valstybei kandidatei, yra susijusios su jų sugebėjimu prisiimti įsipareigojimus vykdyti Kopenhagos kriterijus, kuriuose nurodyta, jog narystei būtina, kad:- valstybė kandidatė būtų pasiekusi institucijų, užtikrinančių demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises ir mažumų pagarbą bei apsaugą, stabilumą,- valstybėje kandidatėje funkcionuotų rinkos ekonomika, ir ji būtų pajėgi atlaikyti konkurencijos spaudimą bei rinkos jėgas Sąjungoje,- valstybė kandidatė sugebėtų prisiimti narystės įsipareigojimus, įskaitant politinės, ekonominės ir pinigų sąjungos tikslų siekimą.1995 m. Europos Vadovų Taryba susitikimo Madride metu pabrėžė būtinybę valstybėms kandidatėms derinti savo administracines struktūras, siekiant užtikrinti darnų Bendrijos politikos veikimą po įstojimo. 1997 m. susitikimo Liuksemburge metu ji pabrėžė, jog acquis perėmimas į valstybės įstatymus yra būtinas, bet to nepakankama, nes taip pat yra būtina užtikrinti, kad acquis būtų faktiškai taikomas. Europos Vadovų Tarybos, susitikusios 2000 m. ir 2001 m. atitinkamai Feiroje ir Geteborge, patvirtino paraiškas padavusių šalių sugebėjimo įgyvendinti ir taikyti acquis ypatingą svarbą ir pridūrė, jog tam reikia, kad paraiškas pateikusios šalys dėtų dideles pastangas savo administracinėms ir teisminėms struktūroms stiprinti ir pertvarkyti. 2002 m. Europos Vadovų Taryba susitikimo Kopenhagoje metu dar kartą pabrėžė teisminės ir administracinės reformos svarbą, nes ji padėtų bendrai Rumunijos pasirengimo narystei pažangai.4. PRIORITETAIKomisija reguliariuosiuose pranešimuose pabrėžė ne tik jau padarytą pažangą, bet ir pastangų, kurias šalys kandidatės vis dar turi dėti, kad pasirengtų narystei, mastą. 2002 m. reguliariuosiuose pranešimuose daroma išvada, kad Rumunija ir toliau tenkina politinius kriterijus ir nors ji toliau darė pažangą, kad taptų rinkos ekonomikos šalimi, ji vis dar neatitinka Kopenhagos ekonominių kriterijų. Kad Rumunija sėkmingai užbaigtų pasirengimus, jai reikia ir toliau stengtis perkelti, įgyvendinti ir vykdyti acquis. Jai reikia tęsti viešojo administravimo ir teismų reformą, kad turėtų tam reikalingus administracinius ir teisminius pajėgumus.Rumunijai skirtame plane, kuris apima laikotarpį iki pat stojimo, nurodytos pagrindinės priemonės, kurių ji turi imtis, kad pasirengtų narystei. Planas remiasi įsipareigojimais, prisiimtais derybose, ir tuo, ką reikia padaryti, norint tenkinti Kopenhagoje ir Madride nustatytus narystės kriterijus. Plano tikslas – nurodant atliktinus uždavinius ir teikiant didesnę finansinę pagalbą, remti Rumunijos pastangas įvykdyti likusius narystės kriterijus. Ypač pabrėžiami administraciniai ir teisminiai pajėgumai, būtini acquis ir ekonominei reformai įgyvendinti. Planuose yra nustatytos acquis skyriams gairės, pagal kurias galima stebėti Rumunijos pažangą. Tos gairės yra nustatytos ir įstatymų derinimui, ir administracinių pajėgumų plėtrai.Ši pataisyta Stojimo partnerystės programa papildo planą, ir abu šie dokumentai yra pagrindiniai įrankiai, kuriais orientuojama Rumunijos veikla rengiantis stojimui į ES. Stojimo partnerystės programa toliau plėtoja plane nurodytas trumpalaikes ir vidutinės trukmės problemas, nustatydama prioritetus, kuriuos, galima tikėtis, Rumunija realiai sugebės įvykdyti arba gerokai pastūmėti į priekį per 2003 m.-2004 m. laikotarpį. Prioritetai Stojimo partnerystės programoje yra nustatyti, bendradarbiaujant su suinteresuotomis šalimis. Nuo jų įgyvendinimo priklausys teikiamos pagalbos dydis.Taip pat svarbu, kad Rumunija įvykdytų įsipareigojimus dėl teisės aktų suderinimo ir acquis įgyvendinimo, prisiimtus pagal Europos susitarimą ir derybų proceso metu. Reikėtų prisiminti, kad nepakanka vien perkelti acquis į įstatymus; taip pat būtina užtikrinti, kad teisynas būtų faktiškai taikomas pagal tuos pačius standartus, kurie yra taikomi Sąjungoje. Būtina patikimai ir veiksmingai įgyvendinti ir vykdyti acquis visose toliau išvardytose srityse.Remiantis 2002 m. Komisijos reguliariajame pranešime atlikta analize ir planu, Rumunijai yra nustatyti šie prioritetai ir pereinamojo laikotarpio uždaviniai. Šie prioritetai pateikiami pagal Reguliariojo pranešimo struktūrą [2].Politiniai kriterijaiDemokratija ir teisinė valstybėPataisyti 1999 m. valstybės tarnautojų pagrindų įstatymą, priimti būtinus įstatymo lydimuosius aktus ir sukurti įgyvendinimo mechanizmus ir struktūras.- Priimti išsamią valstybės tarnybos reformos strategiją, kurioje aiškiai būtų nurodyta institucijų atsakomybė už administracinę reformą ir kuri apimtų: i) išsamią užmokesčio reformą, dėl kurios reikia susitarti išsamiai konsultuojantis su tarptautinėmis finansų institucijomis, ii) patobulintas nuostatas dėl pradinio rengimo ir kvalifikacijos kėlimo, iii) karjeros struktūrą, paremtą skaidriais paaukštinimo pareigose ir pareigų atlikimo vertinimo principais, iv) administracinių struktūrų stiprinimą, siekiant užtikrinti, kad Rumunija turėtų pajėgumus visiškai veiksmingai pasinaudoti Bendrijos lėšomis. Strategijoje turi būti nurodyta reformų sekos programa ir joje taip pat turėtų būti numatyta daugiametė donorų pagalbos sistema.- Priimti išsamią politikos formavimo proceso reformos strategiją, kuri apimtų: i) ministerijų tarpusavyje atliekamo politikos koordinavimo ir konsultacijų procedūras; ii) konsultavimąsi su suinteresuotais subjektais, iii) visų įstatymų projektų analitinę peržiūrą, kokį jie poveikį turi biudžetui, ir iv) visų įstatymų projektų analitinę peržiūrą, ar jie atitinka Europos susitarimą ir acquis communautaire. Strategijoje turi būti nurodyta reformų sekos programa ir nustatyta daugiametė donorų pagalbos sistema. Kad strategija būtų įgyvendinta, reikia įsteigti specialią reformų padalinį.- Sumažinti priklausomybę nuo įsakų kaip reglamentavimo priemonių ir įsakų, priimtų skubos tvarka, ir aiškiai nurodyti aplinkybes, kuriomis šios nuostatos gali būti naudojamos.