title: 2017 m. spalio 4 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/859 dėl valstybės pagalbos SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN), kurią Liuksemburgas suteikė bendrovei „Amazon“ (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 6740) (Tekstas svarbus EEE.)

text:
15.6.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 153/1

            KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2018/859
      2017 m. spalio 4 d.
      dėl valstybės pagalbos SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN), kurią Liuksemburgas suteikė bendrovei „Amazon“

            (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 6740)

      (Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)
      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
      atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
      pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į jų pastabas,
      kadangi:
      1.   PROCEDŪRA

                  (1)

                  2014 m. birželio 24 d. raštu Komisija išsiuntė Liuksemburgui prašymą pateikti informaciją apie mokesčių sprendimus, priimtus dėl bendrovės „Amazon“. Minėtu raštu Komisija paprašė, kad Liuksemburgas patvirtintų, jog bendrovė „Amazon“ yra apmokestinama Liuksemburge, ir nurodytų, kuriai „Amazon“ grupės veiklai taikomi sumažinti mokesčiai pagal intelektinės nuosavybės apmokestinimo tvarką. Be to, Komisija paprašė pateikti visus galiojančius mokesčių sprendimus, skirtus „Amazon“ grupei. 2014 m. liepos 18 d. el. laišku Liuksemburgas pateikė prašymą pratęsti atsakymo į Komisijos 2014 m. birželio 24 d. raštą terminą, kuris buvo patenkintas (2).

                  (2)

                  2014 m. rugpjūčio 4 d. Liuksemburgas pateikė atsakymą į Komisijos 2014 m. birželio 24 d. prašymą, prie kurio, be kita ko, pridėjo bendrovei „Amazon.com, Inc.“ skirtą Administration des contributions directes (toliau – Liuksemburgo mokesčių administratorius) 2003 m. lapkričio 6 d. raštą (toliau – ginčijamas mokesčių sprendimas), 2003 m. spalio 23 d. bendrovės „Amazon.com, Inc.“ raštą ir [konsultanto Nr. 1] (*1)2003 m. spalio 31 d. raštą, parengtą „Amazon.com, Inc.“ vardu, Liuksemburgo mokesčių administratoriui, kuriame buvo pateiktas prašymas priimti sprendimą (toliau kartu – prašymas priimti sprendimą), ir bendrovių „Amazon ES Société à responsabilité limitée“ (toliau – „LuxOpCo“) (3), „Amazon Europe Holding Technologies SCS“ (toliau – „LuxSCS“) (4), „Amazon Services Europe Société à responsabilité limitée“ (toliau – ASE), „Amazon MEDIA ES Société à responsabilité limitée“ (toliau – AMEU) ir kitų „Amazon“ Liuksemburgo grupės įmonių metines finansines ataskaitas.

                  (3)

                  2014 m. spalio 7 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį dėl ginčijamo mokesčių sprendimo, nes jai kilo didelių abejonių dėl tos priemonės suderinamumo su vidaus rinka (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) (5). Tame sprendime Liuksemburgo buvo prašoma pateikti papildomos informacijos apie ginčijamą mokesčių sprendimą (6). 2014 m. lapkričio 3 ir 5 d. raštais Liuksemburgas paprašė pratęsti atsakymo į sprendimą pradėti procedūrą terminą.

                  (4)

                  2014 m. lapkričio 21 d. raštu Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Jas, be kita ko, sudarė bendrovės „Amazon“ vardu [konsultanto Nr. 2] parengta sandorių kainodaros ataskaita (toliau – SK ataskaita), kuri anksčiau nebuvo pateikta Komisijai.

                  (5)

                  2015 m. vasario 6 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (7). Suinteresuotosios šalys buvo pakviestos pateikti pastabas dėl šio sprendimo.

                  (6)

                  2015 m. vasario 13 d. raštu Komisija Liuksemburgui pateikė papildomą prašymą pateikti informaciją. Tame rašte Komisija taip pat paprašė Liuksemburgo leidimo tiesiogiai kreiptis į „Amazon“ dėl prašomos informacijos, jeigu Liuksemburgas tokia informacija nedisponuotų. 2015 m. vasario 24 d. Liuksemburgas paprašė pratęsti atsakymo į Komisijos prašymą pateikti informaciją terminą.

                  (7)

                  2015 m. kovo 5 d. raštu bendrovė „Amazon“ pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Be to, pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė šios trečiosios šalys: 2015 m. sausio 14 d. – organizacija „Oxfam“, 2015 m. vasario 4 d. – Austrijos darbo rūmai „Bundesarbeitskammer“, 2015 m. vasario 27 d. – Liuksemburgo pramonininkų federacija „Fedil“, 2015 m. kovo 3 d. – asociacija „Booksellers Association“ (toliau – BA), 2015 m. kovo 4 d. – sindikatas „le Syndicat de la librairie française“ (toliau – SLF), 2015 m. kovo 4 d. – Europos ir tarptautinė knygų platintojų federacija (toliau – EIBF), 2015 m. kovo 5 d. – „ATOZ S.A.“, 2015 m. kovo 5 d. – asociacija „Computer and Communications Industry Association“ (toliau – CCIA) ir 2015 m. kovo 5 d. – Europos politikos informacijos centras (toliau – EPICENTER). Be to, 2015 m. kovo 5 d. Europos leidėjų federacija (toliau – FEP) ir sindikatas „le Syndicat des Distributeurs de Loisirs Culturels“ (toliau – SDLC) išreiškė pritarimą EIBF pozicijai.

                  (8)

                  2015 m. kovo 12 d. įvyko Komisijos ir Liuksemburgo atstovų telefoninė konferencija, kurios metu pastarieji patikino Komisiją, kad iki 2015 m. kovo 17 d. galės pateikti išsamų atsakymą į 2015 m. vasario 13 d. Komisijos prašymą pateikti informaciją.

                  (9)

                  2015 m. kovo 17 d. Liuksemburgas iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. vasario 13 d. prašymą pateikti informaciją. Be to, Liuksemburgas paaiškino nedisponuojantis nepateikta informacija, ypač apie tam tikrus „Amazon“ įmonių Liuksemburge ir trečiųjų šalių sutartinius santykius.

                  (10)

                  2015 m. kovo 19 d. Komisija Liuksemburgui perdavė trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.

                  (11)

                  2015 m. kovo 19 d. el. laišku bendrovė „Amazon“ pateikė iš dalies pakeistą ir patikslintą sąnaudų pasidalijimo susitarimą (toliau – SPS), kurį 2005 m. sausio 1 d. Jungtinėse Valstijose sudarė bendrovė „LuxSCS“ ir dvi „Amazon“ grupės įmonės ir kuris buvo vėl iš dalies pakeistas ir patikslintas 2009 m. liepos 2 d. (įsigaliojo nuo 2009 m. sausio 5 d.) bei iš dalies pakeistas ir įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d. (8)

                  (12)

                  2015 m. kovo 18, 19 ir 20 d. el. laiškais Komisija nurodė Liuksemburgui, kad jo 2015 m. kovo 17 d. atsakymas į Komisijos 2015 m. vasario 13 d. prašymą pateikti informaciją yra neišsamus, ir pateikė papildomų klausimų, prašydama paaiškinimų.

                  (13)

                  2015 m. kovo 20 d. Liuksemburgas sutiko, kad Komisija gali savo klausimus pateikti tiesiogiai bendrovei „Amazon“. 2015 m. kovo 26 d. Komisija informavo Liuksemburgą, kad ji, vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (9) 6 straipsnio a punktu, nustatė, kad oficiali tyrimo procedūra dėl ginčijamo mokesčių sprendimo kol kas nėra veiksminga. Remdamasi šiuo pagrindu ir gavusi Liuksemburgo sutikimą (10), Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnio a punkto 6 papunktį 2015 m. kovo 26 d. išsiuntė prašymą bendrovei „Amazon“ (toliau – MIT prašymas) pateikti visus bendrovės „Amazon“ nuo 2000 m. sudarytus susitarimus, pagal kuriuos buvo licencijuojamos ar kitaip suteikiamos „Amazon“ intelektinės nuosavybės (toliau – IN) teisės (toliau – IN susitarimai), taip pat visus bendrovės „LuxSCS“ ir kitų „Amazon“ grupės įmonių sudarytus sąnaudų pasidalijimo ir (arba) IN teisių perleidimo susitarimus. Be to, bendrovės „Amazon“ buvo prašoma pateikti informaciją apie bendrovės „LuxSCS“ veiklą, „Amazon“ patronuojamųjų įmonių, įsikūrusių ne Liuksemburge, finansines ataskaitas ir paaiškinti arba suderinti tam tikrus finansinius duomenis. Galiausiai buvo prašoma pateikti informaciją apie naujausius „Amazon“ grupės Liuksemburge teisinės struktūros pasikeitimus.

                  (14)

                  2015 m. balandžio 20 d. raštu Liuksemburgas paprašė, kad Komisija paaiškintų jos susitikimo su „Oxfam“ ir „Eurodad“, apie kurį Liuksemburgas nebuvo informuotas, tikslą. Be to, Liuksemburgas pateikė prašymą neskelbti sprendimo išsiųsti MIT prašymą.

                  (15)

                  2015 m. gegužės 4 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. kovo 26 d. prašymą pateikti informaciją. Bendrovė „Amazon“ taip pat patvirtino, kad jos struktūra Liuksemburge pasikeitė 2014 m. ir šiuo pagrindu Liuksemburge buvo priimtas naujas teismo sprendimas, tačiau paaiškino, kad pasikeitimas nebuvo svarbus Komisijos atliekamam tyrimui.

                  (16)

                  2015 m. gegužės 8 d. buvo surengtas Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas. 2015 m. birželio 12 d. raštu bendrovė „Amazon“ pateikė papildomų pastabų po šio susitikimo. Be to, bendrovė „Amazon“ pateikė sąrašą IN susitarimų, kuriuos „Amazon“ vadina „M.com“ susitarimais ir pagal kuriuos „Amazon“ sudaro sąlygas nesusijusioms trečiosioms šalims naudotis IN, susijusia su bendrovės platformos technologijomis.

                  (17)

                  2015 m. gegužės 13 d. raštu Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą.

                  (18)

                  2015 m. liepos 3 d. raštu Komisija priminė bendrovei „Amazon“ pateikti tam tikrą trūkstamą informaciją, visų pirma apie IN susitarimus, ir paprašė papildomos informacijos.

                  (19)

                  2015 m. liepos 10 d. raštu (dar kartą pateiktu 2015 m. liepos 23 d.) Liuksemburgas pateikė pareiškimą dėl galutinio neigiamo Komisijos sprendimo netaikymo atgaline data.

                  (20)

                  2015 m. liepos 24 ir 31 d. raštais „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. liepos 3 d. prašymą, įskaitant pateiktą informaciją apie „M.com“ susitarimus. Remdamasi šiais atsakymais, bendrovė „Amazon“ vertino, kad į prašymą pateikti informaciją apie IN susitarimus buvo visiškai atsakyta, nes, anot „Amazon“, joks kitas „Amazon“ sudarytas IN susitarimas nebuvo panašus į 2006 m. balandžio 30 d. bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytą Intelektinės nuosavybės licencijos sutartį (toliau – Licencijos sutartis) (11). Be to, „Amazon“ paprašė pratęsti kitos Komisija prašomos informacijos pateikimo terminą.