- Priimti išsamią vykstančio decentralizacijos ir dekoncentracijos proceso valdymo strategiją. Strategijoje turi būti nurodyta reformų sekos programa ir nustatyta daugiametė donorų pagalbos sistema. Ypatingą dėmesį reikia skirti pakankamų išteklių skyrimui vietinės valdžios lygio institucijoms visiškai skaidriu ir aiškiai numatomu būdu, kad ištekliai atitiktų padidėjusias pareigas.- Sustiprinti kovą su korupcija: i) toliau įgyvendinant kovos su korupcija strategiją ir programą, ii) sustiprinti Nacionalinės kovos su korupcija prokuratūros savarankiškumą, iii) sukurti pagrindinių profesijų, įskaitant teisėsaugos institucijas ir teismą, etikos kodeksus, ir iv) užtikrinti veiksmingą baudžiamąjį persekiojimą.- Pagerinti pilietinių sprendimų vykdymą ir užtikrinti, kad būtų pakankamai išteklių šiems sprendimams nagrinėti ir priimti.- Tęsti pastangas sukurti veiksmingą lygtinio nuteisimo sistemą.- Sukurti ir įgyvendinti teismų reformos strategiją, kuri:i) užtikrina visišką teismų nepriklausomumą, visų pirma sukuriant skaidrią teisėjų samdymo ir parinkimo sistemą, panaikinant nuostatas, kurios leidžia vyresniuosius pareigūnus skirti teisėjais be egzamino ir nustatant skaidrias teisines teisėjų pašalinimo iš pareigų ir jų baudimo už pražangas procedūras;ii) didina teisėjų profesionalumą, visų pirma tobulinant jų rengimo programas Nacionaliniame teisėjų institute (NTI), tobulinant Teismo sekretorių mokymo centro pradinio mokymo ir kvalifikacijos kėlimo programas ir kuriant kitų teisės profesionalų, pavyzdžiui, advokatų, notarų, antstolių, teismo sekretorių ir Teisingumo ministerijos darbuotojų, rengimo programas;iii) gerina teismų administravimą, visų pirma modernizuojant bylų valdymo ir dokumentavimo sistemas, sukuriant aiškius bylų skirstymo kriterijus, sistemingai taikant alternatyvias ginčių sprendimo galimybes, didinant galimybes gauti teisinę pagalbą ir tobulinant teismo įrangą ir infrastruktūrą.- Tęsti policijos reformą ir ją modernizuoti, visų pirma užbaigti jos vidaus reorganizavimą, toliau stengtis, kad policijos pareigūnai gerbtų žmogaus teises, plačiau naudoti bendruomenės policines priemones ir užtikrinti, kad būtų sukurta ir veiksmingai veiktų skundų dėl policijos blogo elgesio nagrinėjimo sistema. Turi būti užtikrinta, kad tokia sistema būtų prieinama romams.- Pataisyti tuos Baudžiamojo kodekso skirsnius, kuriuose kalbama apie žodinį pasityčiojimą, šmeižtą ir įžeidinėjimą, nukreiptą prieš valdžios institucijas, ir užtikrinti, kad jie atitiktų Europos žmogaus teisių konvencijos nuostatas ir su jomis susijusią teismų praktiką.- Stiprinti teisinį užtikrintumą Rumunijos teisinėje tvarkoje, apibrėžiant Generalinės prokuratūros teisę paduoti ypatingus skundus (visų pirma skundus dėl panaikinimo) ir užtikrinti, kad šia teise būtų galima naudotis tik ribotais atvejais ir tik pagal objektyvius teisinius kriterijus.Žmogaus teisės ir mažumų apsauga- Toliau derinti įstatymus su acquis dėl kovos su diskriminacija ir rūpintis jų tinkamu įgyvendinimu, užtikrinant Rumunijos nacionalinės kovos su diskriminacija tarybos tinkamą veikimą [3].- Toliau reformuoti viešąją vaikų globos sistemą pagal nacionalinę į sunkią padėtį patekusių vaikų apsaugos strategiją, uždarant seno tipo institucijas, mažinant institucijose esančių ir į jas siunčiamų vaikų skaičių užtikrinant alternatyvias socialines paslaugas šeimoms ir vaikams, užtikrinti visišką JT Vaiko teisių konvencijos įgyvendinimą.- Sukurti visoms vaikų apsaugos paslaugoms tinkamus nacionalinius standartus, įskaitant pakartotinį sanitarinių standartų įvertinimą, ir gerinti Nacionalinės inspekcijos pajėgumus atlikti patikrinimus vietiniu lygiu.- Imtis veiksmų uždaryti esamas specialiąsias mokyklas ir kurti bendrą visus vaikus apimančią švietimą sistemą.- Įgyvendinti nacionalinę gimdymo namų strategiją, stengiantis sumažinti atsisakomų kūdikių skaičių tokiose ligoninėse.- Toliau taikyti moratoriumą tarptautiniam įvaikinimui, kol bus priimti nauji įstatymai, atitinkantys svarbiausius vaiko interesus ir tarptautinius Rumunijos įsipareigojimus ir bus užtikrinti administraciniai pajėgumai naujuosius įstatymus įgyvendinti.- Teikti pakankamą finansinę paramą ir administracinius pajėgumus nacionalinei romų padėties gerinimo strategijai įgyvendinti.- Teikti pakankamą finansinę paramą ir administracinius pajėgumus nacionalinei žmonių su negalia padėties gerinimo strategijai įgyvendinti.Ekonominiai kriterijai- Toliau mažinti infliaciją.- Sukurti ir įgyvendinti strategiją, kuri labai sumažintų įmonių tarpusavio įsiskolinimus.- Užtikrinti griežtą algų kontrolę viešajame sektoriuje.- Pagerinti mokesčių surinkimą energetikos sektoriuje ir reguliuojamąsias kainas derinti su sąnaudomis.- Fiskaliniame sektoriuje reformos turėtų patobulinti biudžeto sudarymo procedūras ir viešųjų išlaidų valdymą, supaprastinti mokesčių nuostatas, pagerinti mokesčių administravimą, įskaitant mokesčių įplaukų surinkimą, ir siekti sumažinti neoficialiąją ekonomiką.- Pagerinti bankroto procedūrų našumą.- Finansiniame sektoriuje labai paspartinti bankų sektoriaus privatizavimą, sukurti ne bankų finansinį sektorių ir sukurti bei patobulinti finansinį tarpininkavimą.- Palengvinti ir pagerinti teisinių teisių vykdymą.- Pagreitinti veikiančios žemės rinkos kūrimą, sukuriant žemės ūkio paskirties žemės stambinimo politiką, užbaigiant žemės nuosavybės dokumentų išdavimą ir stiprinant turtines teises.- Pagreitinti viešųjų įmonių reformos pažangą, įskaitant pertvarkos planų užbaigimą, gyvybingų įmonių privatizavimą ir negyvybingų įmonių likvidavimą. Šioje srityje ypatingą dėmesį reikia skirti apskaitos procedūrų valstybinėse įmonėse skaidrumui.- Stabilizuoti taisykles, reglamentuojančias privatizavimą bei verslo veiklą, ir didinti jų skaidrumą.- Padidinti viešųjų investicijų apimtį ir kokybę, įskaitant infrastruktūrą, švietimą, aplinką ir sveikatos apsaugą.