                  (21)

                  2015 m. liepos 31 d. raštu Komisija priminė bendrovei „Amazon“ pateikti visą prašomą informaciją, visų pirma išsamią informaciją apie visus IN susitarimus, kuriuos „Amazon“ sudarė nuo 2000 m. Be to, bendrovės „Amazon“ buvo prašoma pateikti naują sprendimą, kurį 2014 m. priėmė Liuksemburgas ir kuris minimas 2014 m. rugpjūčio 4 d. Liuksemburgo rašte ir 2015 m. gegužės 4 d.„Amazon“ rašte.

                  (22)

                  2015 m. rugpjūčio 21 d.„Amazon“ atsakė į Komisijos prašymą, tačiau nepateikė informacijos apie likusius IN susitarimus.

                  (23)

                  2015 m. rugsėjo 8 d. įvyko Komisijos ir bendrovės „Amazon“ susitikimas, apie kurį Liuksemburgas buvo informuotas. Po šio susitikimo Komisija 2015 m. rugsėjo 8 d. el. laišku priminė „Amazon“ apie neįvykdytą prašymą pateikti informaciją apie IN susitarimus.

                  (24)

                  2015 m. rugsėjo 14 d. el. laišku „Amazon“ paaiškino, kad nėra kitų susitarimų, pagal kuriuos susijusioms arba nesusijusioms šalims buvo arba bus leista naudotis ta pačia intelektine nuosavybe, kuriai taikoma Licencijos sutartis. Tuo pat metu bendrovė „Amazon“ informavo Komisiją, kad ji rengia grupės vidaus IN susitarimų sąrašą neatsižvelgdama į tai, ar jie susiję su ES arba intelektine nuosavybe, kuriai taikoma bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ Licencijos sutartis. 2015 m. rugsėjo 17 d. sąrašas buvo pateiktas Komisijai.

                  (25)

                  2015 m. rugsėjo 23 d. el. laišku „Amazon“ pateikė susitarimų, pagal kuriuos bendrovė pati licencijavo arba trečiosioms šalims licencijavo intelektinę nuosavybę, sąrašą.

                  (26)

                  2015 m. rugsėjo 29 d. el. paštu Komisija priminė bendrovei „Amazon“ pateikti IN susitarimus, kurių Komisija prašė 2015 m. kovo 26 d. ir 2015 m. liepos 3 d. remdamasi sąrašais, kuriuos „Amazon“ pateikė 2015 m. rugsėjo 17 ir 23 d. Be to, Komisija paprašė papildomos informacijos iš bendrovės „Amazon“ apie sąnaudų pasidalijimo ataskaitas ir bendrovės „LuxOpCo“ klientus pagal svetaines.

                  (27)

                  „Amazon“ informaciją pateikė 2015 m. rugsėjo 30 d. ir 2015 m. spalio 1, 2, 12, 13, 20 ir 27 d. el. laiškais.

                  (28)

                  2015 m. spalio 28 d. buvo surengtas Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas.

                  (29)

                  2015 m. lapkričio 20 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ apie savo 2015 m. kovo 26 d. prašymo pateikti informaciją apimtį, susijusią su „Amazon“ vidaus ir išorės IN susitarimais, bei paprašė „Amazon“ pateikti papildomos informacijos.

                  (30)

                  Per 2015 m. lapkričio 27 d. susitikimą bendrovė, pageidavusi, kad jos pavadinimas nebūtų atskleistas (toliau – bendrovė X), pateikė Komisijai rinkos informaciją, susijusią su Komisijos tyrimu. Per 2016 m. sausio 15 d. telefoninę konferenciją bendrovė X pateikė papildomos informacijos apie e. prekybos veiklą Europoje. 2016 m. sausio 25 d. el. laišku dėl telefoninės konferencijos protokolo bendrovė X pateikė papildomos informacijos.

                  (31)

                  „Amazon“ papildomą informaciją pateikė 2016 m. lapkričio 30 d.

                  (32)

                  2015 m. gruodžio 1 d. el. laišku „Amazon“ paprašė pratęsti atsakymo į Komisijos 2015 m. lapkričio 20 d. prašymą pateikti informaciją terminą.

                  (33)

                  2015 m. gruodžio 4 d.„Amazon“ pateikė informaciją, kurios buvo prašoma Komisijos 2015 m. lapkričio 20 d. el. laišku, ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą.

                  (34)

                  2015 m. gruodžio 10 ir 28 d. raštais Liuksemburgas pateikė savo pastabas po 2015 m. spalio 28 d. susitikimo.

                  (35)

                  2015 m. gruodžio 11 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ apie nepateiktus atsakymus į jos 2015 m. lapkričio 20 d. prašymą pateikti informaciją ir bendrovei „Amazon“ pateikė papildomą prašymą pateikti informaciją ir papildomus klausimus.

                  (36)

                  2015 m. gruodžio 18 d.„Amazon“ pateikė papildomus atsakymus į Komisijos 2015 m. lapkričio 20 d. prašymą pateikti informaciją.

                  (37)

                  2015 m. gruodžio 18 d. el. laišku Komisija paragino Liuksemburgą pateikti pastabas ir komentarus dėl informacijos, kurią bendrovė „Amazon“ pateikė Komisijai iki šio tyrimo momento.

                  (38)

                  2016 m. sausio 12 ir 15 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 11 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusios informacijos pateikimo terminą.

                  (39)

                  „Amazon“ papildomą informaciją pateikė 2016 m. sausio 18 d.

                  (40)

                  2016 m. sausio 19 d. el. laišku Komisija informavo „Amazon“, kad ji dar negavo kai kurių atsakymų į ankstesnių prašymų pateikti informaciją klausimus. Be to, Komisija paprašė paaiškinimų ir papildomos informacijos.

                  (41)

                  2016 m. sausio 22 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 19 d. prašymą pateikti informaciją. 2016 m. sausio 28 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 11 d. prašymą pateikti informaciją. 2016 m. vasario 5, 15, 19 ir 24 d. raštais „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. sausio 19 d. prašymą pateikti informaciją.