- Sumažinti tiesioginę ir netiesioginę valstybės pagalbą ir užtikrinti, kad pertvarka atitiktų acquis dėl konkurencijos ir valstybės pagalbos, kad būtų galima sukurti našias ir konkurencingas įmones.Sugebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimusLaisvas prekių judėjimas- Tęsti naujojo požiūrio direktyvų perkėlimą ir užtikrinti, kad visi Europos suderinti standartai būtų perkelti į Rumunijos standartus. Remti atitikties vertinimo institucijų ir laboratorijų institucinius pajėgumus. Aiškiai apibrėžti atsakomybę ir sustiprinti rinkos priežiūrą tose srityse, kurioms taikomos naujojo požiūrio direktyvos.- Užbaigti šio sektoriaus įstatymų derinimą su acquis – konkrečių įstatymų, taikomų toms sritims, kurioms taikomos senojo požiūrio direktyvos.- Sukurti rinkos priežiūros sistemą ir parengti administraciją bei maisto operatorius taikyti Bendrijos maisto saugos principus. Pertvarkyti maisto kontrolės sistemą. Panaikinti maisto produktų tvirtinimo sistemą prieš jiems patenkant į rinką.- Skirti didesnius išteklius (įrangą ir darbuotojus) maisto kontrolės paslaugoms tobulinti.- Derinti įstatymus dėl viešųjų pirkimų, užtikrinti jų įgyvendinimą ir viešiesiems pirkimams skelbiamų konkursų skaidrumą.- Persvarstyti įstatymus nesuderintose srityse, kad jie atitiktų EB sutarties 28–30 straipsnius, ir panaikinti nuostatas, kurios juos pažeidžia. Imtis veiksmų sukurti administracines priemones šios srities stebėjimui ateityje. Į atitinkamus įstatymus dėl prekių integruoti abipusio pripažinimo principą.- Sustiprinti administracinius pajėgumus, visų pirma įgyvendinant naujojo požiūrio direktyvas ir acquis dėl pramonės gaminių.Laisvas asmenų judėjimas- Tęsti įstatymų dėl profesinių kvalifikacijų abipusio pripažinimo derinimą, visų pirma sprendžiant trūkumus, kurie yra nurodyti abipusio pripažinimo srityje rengiant medicinos seseris, gydytojus, dantistus, akušerius ir vaistininkus ir taikant atitinkamą mokymo turinį.- Derinti įstatymus su Bendrijos taisyklėmis dėl pilietybės ir kalbos reikalavimų.- Toliau derinti įstatymus su acquis tokiose srityse kaip vienodų sąlygų, darbo leidimų, gyvenimo leidimų ir papildomų pensijų užtikrinimas.- Sustiprinti viešojo įdarbinimo tarnybas, kad jos galėtų dalyvauti Europos užimtumo tarnybos tinkle. Ypač būtina pabrėžti darbuotojų kalbos mokymą.- Imtis parengiamųjų priemonių vykdyti finansinius ir administracinius įsipareigojimus, kurie atsiras taikant socialinio draudimo koordinavimo taisykles.Laisvė teikti paslaugas- Sustiprinti finansinių paslaugų priežiūrą ir aprūpinti pakankamais žmogiškaisiais ištekliais naujiems įstatymams įgyvendinti.- Pagerinti finansinės priežiūros institucinę sistemą ir toliau derinti įstatymus, visų pirma vertybinių popierių ir draudimo srityse.- Patobulinti rizikos ribojimo sistemą bankų sektoriuje, juos stambinant ir reikalaujant kapitalo pakankamumo.- Sukurti taisykles dėl finansų įmonių valdymo, siekiant užtikrinti rizikos ribojimo valdymą ir vidaus kontrolės procedūras kaip prevencinius mechanizmus.- Užbaigti analitinę Rumunijos įstatymų ne finansinių paslaugų srityje peržiūrą.- Visiškai suderinti įstatymus dėl duomenų apsaugos su acquis, ypatingą dėmesį kreipiant į jų įgyvendinimą ir vykdymą.Laisvas kapitalo judėjimas- Toliau derinti įstatymus ir užtikrinti jų veiksmingą įgyvendinimą.- Įgyvendinti antrosios direktyvos dėl pinigų plovimo nuostatas ir užtikrinti Europos konvencijos dėl pinigų plovimo, paieškų, arešto ir konfiskavimo vykdymą.- Panaikinti tiesioginių investicijų į šalį apribojimus, nustatytus konkretiems sektoriams skirtose nuostatose dėl pilietybės ir nuolatinės gyvenamosios vietos reikalavimų.- Liberalizuoti kapitalo judėjimą pagal Rumunijos liberalizavimo lentelę.- Priimti įstatymus, kuriais būtų užbaigtas derinimas su ES teisės aktais dėl mokėjimo sistemų.- Tęsti kapitalo judėjimo liberalizavimą pagal Rumunijos trijų etapų liberalizavimo lentelę.- Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas teisingam ir vienodam teisinio ir institucinio režimo taikymui, siekiant užtikrinti visų kapitalo sandorių laisvę ne tik nacionaliniu, bet ir regioniniu bei vietiniu lygiu.Įmonių teisė- Daryti tolesnę pažangą derinant įmonių ir apskaitos įstatymus su acquis ir didinti administracinius pajėgumus šioje srityje, visų pirma įstatymų vykdymo srityje.- Sumažinti piratavimo ir klastočių mastą: i) toliau derinant įstatymus dėl intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisų su acquis ir gerinant jų vykdymą, visų pirma didinant administracinius intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisių priežiūros institucijų pajėgumus, ii) stiprinant tarpinstitucinį tinklą, iii) gerinant teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą (visų pirma policijos, muitinės ir teismų), iv) intensyvinant teisėsaugos pareigūnų, įskaitant teisėjus ir prokurorus, rengimą ir v) užtikrinant tinkamą sienų kontrolę.- Perkelti direktyvą dėl autorinių teisių informacinėje visuomenėje ir direktyvą dėl originalo perpardavimo atlygio teisių.- Patobulinti statistikos ataskaitas, teikiamas Autorinių teisių įstaigai ir Išradimų bei prekių ženklų įstaigai.- Perkelti acquis dėl ekonominių interesų grupių ir nuostatas dėl užsienio teismų sprendimų jurisdikcijos bei vykdymo civilinėse ir komercinėse bylose.- Užtikrinti vienodas sąlygas užsienio įmonėms, įgyvendinant įmonių teisę, visų pirma reguliuojant komercinį bylinėjimąsi.Konkurencijos politika- Užbaigti įstatyminę bazę valstybės pagalbos ir antimonopolinėje srityje.- Toliau plėtoti Konkurencijos tarybos ir Konkurencijos agentūros darbuotojų rengimą. Sustiprinti teisėjų rengimą konkurencijos srityje.- Siekti, kad visi rinkos dalyviai ir pagalbos teikėjai, svarbiausia verslo bendruomenė ir teisėjai, būtų geriau susipažinę su taisyklėmis.- Gerinti Konkurencijos tarybos ir Konkurencijos agentūros bendradarbiavimą ir stiprinti šių dviejų institucijų statusą Rumunijos ministerijų ir kitų atitinkamų institucijų atžvilgiu.- Antimonopolinėje srityje panaikinti reikalavimą siųsti atskirus pranešimus ir sukoncentruoti išteklius į didžiausius konkurencijos iškraipymo atvejus. Skatinti tyrimus savo iniciatyva ir atgrasančių baudų politiką.