                  (42)

                  2016 m. vasario 26 d. Komisija išsiuntė priminimą „Amazon“, prašydama atsakyti į neatsakytus 2015 m. lapkričio 20 d., 2015 m. gruodžio 11 ir 18 d. ir 2016 m. sausio 19 d. prašymų pateikti informaciją klausimus.

                  (43)

                  2016 m. kovo 4 ir 21 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 11 d. prašymą pateikti informaciją.

                  (44)

                  2016 m. kovo 11 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. vasario 26 d. prašymą pateikti informaciją.

                  (45)

                  2016 m. kovo 22 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. sausio 19 d. ir 2016 m. vasario 26 d. prašymus pateikti informaciją.

                  (46)

                  2016 m. kovo 8 d. el. laišku „Amazon“ sutiko atsisakyti konfidencialumo reikalavimų, kurie buvo išdėstyti 2016 m. sausio 22 d. rašte Liuksemburgo atžvilgiu, taikymo tam tikrai pateiktai informacijai ir įsipareigojo pasidalyti šia informacija su Liuksemburgu.

                  (47)

                  2016 m. kovo 14 d.„Amazon“ patvirtino, kad naujausia Komisijai pateikta informacija pasidalijo su Liuksemburgu.

                  (48)

                  2016 m. balandžio 1 d. Komisija paprašė bendrovės X sutikimo tam tikra jos pateikta rinkos informacija pasidalyti su Liuksemburgu. Bendrovė X sutikimą pateikė 2016 m. balandžio 5 d.

                  (49)

                  2016 m. balandžio 8 d. Komisija pateikė užklausą bendrovei „Amazon“ apie informaciją, kuria „Amazon“ buvo pasidalijusi su Liuksemburgu iki šio tyrimo momento. Be to, Komisija informavo „Amazon“, kad vis dar negavo tam tikros informacijos, nurodytos 2015 m. vasario 11 d. Komisijos parašyme pateikti informaciją. Be to, Komisija pateikė „Amazon“ prašymą pateikti papildomų paaiškinimų ir informacijos.

                  (50)

                  2016 m. balandžio 11 d. el. laišku „Amazon“ patvirtino, kuria informacija yra pasidalijusi su Liuksemburgu.

                  (51)

                  2016 m. balandžio 18 d. Komisija pateikė užklausą Liuksemburgui, kuria informacija buvo pasidalyta su „Amazon“, ir paragino Liuksemburgą pateikti pastabas dėl šios pateiktos informacijos. Komisija taip pat priminė savo 2015 m. gruodžio 18 d. el. laišką, kuriuo paragino Liuksemburgą pateikti pastabas apie „Amazon“ pateiktą informaciją. Galiausiai Komisija pasidalijo rinkos informacija su Liuksemburgu, kaip buvo susitarusi su bendrove X, ir paprašė, kad Liuksemburgas pateiktų savo pastabas.

                  (52)

                  2016 m. balandžio 22 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. balandžio 8 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą.

                  (53)

                  2016 m. gegužės 2 d. raštu (dar kartą pateiktu 2016 m. gegužės 10 d.) Liuksemburgas patvirtino, kad gavo informaciją, kurią „Amazon“ pateikė iki to tyrimo momento, ir pateikė savo pastabas dėl „Amazon“ pateiktos informacijos. Dėl bendrovės X rinkos informacijos Liuksemburgas informavo Komisiją, kad šia informacija pasidalijo su bendrove „Amazon“, nes „Amazon“ pajėgi ją geriau pakomentuoti.

                  (54)

                  2016 m. gegužės 2 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. balandžio 8 d. prašymą pateikti informaciją ir pripažino neatsakiusi į klausimus, nurodytus 2016 m. balandžio 22 d. rašte.

                  (55)

                  2016 m. gegužės 17 d. e. laišku Komisija paaiškino informacijos, kurią anksčiau prašė pateikti „Amazon“, mastą ir priminė, kad dar nėra gavusi tam tikros informacijos, nurodytos jos 2015 m. gruodžio 11 d. ir 2016 m. balandžio 8 d. prašymuose pateikti informaciją.

                  (56)

                  2016 m. gegužės 24 d. el. laišku „Amazon“ atsakė į Komisijos 2016 m. gegužės 17 d. el. laišką.

                  (57)

                  2016 m. gegužės 26 d. įvyko Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas. Šio susitikimo metu ir jo protokolo projekte Komisija pateikė papildomų klausimų bendrovei „Amazon“. „Amazon“ į šiuos klausimus atsakė 2016 m. birželio 20 d. raštu.

                  (58)

                  2016 m. birželio 21 d.„Amazon“ pateikė savo pastabas dėl bendrovės X rinkos informacijos. Be to, bendrovė paprašė leidimo susipažinti su visa bendrovės X pateikta informacija ir atskleisti jos tapatybę.

                  (59)

                  2016 m. liepos 7 d. Komisija pateikė bendrovei „Amazon“ pastabas dėl patikslinto 2016 m. gegužės 26 d. susitikimo protokolo. Be to, Komisija paprašė papildomos informacijos iš „Amazon“.

                  (60)

                  2016 m. liepos 22 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją. Atsakydama bendrovė „Amazon“ informavo Komisiją apie apsauginį vykdomąjį raštą, taikomą JAV mokesčių teismo procese naudotiems dokumentams. Todėl bendrovė „Amazon“ nurodė galinti pateikti turimus dokumentus su įslaptinta informacija.

                  (61)

                  2016 m. liepos 27 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ apie nepateiktą informaciją, nurodytą jos 2016 m. liepos 7 d. prašyme pateikti informaciją, ir sutiko laikinai gauti JAV mokesčių teismo procese naudotų dokumentų versiją su įslaptinta informacija. Be to, Komisija paprašė papildomų paaiškinimų ir informacijos iš „Amazon“.

                  (62)

                  2016 m. liepos 29 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą. 2016 m. rugpjūčio 12 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. ir 2016 m. liepos 27 d. prašymus pateikti informaciją.

                  (63)

                  2016 m. rugpjūčio 19 d. el. laišku Komisija paprašė „Amazon“ pateikti papildomus paaiškinimus ir informaciją dėl „Amazon“ atsakymų į 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją.

                  (64)

                  2016 m. rugpjūčio 19 d. el. laišku, o vėliau 2016 m. rugpjūčio 22 d. raštu, Komisija pateikė „Amazon“ prašymą pateikti informaciją, kuriuo prašė pateikti visus JAV mokesčių teismo proceso dokumentus su įslaptinta informacija.

                  (65)

                  2016 m. rugpjūčio 26 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą.

                  (66)

                  2016 m. rugpjūčio 30 d. el. laišku „Amazon“ informavo Komisiją, kad bendrovės prašymas leisti susipažinti su JAV mokesčių teismo procese naudotais dokumentais buvo patenkintas, ir pranešė, kad netrukus pateiks dokumentus, kuriuose informacija nėra įslaptinta.

                  (67)

                  2016 m. rugsėjo 9 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. rugpjūčio 19 d. prašymą pateikti informaciją.

                  (68)

                  2016 m. rugsėjo 30 d.„Amazon“, atsakydama į Komisijos 2016 m. rugpjūčio 22 d. prašymą, pateikė JAV mokesčių teismo procese pateiktus dokumentus, kuriuose informacija nėra įslaptinta.

                  (69)

                  2016 m. gruodžio 7 ir 19 d. el. laiškais Komisija paprašė, kad „Amazon“ pateiktų papildomos informacijos apie JAV mokesčių teismo procesą. „Amazon“ atsakymą pateikė 2016 m. gruodžio 20 d.

                  (70)

                  2016 m. gruodžio 21 d. Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją, į kurį „Amazon“ iš dalies atsakė 2017 m. sausio 20 d.2017 m. vasario 2 d. el. laišku Komisija pateikė papildomus paaiškinimus „Amazon“ dėl savo 2017 m. gruodžio 21 d. prašymo pateikti informaciją. 2017 m. vasario 6, 8 ir 27 d. ir 2017 m. kovo 6 d.„Amazon“ pateikė papildomą informaciją ir iš dalies atsakė į Komisijos klausimus. 2017 m. kovo 13 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ pateikti trūkstamą informaciją.

                  (71)

                  2017 m. kovo 14 d. Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją.

                  (72)

                  2017 m. kovo 24 d. el. laišku „Amazon“ Komisijai pateikė 2017 m. kovo 23 d. JAV mokesčių teismo nuomonę.

                  (73)

                  2017 m. kovo 27 d. el. laišku Komisija paprašė „Amazon“ pateikti daugiau informacijos apie JAV mokesčių teismo nuomonę.

                  (74)

                  2017 m. kovo 28 d.„Amazon“ pateikė atsakymą Komisijai ir paprašė daugiau laiko atsakymui dėl JAV vykstančių procedūrų pasibaigus bylos nagrinėjimui.

                  (75)

                  2017 m. balandžio 4 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2017 m. kovo 14 d. prašymą pateikti informaciją.

                  (76)

                  2017 m. balandžio 7 d. Komisija informavo Liuksemburgą ir „Amazon“, kad yra priversta atmesti „Amazon“ prašymą leisti susipažinti su visa bendrovės X pateikta informacija.

                  (77)

                  2017 m. balandžio 11 d.„Amazon“ dar kartą iš dalies atsakė į Komisijos 2017 m. kovo 14 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių savo atsakymo dalių pateikimo terminą.

                  (78)

                  2017 m. balandžio 12 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos prašymą.

                  (79)

                  „Amazon“ papildomą informaciją apie procedūrą pasibaigus bylos nagrinėjimui JAV pateikė 2017 m. balandžio 17 d.

                  (80)

                  2017 m. gegužės 18 d.„Amazon“ dar kartą iš dalies atsakė ir baigė atsakyti į Komisijos 2017 m. kovo 14 d. prašymą pateikti informaciją.

                  (81)

                  2017 m. gegužės 19 d. raštu Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją.

                  (82)

                  „Amazon“ papildomą informaciją Komisijai pateikė 2017 m. gegužės 29 d.

                  (83)

                  2017 m. birželio 7 d. el. laišku „Amazon“ atsakė į Komisijos 2017 m. gegužės 19 d. prašymą pateikti informaciją.

                  (84)

                  2017 m. birželio 14 d. el. laišku Komisija paprašė „Amazon“ patvirtinti, kad bendrovė su Liuksemburgu pasidalijo visa informacija, kurią bendrovė pateikė Komisijai 2016 ir 2017 m., ir paragino Liuksemburgą pateikti savo pastabas apie informaciją, kurią „Amazon“ pateikė Komisijai iki šio tyrimo momento. 2017 m. birželio 19 d.„Amazon“ patvirtino, kad su Liuksemburgu pasidalijo visa Komisijai 2016 ir 2017 m. pateikta informacija. 2017 m. birželio 21 d. el. laišku Liuksemburgas patvirtino, kad gavo visus dokumentus, kuriuos „Amazon“ buvo pateikusi Komisijai 2016 ir 2017 m., ir kad Liuksemburgas neturi papildomų pastabų dėl 2016 ir 2017 m. bendrovės „Amazon“ Komisijai pateiktos informacijos, išskyrus 2016 m. rugsėjo 30 d. ir 2017 m. sausio 20 d.„Amazon“ pateiktą informaciją.

                  (85)

                  2017 m. birželio 22 d. buvo surengtas Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas.

                  (86)

                  2017 m. liepos 6 d. Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl 2016 m. rugsėjo 30 d. ir 2017 m. sausio 20 d.„Amazon“ pateiktos informacijos.