- Užtikrinti konkurencijos taisyklių viršenybę palyginti su bet kuriuo kitu antikonkurenciniu įstatymu.- Valstybės pagalbos srityje gerinti žinias ir išmanymą, kad būtų galima pagerinti sprendimų dėl valstybės pagalbos kokybę.- Didinti konkurencijos institucijų teisę prieštarauti teisės aktams, pagal kuriuos teikiama valstybės pagalba.- Didinti valstybės pagalbos skaidrumą, atnaujinti valstybės pagalbos sąrašus ir rengti bei Komisijai teikti metines ataskaitas.- Gerinti valstybės pagalbos įstatymų vykdymą:i) taikant visų naujų pagalbos priemonių ex ante kontrolę, kad būtų užtikrintas atitikimas acquis,ii) vykdant konkurencijos taisykles dėl nepraneštos pagalbos,iii) įvertinant esamas Rumunijoje pagalbos priemones, pagal kurias teikiama valstybės pagalba, ir siekiant, kad jos atitiktų acquis, ir anksčiau suteiktas priemones paversti su acquis suderinama pagalba.- Užtikrinti, kad būtų laikomasi Europos susitarimo 2 protokolo dėl EAPB gaminių.Žemės ūkis- Užtikrinti tinkamą žmogiškųjų išteklių paskirstymą Žemės ūkio, maisto ir miškininkystės ministerijos centriniu lygiu, kad būtų galima teisingai įgyvendinti ir taikyti bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) mechanizmus.- Stiprinti administracines struktūras, siekiant užtikrinti našesnį Sapard priemonių įgyvendinimą ir valdymą; panašiai stiprinti administracines struktūras, kurių reikia Bendrijos finansuojamoms kaimo plėtros priemonėms projektuoti, įgyvendinti, valdyti, stebėti, kontroliuoti ir vertinti.- Užtikrinti, kad greičiau būtų gauti visuotinio žemės ūkio surašymo rezultatai.- Stiprinti administracines struktūras, siekiant padidinti politikos formavimo ir ekonominės analizės pajėgumus.- Siekti, kad naujoji valstybės paramos politika būtų nukreipta į rinką orientuotą žemės ūkio politikos plėtrą, ir daugiau skirti dėmesio kaimo plėtrai.- Pasirengti bendros žemės ūkio politikos valdymo mechanizmų įgyvendinimui ir taikymui, visų pirma integruotai administravimo ir kontrolės sistemai (įskaitant gyvūnų identifikavimo ir registravimo sistemą ir žemės sklypų identifikavimo sistemą).- Toliau derinti veterinarijos ir fitosanitarijos įstatymus ir tobulinti tikrinimo mechanizmus, visų pirma prie būsimųjų išorinių sienų.- Didinti administracinius pajėgumus įgyvendinti maisto saugos strategiją.- Spartinti žemės ūkio ir maisto sektorių struktūrinę reformą.- Užtikrinti investicijas, kad būtų užbaigta kadastro reforma ir žemės nuosavybės teisių registravimas žemės apskaitos įstaigose.- Horizontalių problemų srityje dėti pastangas tokiose srityse kaip žemės registravimas, tarpšakinės organizacijos, kokybės politika ir ūkių apskaitos duomenų tinklas (ŪADT).- Kurti naujojo vyno įstatymo įgyvendinimo priemones (visų pirma vynuogynų registravimo srityje).- Didinti administracinius pajėgumus įgyvendinti ir vykdyti acquis, visų pirma veterinarijos ir fitosanitarijos srityse, kuriose Nacionalinei sanitarijos ir veterinarijos agentūrai reikia papildomų žmogiškųjų ir finansinių išteklių, kad būtų galima užbaigti veterinarijos acquis priėmimą.Žuvininkystė- Užbaigti žuvininkystės registrą, kad jis visiškai atitiktų Bendrijos reikalavimus.- Sukurti patikimą žuvininkystės statistikos sistemą.- Įgyvendinti pastaruoju metu priimtus teisės aktus, reglamentuojančius pagrindinių administracinių struktūrų veikimą, ir aprūpinti pakankamais instituciniais ištekliais ir įranga, būtina tikrinimui ir kontrolei centriniu ir regioniniu lygiu.- Aiškiai apibrėžti Žemės ūkio, maisto ir miškininkystės ministerijos bei Vandenų ir aplinkos apsaugos ministerijos atsakomybę.- Žemės ūkio, maisto ir miškininkystės ministerijos Žuvininkystės departamentą aprūpinti papildomais darbuotojais.- Stiprinti kontrolės veiklą, daugiau dėmesio skiriant žuvininkystės inspektorių rengimui, aprūpinant juos atitinkama įranga ir didinant jūrų žvejybą kontroliuojančių inspektorių skaičių.- Pasirengti įgyvendinti nuostatus dėl išteklių valdymo ir kontrolės.Transporto politika- Kelių sektoriuje: i) didinti administracinius pajėgumus įgyvendinti fiskalinį, socialinį bei techninį acquis, ii) toliau įgyvendinti programas, skirtas šalinti diskriminacinę praktiką kelių transporte, mokesčių ir rinkliavų srityse, iii) toliau įgyvendinti veiksmų planus, skirtus aprūpinti Rumunijos sunkvežimius greičio ribotuvais ir registravimo įranga, iv) toliau įgyvendinti taisykles dėl vairavimo ir poilsio laiko, v) atsižvelgiant į aplinkos apsaugos įstatymus, laikytis investicijų, būtinų kelių tinklo patobulinimui ir remontui iki Bendrijos ašies apkrovų normų, tvarkaraščio ir vi) užtikrinti, kad transporto priemonių tikrinimas keliuose netaptų Rumunijos ir EB vežėjų ir (arba) transporto priemonių de facto diskriminavimu.- Užbaigti įstatymų derinimą su ES jūrų teisės aktais saugos ir ne saugos srityse; didinti jūrų saugą, visų pirma tobulinti kaip vėliavos valstybės jūrų saugos administracinių institucijų darbą ir užtikrinti jų nepriklausomumą. Skubiai pagerinti Rumunijos laivyno jūrų saugos rezultatus pagal Paryžiaus memorandumą, priimant ir įgyvendinant visas atitinkamas priemones. Be to, užtikrinti uosto valstybės kontrolės aukštus standartus.- Toliau perkelti ir įgyvendinti vidaus vandenų acquis. Pertvarkyti ir modernizuoti Rumunijos Dunojaus laivyną taip, kad padidėtų jo konkurencingumas, ir parengti jį taip, kad jis atitiktų Bendrijos techninius reikalavimus.- Toliau perkelti ir įgyvendinti aviacijos ir geležinkelių acquis.- Užtikrinti būtinus administracinius pajėgumus, kad būtų pasirengta didelėms investicijoms, kurių reikia geležinkelių ir kelių infrastruktūroje.Mokesčiai- Toliau derinti įstatymus, ypatingą dėmesį skiriant PVM netaikymo atvejams, PVM mokesčių sugrąžinimo sąlygoms, apmokestinimo bazei ir specialioms PVM schemoms, taip pat akcizų mokesčių dydžiui, struktūrai ir išimtims.- Priimti akcizų mokesčio sustabdymo režimą (visų pirma nuostatas dėl mokestinių sandėlių).