                  (87)

                  2017 m. liepos 6 d. Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją, į kurį „Amazon“ atsakė 2017 m. liepos 10 ir 27 d. bei 2017 m. rugpjūčio 4 ir 7 d.

                  (88)

                  2017 m. rugpjūčio 9 d. el. laišku Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją. „Amazon“ atsakymą pateikė 2017 m. rugsėjo 7 d.

                  (89)

                  2017 m. rugsėjo 12 d. Liuksemburgas el. paštu patvirtino nebeturintis pastabų dėl „Amazon“2017 m. liepos 10 ir 27 d., 2017 m. rugpjūčio 4 ir 7 d. bei 2017 m. rugsėjo 7 d. pateiktos informacijos.

            2.   FAKTINĖS IR TEISINĖS APLINKYBĖS

      2.1.   GINČIJAMO MOKESČIŲ SPRENDIMO PAGALBOS GAVĖJO APRAŠYMAS

      2.1.1.   „AMAZON“ GRUPĖ

                  (90)

                  „Amazon“ grupę sudaro bendrovė „Amazon.com, Inc.“ ir kitos „Amazon.com, Inc.“ tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamos įmonės (toliau kartu – bendrovė „Amazon“ arba „Amazon“ grupė). Bendrovės „Amazon“ pagrindinė būstinė yra Jungtinių Amerikos Valstijų Vašingtono valstijos Sietlo mieste.

                  (91)

                  „Amazon“ vykdo mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą.

                  (92)

                  „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklą sudaro įvairių prekių, pavyzdžiui, knygų, DVD, vaizdo įrašų, elektroninių vartojimo prekių, kompiuterių, virtuvės įrangos ir namų apyvokos reikmenų, įrankių, aparatinės įrangos, mobiliųjų telefonų ir pan., ir turinio, pavyzdžiui, skaitmeninės muzikos, elektroninių knygų, žaidimų ir pan., kuriuos „Amazon“ perka perpardavimui iš tiekėjų, pardavimas klientams per bendrovės svetaines (12). „Amazon“ klientų užsakymus vykdo keliais būdais – per savo Šiaurės Amerikos ir tarptautinius užsakymų vykdymo centrus ir tinklus, visą užsakymų vykdymo veiklą arba jos dalį perduodama išorės vykdytojams tam tikrose valstybėse ir pristatydama prekes skaitmeninėmis priemonėmis (13).

                  (93)

                  „Amazon“ paslaugų teikimo veiklą sudaro bendrovės veikla pagal trečiųjų šalių programas (toliau – trečiųjų šalių pardavėjų programos), kaip antai „Marketplace“ ir „Merchants@Amazon“, kurias vykdydama „Amazon“ leidžia kitoms (mažesnėms) įmonėms ir fiziniams asmenims („Marketplace“) bei vidutiniams ir dideliems mažmenininkams („Merchants@Amazon“) siūlyti savo parduodamus produktus „Amazon“ svetainėse. Trečiųjų šalių pardavėjų produktai yra integruojami „Amazon“ svetainėse. Mainais dalyvaujančios įmonės ir fiziniai asmenys moka mokesčius bendrovei „Amazon“ (14). Šios trečiųjų šalių įmonės ir pardavėjai taip pat gali siųsti savo prekių atsargas bendrovei „Amazon“, kurias bendrovė saugo savo užsakymų vykdymo centruose (15), pateikia visose savo svetainėse bei surenka, supakuoja ir pristato kliento adresu (toliau – „Amazon“ užsakymų vykdymo veikla) (16).

                  (94)

                  Be to, „Amazon“ pajamų gauna iš kitų rinkodaros ir pardavimo skatinimo paslaugų, kaip antai reklamos internete ir kelių prekių ženklų kredito kortelių sutarčių. „Amazon“ anksčiau siūlė savo e. prekybos paslaugas, priemones ir technologijas kitų įmonių svetainių, kuriose parduodami tų įmonių prekių ženklų produktai ir naudojamas jų universalusis adresas (URL), eksploatavimui pagal programą „Merchant.com“. Pagal programą „Syndicated Stores“„Amazon“ anksčiau siūlė savo e. prekybos paslaugas, priemones ir technologijas kitų įmonių svetainių, kuriose „Amazon“ produktai parduodami kitos įmonės pavadinimu ir universaliuoju adresu (URL), eksploatavimui (17). Vėliau abiejų programų buvo laipsniškai atsisakyta (18).

                  (95)

                  Galiausiai „Amazon“ gamina ir parduoda aparatinės įrangos produktus, kaip antai įrenginius „Amazon Kindle“, „Amazon Fire“ ir „Amazon Echo“.

                  (96)

                  „Amazon“ eksploatuoja trylika pasaulinių svetainių, įskaitant www.amazon.com ir šešias Europos svetaines: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, www.amazon.fr, www.amazon.it ir www.amazon.es (toliau – ES svetainės) ir www.amazon.nl (19). „Amazon“ veikla yra suskirstyta į tris segmentus: Šiaurės Amerikos, tarptautinį ir „Amazon“ interneto paslaugų (toliau – AIP) (20).

                  (97)

                  Šiaurės Amerikos segmento apyvartą daugiausia sudaro mažmeninė prekyba vartojimo prekėmis (įskaitant trečiųjų šalių pardavėjų vykdomą prekybą) ir abonentinės paslaugos per Šiaurės Amerikai skirtas svetaines, pavyzdžiui, www.amazon.com, www.amazon.ca, ir www.amazon.com.mx. Šiam segmentui taip pat priskiriamas eksporto pardavimas per šias svetaines.

                  (98)

                  Tarptautinio segmento apyvartą daugiausia sudaro mažmeninė prekyba vartojimo prekėmis (įskaitant trečiųjų šalių pardavėjų vykdomą prekybą) ir abonentinės paslaugos per tarptautines svetaines, pavyzdžiui, www.amazon.com.au, www.amazon.com.br, www.amazon.cn, www.amazon.in, www.amazon.co.jp, ir ES svetaines bei www.amazon.nl. Šiam segmentui taip pat priskiriamas eksporto pardavimas per šias tarptautines svetaines (įskaitant eksporto pardavimą per šias svetaines klientams JAV, Meksikoje ir Kanadoje), bet nepriskiriamas eksporto pardavimas per bendrovės „Amazon“ Šiaurės Amerikos svetaines.

                  (99)

                  AIP segmentą sudaro pasaulinis kompiuterių, saugojimo, duomenų bazių ir kitų paslaugų pardavimas veiklą pradedančioms įmonėms, bendrovėms, valdžios įstaigoms ir mokslo institucijoms. Teikdama AIP, bendrovė „Amazon“ įvairiems veiklos vykdytojams suteikia galimybę naudotis technologijų infrastruktūra.

                  (100)

                  2016 m. „Amazon“ grynoji tarptautinė apyvarta sudarė maždaug 136 mlrd. USD, o grynosios pajamos – 2,37 mlrd. USD. Visame pasaulyje bendrovė „Amazon“ 91 % pajamų uždirba iš mažmeninės prekybos veiklos. Šiaurės Amerikos segmentas užtikrina 59 % grynosios apyvartos, tarptautinis segmentas – 32 %, o AIP segmentas – 9 % 2016 m. bendrovė „Amazon“ turėjo 314 400 visą ir ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų (21).

            2.1.2.   „AMAZON“ VEIKLA EUROPOJE

                  (101)

                  Iki 2006 m. gegužės mėn. „Amazon“ savo Europos svetaines eksploatavo per bendrovei „Amazon.com, Inc.“ visiškai priklausančią JAV patronuojamąją įmonę „Amazon.com International Sales, Inc.“ (toliau – AIS). AIS veikė kaip mažmeninės prekybos veiklos „Amazon“ Europos svetainėse (tuo metu – www.amazon.de, www.amazon.co.uk ir www.amazon.fr) subjektas, o kita JAV grupės įmonė „Amazon International Marketplace, Inc.“ (toliau – AIM) veikė kaip šiose svetainėse teikiamų paslaugų subjektas. Savo ruožtu bendrovė AIM buvo vienintelė ASE akcininkė, įsteigta 2003 m., kuri veikė kaip Europos svetainėse teikiamų paslaugų komisinius gaunantis agentas. Galiausiai visiškai priklausančios „Amazon“ įmonės, įsteigtos Jungtinėje Karalystėje, Vokietijoje ir Prancūzijoje (toliau – susijusios įmonės ES šalyse) (22), teikė tam tikras su Europos svetainėmis susijusias paslaugas, pavyzdžiui, klientų nukreipimo paslaugas (23).

                  (102)

                  2006 m. gegužės mėn. įsigaliojo prašyme priimti sprendimą aprašytas „Amazon“ veiklos Europoje restruktūrizavimas (toliau – 2006 m. restruktūrizavimas). Finansiniais metais nuo 2006 m. gegužės 1 d. iki 2014 m. birželio 30 d. (toliau – nagrinėjamas laikotarpis), veikė 1 pav. pateikta struktūra. 2014 m. liepos mėn. „Amazon“ pertvarkė savo veiklą Europoje (toliau – 2014 m. restruktūrizavimas). Šiame sprendime nėra nagrinėjamas 2014 m. restruktūrizavimas ir „Amazon“ veikla Europoje, vykdoma po 2014 m. restruktūrizavimo.

                     1 pav.

                     „Amazon“ įmonių Europoje struktūra 2006–2014 m.

                  Sąnaudų pasidalijimo ir MTTP
                  Autorinis atlyginimas
                  Autorinis atlyginimas
                  Paslaugų mokestis
                  Amazon.de
                  Amazon.fr
                  Amazon.co.uk
                  „Amazon Media Europe“ AMEU
                  „Amazon Services Europe“ ASE
                  „LuxOpCo“
                  „LuxSCS“
                  Susijusios įmonės ES šalyse
                  LUX
                  JAV
                  „Amazon US“

            2.1.2.1.
            Bendrovė „LuxSCS“

                  (103)

                  Bendrovė „LuxSCS“ yra Liuksemburgo komanditinė ūkinė bendrija (Société en Commandite Simple). Nors nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės nuosavybės struktūra keitėsi, „LuxSCS“ narės visada buvo bendrovės, kurios yra JAV rezidentės (24). 2004 m. įsteigus bendrovę „LuxSCS“, jos narės buvo „Amazon Europe Holding, Inc.“ (tikroji narė); „Amazon.com International Sales, Inc.“ ir „Amazon.com International Marketplace, Inc.“ 2006 m. gegužės mėn. bendrovę „Amazon.com International Marketplace, Inc.“ pakeitė „ACI Holdings, Inc.“ ir „Amazon.com, Inc.“, kurios tapo „LuxSCS“ narėmis. Nuo 2009 m. rugsėjo mėn. „LuxSCS“ narės buvo bendrovės „Amazon Europe Holding, Inc.“ (tikroji narė), „Amazon.com International Sales, Inc.“ ir „Amazon.com, Inc.“ (25).