- Užtikrinti, kad būsimieji įstatymai atitiktų verslo apmokestinimo elgesio kodekso principus ir pataisyti galiojančias žalingas nuostatas.- Didinti administracinius pajėgumus ir kontrolės procedūras, įskaitant administracinį bendradarbiavimą ir tarpusavio pagalbą. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti: i) įplaukų surinkimo ir mokesčių grąžinimo sistemų gerinimui, ii) kelio užkirtimui klastotėms, susijusioms su PVM grąžinimu, iii) mokesčių mokėtojų registro sudarymui, iv) mokesčių administravimo strategijos įgyvendinimui, v) etikos kodekso sudarymui ir jo taikymo priemonėms, vi) mokesčių sistemos žmogiškųjų išteklių reikalavimams ir vii) mokymo sistemos, apimančios ir pradinį mokymą ir kvalifikacijos kėlimą, kūrimui ir įgyvendinimui.- Sukurti IT sistemas, kad būtų galima pasikeisti elektroniniais duomenimis su Bendrijos ir jos valstybėmis narėmis.Ekonominė ir pinigų sąjunga- Toliau derinti įstatymus su acquis nuostatomis dėl centrinio banko nepriklausomumo, privilegijuotų viešojo sektoriaus institucijų santykių su finansų institucijomis draudimo ir viešojo sektoriaus tiesioginio finansavimo draudimo.- Visiškai suderinti Vyriausybės finansų statistiką su ESS 95 reikalavimais.Statistika- Toliau tobulinti statistikos kokybę ir aprėptį, užtikrinant pakankamus išteklius statistikos pajėgumams didinti, įskaitant regioninį lygį.- Tobulinti statistikos metodiką ir pradėti pasirengimus būsimam Intrastat sistemos taikymui.- Sukurti statistikos administracijos personalo pajėgumus ir užtikrinti, kad darbuotojų skaičius nebebus mažinamas.- Užtikrinti tolesnį aštuonių pagrindinių regioninių įstaigų užduočių ir pareigų supaprastinimą.- Apibrėžti statistikos vystymo ilgalaikę strategiją.- Nuolatos atnaujinti ir vystyti informacinių technologijų pajėgumus ir toliau mokyti centrinio ir regioninio lygio darbuotojus, kad jie veiksmingai naudotųsi įranga ir kompiuterinėmis programomis.Socialinė politika ir aplinka- Tęsti derinimą su acquis darbo teisės srityje ir įgyvendinti naująjį Darbo kodeksą bei kitus papildomus įstatymus dėl konkrečių direktyvų įgyvendinimo.- Užbaigti acquis perkėlimą moterų ir vyrų lygių galimybių srityje ir užtikrinti jo tinkamą įgyvendinimą. Priimti motinystės, šeimos ir vaiko apsaugos įstatymą.- Toliau derinti įstatymus su acquis dėl kovos su diskriminacija ir užtikrinti jų tinkamą įgyvendinimą.- Tęsti acquis dėl sveikatos ir saugos darbe perkėlimą ir stiprinti su tuo susijusias administracines struktūras, visų pirma darbo inspekcijas. Gerinti Darbo ir socialinio solidarumo ministerijos ir Sveikatos apsaugos ir šeimos ministerijos bendradarbiavimą.- Toliau perkelti ir įgyvendinti įstatymus dėl visuomenės sveikatos, įskaitant acquis dėl tabako kontrolės, ir tobulinti nacionalinę užkrečiamų ligų priežiūros ir kontrolės sistemą pagal Bendrijos reikalavimus. Sukurti sveikatos stebėjimo ir informacijos sistemą, kuri atitiktų Bendrijos standartus.- Didinti pajėgumus išsamiai valdyti sveikatos sektoriaus reformą gerinant strateginį žmogiškųjų ir finansinių išteklių planavimą, kad būtų našiai naudojamos viešosios lėšos ir užtikrinamas visiems vienodas sveikatos priežiūros prieinamumas. Pagerinti atskaitomybę ir skaidrumą skirstant ir naudojant sveikatos priežiūrai skirtas lėšas.- Įgyvendinti nacionalinį užimtumo veiksmų planą, atsižvelgiant į pataisytas Europos užimtumo gaires ir prioritetus, pastabas ir rekomendacijas, nurodytas jungtiniame užimtumo politikos prioritetų vertinime (JPV).- Toliau didinti Nacionalinės užimtumo agentūros pajėgumus įgyvendinti aktyvias priemones ir užimtumo programas, stiprinti jos regionines ir vietos struktūras ir užtikrinti tinkamus Europos Socialinio fondo tipo projektų valdymo pajėgumus, rengiantis struktūriniams fondams.- Toliau remti socialinių partnerių pastangas didinti pajėgumus, visų pirma atsižvelgiant į jų būsimą vaidmenį kuriant ir įgyvendinant Bendrijos užimtumo ir socialinę politiką. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pajėgumų kūrimui naujose politikos srityse, įskaitant užimtumą ir socialinę įtrauktį.- Skatinti savarankišką socialinį dialogą, visų pirma įmonių ir sektorių lygiu, didinant jo aprėptį.- Užbaigti įstatymų lydimuosius aktus, būtinus įgyvendinti naująjį įstatymą dėl socialinės pagalbos ir kurti su socialine pagalba susijusias stebėjimo ir kontrolės sistemas. Užbaigti ir įgyvendinti socialinės pagalbos sistemos reformą (įskaitant decentralizacijos proceso aiškumą) pagal acquis.- Įgyvendinant socialinės pagalbos įstatymą, gerinti ministerijų bendradarbiavimą, užtikrinti aiškumą decentralizuojant atsakomybę ir perkeliant ją į vietinį lygį, užtikrinti pakankamą darbuotojų skaičių ir jų veiksmingą mokymą ir biudžeto priemones.- Įgyvendinti socialinės įtraukties ir skurdo mažinimo strategiją (įskaitant duomenų rinkimą) ir priimti įstatymų lydimuosius aktus, išaiškinančius visų susijusių struktūrų ir įstaigų institucinę atsakomybę.Energetika- Suderinti energetikos strategiją su Bendrijos energetikos politikos uždaviniais ir užtikrinti, kad joje būtų sprendžiamos struktūrinės sektorių problemos: i) didinamas mokesčių už energiją dydis ir iš jų padengiamos sąnaudos; ii) mažinimai įsiskolinimai; iii) šalinami likę tiesioginiai ir netiesioginiai kainų iškraipymai energetikos sektoriuje; iv) pertvarkoma Termoelectrica pagal Bendrijos acquis.- Didinami naujai sektoriuje įsteigtų struktūrų administraciniai pajėgumai (visų pirma energetikos reguliavimo institucijų ir energijos taupymo institucijos).- Toliau laipsniškai atverti dujų ir elektros rinką. Užbaigti įstatymų kūrimo procesą, įskaitant įstatymų lydimųjų aktų priėmimą.- Imtis priemonių laipsniškai sukaupti ir valdyti naftos atsargas pagal acquis.- Sumažinti energijos suvartojimą Rumunijos ekonomikoje visuose energetikos ciklo etapuose. Remti didesnį energijos vartojimo našumą, didinant energijos taupymą ir didinant atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą. Toliau perkelti energijos našaus vartojimo acquis (elektros prietaisų ženklinimas, būtiniausi našumo standartai).- Užtikrinti, kad būtų laikomasi Euratomo reikalavimų ir procedūrų.- Toliau įgyvendinti visas rekomendacijas, kurios yra nurodytos 2001 m. Tarybos ataskaitoje dėl branduolinės saugos Sąjungos plėtros kontekste ir vėlesnėje 2002 m. birželio mėnesį specialistų atliktoje peržiūros ataskaitoje, atsižvelgiant į ataskaitoje nustatytus prioritetus.- Toliau užtikrinti aukštą branduolinės saugos lygį Černavoda atominėje jėgainėje.- Dėmesį sutelkti į nacionalinės branduolinės saugos reguliavimo institucijos nepriklausomumą, išteklius ir pajėgumus.- Spręsti išnaudoto branduolinio kuro ir branduolinių atliekų problemas.Pramonės politika- Didinti administracinius pajėgumus ir struktūras, būtinas Rumunijos pramonės politikos strategijai įgyvendinti, visų pirma dėmesį sutelkiant į regioninio lygio struktūras.- Persvarstyti dabartinę politikos sistemą ir įstatymus, siekiant pagerinti įmonių (ypač MVĮ) galimybes gauti investicinių lėšų.- Toliau įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama supaprastinti ir stabilizuoti verslo aplinką, siekiant pritraukti užsienio investicijas.Mažos ir vidutinės įmonės- Užtikrinti koordinuotą MVĮ kliūčių pašalinimo veiksmų plano ir verslo administracinių kliūčių pašalinimo veiksmų plano įgyvendinimą.- Įgyvendinti Europos mažų įmonių chartiją.- Imtis priemonių vengti atsakomybės dubliavimo ir užtikrinti, kad būtų veiksmingas sektoriuje dalyvaujančių įvairių agentūrų koordinavimas.Mokslas ir moksliniai tyrimai- Didinti su moksliniais tyrimais susijusius administracinius pajėgumus, siekiant padidinti asociacijos su atitinkamomis Bendrijos pagrindų programomis, įskaitant 6-tąją Pagrindų programą (2002 m.-2006 m.), teikiamą naudą.Švietimas ir mokymas- Pasirengti iki stojimo dienos visiškai įgyvendinti direktyvą dėl migruojančių darbuotojų vaikų lavinimo.Telekomunikacijos ir informacinės technologijos- Toliau derinti įstatymus su acquis ir priimti tolesnius įgyvendinimo teisės aktus, visų pirma susijusius su pašto paslaugomis.- Stiprinti naujų reguliavimo institucijų nepriklausomumą ir didinti mokymą bei finansines investicijas, siekiant užtikrinti pakankamus administracinius pajėgumus.- Užbaigti reguliavimo ir nuosavybės interesų atskyrimą.Kultūra ir audiovizualinė politika- Toliau derinti įstatymus ir sukurti Nacionalinės audiovizualinės tarybos pajėgumus įgyvendinti naująjį audiovizualinį įstatymą numatomu, skaidriu ir veiksmingu būdu.- Užtikrinti, kad Kultūros ir religinių reikalų ministerijos pertvarka, susijusi su audiovizualiniais reikalais ne pakenktų Rumunijos instituciniams pajėgumams užtikrinti veiksmingą įstatymų suderinimą.Regioninė politika ir struktūrinių instrumentų koordinavimas- Sukurti nacionalinę ekonominės ir socialinės sanglaudos politiką ir reguliariai atnaujinti ir tobulinti nacionalinį plėtros planą (visų pirma toliau jį koordinuojant su biudžeto ir politikos kūrimo procesais, įskaitant daugiametį programavimą ir biudžeto sudarymą).- Didinti institucinius ir administracinius institucijų, atsakingų už programavimą ir ekonominei bei socialinei sanglaudai skirtų lėšų valdymą, pajėgumus pagal struktūrinių fondų reikalavimus.- Aiškiai atskirti atsakomybę nacionaliniu ir regioniniu lygiu ir didinti administracinius pajėgumus darbuotojų samdymo, karjeros ir mokymo atžvilgiu.- Gerinti ministerijų ir atitinkamų socialinių agentūrų bei socialinių ir ekonominių partnerių veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą.- Sukurti Struktūriniams fondams reikalingą stebėjimo ir vertinimo, visų pirma ex ante ir ex post vertinimo, sistemą ir atitinkamos statistinės informacijos bei rodiklių rinkimo sistemą.- Sukurti techninius pajėgumus projektams, kurie bus bendrai finansuojami iš struktūrinių fondų, vykdyti: i) parinkti, aptarti ir išaiškinti plėtros prioritetus nacionaliniu ir regioniniu lygiu ir ii) nustatyti, programuoti ir parengti projektus.- Spręsti įstatyminius ir administraciniu aspektus, susijusius su Bendrijos finansų valdymo ir kontrolės reikalavimais (kontrolės ir audito funkcijos, finansų srautų mobilizavimas ir apytaka, bendras nacionalinis finansavimas). Pasirengti paskirstyti kontrolės funkcijas, visų pirma vidaus audito funkciją valdymo institucijose, mokėjimo institucijose ir prireikus tarpinėse įstaigose.Aplinka- Užbaigti bendrą aplinkos sektoriaus būklės įvertinimą, siekiant nustatyti spragas, kurias reikia užpildyti.- Užtikrinti veiksmingą acquis įgyvendinimą, užtikrinant būtinus finansų išteklius ir ypač pabrėžiant poveikio aplinkai vertinimą, galimybę turėti informaciją, atliekų tvarkymą, pramoninę taršą ir rizikos valdymą, gamtos apsaugą, chemines medžiagas ir genetiškai modifikuotus organizmus, branduolinę saugą ir apsaugą nuo spinduliuotės.- Tobulinti įstatymų rengimo būdus ir stengtis, kad būtų konsultuojamasi su visais suinteresuotais asmenimis (įskaitant kitas ministerijas, ūkio subjektus ir NVO), visiškai atsižvelgiant į reikalavimų, įskaitant nuodugnų įgyvendinimo sąnaudų įvertinimą, įgyvendinimą.- Sudaryti įgyvendinimo planus kartu su finansavimo strategijomis, nubrėžti priemones, kurių reikia jų visiškam įgyvendinimui per vidutinės ar ilgesnės trukmės laiką. Šiuose planuose turėtų būti atsižvelgiama į turimus išteklius ir institucinį stiprinimą, toliau kurti mechanizmus veiksmingai stebėti įgyvendinimą. Užtikrinti, kad įgyvendinimo planavimo etape dalyvautų suinteresuoti asmenys.- Didinti administracinius pajėgumus įgyvendinti acquis, stiprinant personalą ir ministerijoje, ir kitose atitinkamose įstaigose. Ypatingą dėmesį reikia skirti Aplinkos apsaugos inspekcijų pajėgumams stiprinti vietos ir regioniniu lygiu ir ministerijų veiklos koordinavimui.- Užtikrinti, kad būtų pakankamai išteklių vietos lygiu, esamų darbuotojų statusui gerinti, samdyti naujus inspektorius ir juos atitinkamai mokyti.- Stiprinti struktūras ir mechanizmus (įskaitant ministerijų veiklos koordinavimą), siekiant užtikrinti aplinkos apsaugos reikalavimų integravimą į visų kitų sektorių politikos apibrėžimą ir įgyvendinimą, kad būtų galima skatinti subalansuotą plėtrą.Vartotojai ir sveikatos apsauga- Pradėti įgyvendinti penkerių metų Nacionalinės vartotojų apsaugos agentūros strategiją.- Gerinti atitinkamų veikėjų šioje srityje veiklos koordinavimą ir siekti, kad būtų aiškūs jų atitinkami vaidmenys ir uždaviniai.- Įgyvendinti esamus įstatymus ir užtikrinti, kad administracinės struktūros galėtų veiksmingai veikti, visų pirma rinkos priežiūros ir įstatymų vykdymo srityje. Ypač pabrėžti ne maisto vartojimo gaminių saugos aspektus ir skirti pakankamai lėšų laboratoriniams bandymams.- Siekti, kad vartotojai ir gamintojai būtų geriau susipažinę su naujaisiais nuostatais ir skatinti vartotojų asociacijų vaidmenį, kuriant ir įgyvendinant vartojimo politiką.Teisingumas ir vidaus reikalai- Toliau tobulinti sienų valdymą: i) plečiant integruoto sienų valdymo strategijos apimtį, kad ji apimtų visas sienas, ii) kuriant integruotą jūrų priežiūros sistemą, iii) gerinant visų agentūrų, dirbančių prie sienos, veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą, iv) užpildant laisvas darbo vietas pasienio policijoje, v) modernizuojant infrastruktūrą ir įrangą, įgyvendinant daugiamečius investicijų planus ir vi) didinant rizikos analizės metodų taikymą ir stiprinant pasienio policijos žvalgybos funkciją.- Įgyvendinti atnaujintą Šengeno planą ir toliau rengtis visaverčiai dalyvauti SIS II, kuriant nacionalines duomenų bazes ir registrus.- Toliau gerinti vizų išdavimą i) toliau derinant su ES teigiamais ir neigiamais sąrašais, ii) stengiantis padaryti nacionalines vizų įklijas saugesnes, iii) tobulinant vizų centro administraciniu pajėgumus ir iv) aprūpinant visas diplomatines ir konsulines įstaigas technine suklastotų ir padirbtų dokumentų nustatymo įranga.- Toliau derinti prieglobsčio įstatymus su acquis, užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi pabėgėlių negrąžinimo principo ir įgyvendinti prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių integravimo programas.- Parengti infrastruktūrą, kuri leistų užtikrinti visišką su Eurodac ir Dublin II susijusių reglamentų įgyvendinimą po įstojimo.- Sukurti ir įgyvendinti kovos su organizuotu nusikalstamumu strategiją pagal pasirengimo narystei susitarimą dėl organizuoto nusikalstamumo: i) sukurti geresnio teisėsaugos agentūrų, kurios specializuojasi kovoje su įvairiomis nusikaltimų formomis, veiklos koordinavimo ir bendradarbiavimo sistemą (ypatingą dėmesį skiriant kovai su finansiniais ir ekonominiais nusikaltimais, prekybai narkotikais, suklastotomis prekėmis ir ginklais) ir ii) toliau organizuoti nurodytose srityse specializuotą mokymą.- Dėti tolesnes pastangas kovoti su nelegalia imigracija per Rumuniją ir iš jos, skiriant ypatingą dėmesį organizacijoms, kurios padeda asmenims (visų pirma moterims ir vaikams) neteisėtai patekti į ES valstybes nares. Daugiau dėmesio reikėtų skirti sugrįžusių asmenų, visų pirma prekybos žmonėmis aukų reintegracijai.- Užtikrinti, kad būtų įvykdyti išankstiniai bendradarbiavimo susitarimo su Europolu reikalavimai.- Toliau kovoti su narkomanija i) įgyvendinant nacionalinę kovos su narkomanija ir narkotikų bei prekursorių prekyba strategiją, ii) didinant Nacionalinės kovos su narkomanija agentūros administracinius ir koordinavimo gebėjimus; iii) teisiškai įsteigiant nacionalinį centrą, kuris turėtų aiškius apibrėžtus uždavinius ir atsakomybę ir iv) toliau plėtoti narkotikų informacinę sistemą, kuri leistų tiksliau stebėti ir vertinti padėtį.- Tęsti pasirengimą, kad stojant būtų visiškai įgyvendinti trečiojo ramsčio muitinių bendradarbiavimo susitarimai.- Imtis tolesnių priemonių užtikrinti ES instrumentų įgyvendinimą teismų bendradarbiavimo civilinėse bylose srityje, visų pirma abipusiškai pripažįstant ir vykdant teismų sprendimus.- Iš dalies pakeisti įstatymus, kad įstojus būtų galima prisijungti ir įgyvendinti ES konvenciją dėl tarpusavio pagalbos baudžiamosiose bylose. Imtis būtinų priemonių pasirengti įstojus visiškai įgyvendinti šį dokumentą, taikantį abipusio pripažinimo principą, ir visų pirma Europos arešto orderį ir Pagrindų sprendimą dėl teismo įsakymų įšaldyti turtą arba įrodymus vykdymo.- Toliau derinti įstatymus su acquis dėl Bendrijų finansų interesų apsaugos baudžiamaisiais įstatymais (1995 m. konvencija) ir įgyvendinti atitinkamus įstatymus.- Užtikrinti įstatymų suderinimą su acquis dėl euro apsaugos nuo padirbinėjimo baudžiamaisiais įstatymais.Muitų sąjunga- Užbaigti muitų įstatymų derinimą, visų pirma jų nuostatas dėl kilmės taisyklių ir laisvųjų zonų statuso.- Pagerinti muitinių ir kitų vykdomųjų tarnybų bendradarbiavimą.- Imtis priemonių užtikrinti vienodą muitinės procedūrų taikymą visoje muitų teritorijoje.- Kovoti su pažeidimais, plačiau taikant rizikos analizės metodus ir stiprinant muitinių administracijos žvalgybinę funkciją.- Toliau stengtis įgyvendinti muitinės etikos politiką ir kovoti su korupcija muitinės tarnyboje.- Įgyvendinti priemones mažinti laukimo laiką prie sienos, kovoti su piratinių ir suklastotų prekių judėjimu per sieną, taip pat su ekonominiais ir organizuotais nusikaltimais.- Didinti administracinius ir veiklos pajėgumus muitų vykdymo srityje. Būtina įvertinti žmogiškųjų išteklių poreikius ir sukurti centralizuotą mokymo sistemą.- Spartinti Rumunijos muitinės administracijos IT strategijos įgyvendinimą; sukurti IT sistemas kad būtų galima apsikeisti kompiuterizuotais duomenimis išsiplėtusioje Bendrijoje; pasirengti CCN/CSI (Bendras ryšių tinklas/Bendra sistemų sąsaja) įdiegimui ir veikimui.- Imtis priemonių pasirengti stojimo metu įgyvendinti įsipareigojimus Bendrijos nuosavų išteklių surinkimo ir kontrolės srityje ir bendros žemės ūkio politikos aspektų, susijusių su muitais, valdymui (eksporto kompensacijų kontrolė ir t. t.).Išorės santykiai- Imtis visų tarptautinių sutarčių ir susitarimų analizės, siekiant užtikrinti, kad laiku būtų nutrauktos tos sutartys ir susitarimai, kurie neatitinka acquis, arba dėl jų būtų pradėtos naujos derybos.Finansų kontrolė- Sukurti institucinius gebėjimus, kad būtų tinkamai taikomas įstatymas dėl prevencinės finansų kontrolės ir įstatymas dėl vidaus audito. Visų pirma reikalaujama sukurti funkciškai nepriklausomus vidaus audito padalinius viešosiose institucijose, perorganizuojant juos pagal naujojo įstatymo dėl viešojo vidaus audito nuostatas. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas institucijoms, atsakingoms už Bendrijos lėšų valdymą.- Įsteigti Centrinį viešojo vidaus audito derinimo padalinį, atsakingą už vienos teisinės bazės sukūrimą ir pritaikymą viešojo vidaus audito veiklos srityje.- Užtikrinti Rumunijos Sąskaitų teismų nepriklausomumą, priėmus konstitucijos pataisą pagal tarptautinius standartus dėl aukščiausiųjų audito institucijų organizavimo.- Patobulinti Sąskaitų teismo audito rezultatų parlamentinės priežiūros procedūras ir pagerinti Sąskaitų teismo ataskaitų skaidrumą bei platinimą.- Sukurti ir įgyvendinti išorės audito standartus, kurie atitiktų tarptautiniu mastu priimtus išorės audito standartus ir acquis. Toliau reikėtų plėtoti veiksmingą darbuotojų rengimą.- Užtikrinti teisingą nuostatų dėl pažeidimų ir netikslumų, susijusių su Phare, Sapard ir ISPA, sprendimo, įgyvendinimą.- Užtikrinti kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybos (AFCOS) veiklos veiksmingumą ir nepriklausomumą ir per šią tarnybą įgyvendinti bendradarbiavimą su OLAF. Pirmenybę teikti administracinių tyrimų mechanizmų sukūrimui ir tolesnei klastočių tyrimų eigai teismuose.- Imtis būtinų priemonių pasirengti įgyvendinti acquis dėl euro apsaugos nuo padirbinėjimo.Biudžetas- Toliau kurti techninius ir administracinius pajėgumus parengiamajai veiklai, susijusiai su nuosavų išteklių einamuoju valdymu. Toliau dėti pastangas apibrėžti būtinas iš Bendrijos biudžeto ir į jį mokamų lėšų apskaičiavimo, stebėjimo, mokėjimo, kontrolės ir įvertinimo pagal acquis dėl nuosavų išteklių procedūras ir organizacines priemones bei sukurti būtinus koordinavimo gebėjimus.- Gerinti gebėjimus apskaičiuoti PVM išteklių bazę pagal ESS 95 standartus.- Pradėti kurti pranešimų apie klastotes ir pažeidimus sistemą ir apskaitos sistemą tradicinių nuosavų išteklių srityje.- Pradėti veiklą cukraus mokesčių organizacinių aspektų ir su jais susijusių administracinių pajėgumų srityje, kreipiant ypatingą dėmesį Mokėjimo ir intervencinės agentūros struktūros, atsakomybės ir funkcionavimo nustatymui.5. PROGRAMAVIMAS2000–2006 m. laikotarpiu be Phare, finansinę pagalbą Rumunijai sudaro pasirengimo narystei parama žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje per pasirengimo narystei instrumentą Sapard (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1268/99, OL L 161, 1999 6 26, p. 87); parama aplinkos apsaugos ir transporto srities infrastruktūros projektams per struktūrinį ISPA instrumentą (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1267/99, OL L 161, 1999 5 26, p. 73), kurią skiriant pirmenybė teikiama priemonėms, panašioms į tas, kurios paramą gauna iš sanglaudos fondo prieš stojimą. Iš šių nacionalinės paramos paskyrų Rumunija taip pat gali finansuoti savo dalyvavimo dalį Bendrijos programose, įskaitant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pagrindų programas ir programas švietimo ir verslininkystės srityse. Be to, Bulgarijai bus prieinamas finansavimas iš daugiašalių ir horizontalių programų, tiesiogiai susijusių su acquis. Visuomet reikalaujama, kad visus investicinius projektus bendrai finansuotų ir šalys kandidatės. Nuo 1998 m. Komisija dirba su Europos investiciniu banku ir Tarptautinėmis finansų institucijomis, visų pirma su Europos Rekonstrukcijos ir Plėtros Banku bei Pasaulio banku, siekdama padėti bendrai finansuoti projektus, susijusius su pasirengimo narystei prioritetais.6. SĄLYGOSBendrijos pagalba finansuojant projektus per tris pasirengimo narystei instrumentus, Phare, ISPA ir Sapard, priklauso nuo to, kaip Rumunija vykdo savo įsipareigojimus pagal Europos susitarimą ir kokių imasi tolesnių priemonių, kad įvykdytų Kopenhagos kriterijus, ir visų pirma nuo jos pažangos vykdant specialius šios pataisytos Stojimo partnerystės programos prioritetus. Jei Rumunija nesilaikys šių bendrųjų sąlygų, Taryba, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 622/98 4 straipsniu, gali priimti sprendimą sustabdyti finansinę pagalbą.7. STEBĖJIMASStojimo partnerystės ir jos vykdymo plano įgyvendinimas yra stebimas pagal Europos susitarimą. Kaip pabrėžė Europos Vadovų Taryba susitikimo Liuksemburge metu, svarbu, kad Europos susitarimo institucijos ir toliau būtų tas pagrindas, kuriuo būtų galima tirti, kaip yra priimamas ir įgyvendinamas acquis. Europos susitarimo pakomitečiai suteikia galimybę apžvelgti Susitarimo partnerystės prioritetų įgyvendinimą ir teisės aktų derinimo, įgyvendinimo ir vykdymo pažangą. Asociacijos Komitetas aptaria bendrus pokyčius, pažangą ir problemas siekiant įvykdyti Stojimo partnerystės prioritetus, taip pat konkretesnes pakomitečių jam perduotas problemas.Phare valdymo komitetas užtikrina, kad pagal tris pasirengimo narystei instrumentus, Phare, ISPA ir Sapard, finansuojami veiksmai būtų suderinti tarpusavyje ir su Stojimo partnerystės programomis, kaip nustatyta Koordinavimo reglamente (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1266/1999, OL L 161, 1999 6 26, p. 68).Stojimo partnerystės programa bus, prireikus, iš dalies keičiama ir toliau pagal Reglamento (EB) Nr. 622/98 2 straipsnį.[1] 2002 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2002/83/EB dėl principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio uždavinių ir sąlygų Stojimo partnerystės su Rumunija programoje (OL L 44, 2002 2 14, p. 82).[2] Pateikimo seka atitinka seką, naudotą 2002 m. reguliariajame pranešime ir plane.[3] Žr. taip pat skyrių apie socialinę politiką ir užimtumą.--------------------------------------------------