                  (104)

                  Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ turėjo veikti išimtinai kaip „Amazon“ veiklos Europoje, už kurią „LuxSCS“ buvo atsakinga kaip pagrindinė veiklos vykdytoja, nematerialiojo turto kontroliuojančioji bendrovė (26). 2006 m. balandžio 20 d. rašte Liuksemburgo mokesčių administratoriui „Amazon“ nurodė, kad bendrovės „LuxSCS“ veikla apsiribojo „vien tik“ nematerialiojo turto ir bendrovės „LuxOpCo“ akcijų „kontroliavimu“. „Keli teisiniai susitarimai“, kuriuos sudarė bendrovė „LuxSCS“, buvo „būtini tam, kad Liuksemburgo struktūra galėtų veikti“. Bendrovė „LuxSCS“ gaudavo tik pasyvias pajamas (autorinį atlyginimą ir palūkanas) iš savo patronuojamųjų įmonių (27). Be to, bendrovė „LuxSCS“ teikė paskolas „LuxOpCo“ ir kitoms grupės įmonėms (28). Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ neturėjo fizinio pavidalo ar darbuotojų.

                  (105)

                  2005 m. bendrovė „LuxSCS“ sudarė licencijos ir perleidimo sutartis dėl anksčiau buvusios intelektinės nuosavybės (toliau – IN teisių perleidimo sutartis) su bendrove „Amazon Technologies, Inc.“ (toliau – ATI) (29) ir SPS su dviem JAV įsikūrusiomis „Amazon“ grupės įmonėmis „A9.com, Inc.“ (toliau – A9) ir ATI (30). Be to, bendrovė „LuxSCS“ sudarė intelektinės nuosavybės perleidimo ir licencijos sutartį su bendrovėmis „Amazon.co.uk Ltd.“, „Amazon.fr SARL“ ir „Amazon.de GmbH“, pagal kurią bendrovė „LuxSCS“ gavo prekių ženklus ir IN teises į Europos svetaines, kurias iki 2006 m. balandžio 30 d. nuosavybės teise valdė šios susijusios įmonės ES šalyse (31).

                  (106)

                  Sudariusi IN teisių perleidimo sutartį ir SPS, bendrovė „LuxSCS“ įgijo teisę naudoti ir sublicencijuoti tam tikrą „Amazon“ IN ir jos antrinius kūrinius (toliau – nematerialusis turtas) (32), kuriuos turėjo ir toliau plėtojo bendrovės A9, ATI ir pati „LuxSCS“ (33). Bendrovė „LuxSCS“ įgijo šias teises naudoti nematerialųjį turtą siekdama eksploatuoti Europos svetaines ir bet kuriai kitai paskirčiai Europos teritorijoje (34). Mainais bendrovė „LuxSCS“ turėjo mokėti IN teisių perleidimo įmokas (nurodytas 11 lentelėje) ir jai tenkančią metinę išlaidų, susijusių su SPS plėtojimo programa, dalį (nurodytą 12 lentelėje) (35). SPS buvo nustatyta, kad bendrovė „LuxSCS“ turi visokeriopai stengtis, kad būtų išvengta nematerialiojo turto, kurį jai licencijuoja bendrovės A9 ir ATI, pažeidimų (36). Be to, kaip nurodyta 2009 m. iš dalies pakeistame ir patikslintame SPS, bendrovė „LuxSCS“ turėjo prisiimti SPS B priede nurodytas funkcijas ir riziką (37).

                  (107)

                  SPS nustatyta, kad nematerialųjį turtą sudarė i) „bet kuri ir visos intelektinės nuosavybės teisės visame pasaulyje“, kurios priklauso arba kurias kitaip turi bendrovės ATI ir „LuxSCS“, taip pat kai kurios bendrovės A9 turimos intelektinės nuosavybės teisės (38), ii) visa ši IN, licencijuota, perduota arba perleista šioms šalims, ir iii) jos antriniai kūriniai, perleisti bet kuriai iš šalių pagal SPS. Iš esmės nematerialųjį turtą sudarė trys intelektinės nuosavybės kategorijos, kurios toliau minimos kaip i) „technologijos“ (39), ii) „klientų duomenys“ (40) ir iii) „prekių ženklai“ (41). Nematerialiam turtui nepriskiriami interneto domeno vardai (42).

            2.1.2.2.
            Bendrovė „LuxOpCo“ ir jos patronuojamosios įmonės

                  (108)

                  Nagrinėjamu laikotarpiu „LuxOpCo“ buvo bendrovei „LuxSCS“ visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė (43). Buvo planuojama, kad vykdant 2006 m. restruktūrizavimą ji perims ASI ir AIM funkcijas (44). Be to, buvo planuojama toliau plėtoti ir gerinti programine įranga grindžiamą verslo modelį, pagal kurį Europoje buvo vykdoma „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla (45). Kaip planuota, šiuo laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ veikė kaip „Amazon“ grupės centrinė būstinė Europoje ir pagrindinė „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje, vykdomos per ES svetaines, vykdytoja (46). Bendrovė „LuxOpCo“ būtų toliau atsakinga už strateginių sprendimų, susijusių su mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla, vykdoma per ES svetaines, priėmimą bei pagrindinių fizinių mažmeninės prekybos veiklos elementų administravimą (47). Buvo planuojama, kad bendrovė parengs strateginius planus ir gaires, kurie produktai būtų siūlomi ir parduodami ES svetainėse, parduodamų produktų ar siūlomų paslaugų kainodaros ir pardavimo skatinimo strateginius planus, taip pat tam tikras svetainių populiarinimo ir reklamos programas, siūlomas ES svetainėse. Be to, bendrovė būtų atsakinga už strateginius sprendimus, susijusius su trečiųjų šalių pardavėjų ir produktų kategorijų atranka ir reklamavimu trečiosioms šalims. Be to, ji būtų atsakinga už visus užsakymų vykdymo veiklos aspektus (48).

                  (109)

                  Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ į apskaitą įtraukdavo tiek produktų pardavimo, tiek užsakymų vykdymo paslaugų pajamas. Ji pirkdavo prekes perpardavimui iš įvairiose jurisdikcijose esančių pardavėjų ir jas savo ruožtu siųsdavo galutiniams klientams, prekes įsigijusiems ES svetainėse. Bendrovė „LuxOpCo“ buvo oficialus „Amazon“ prekių atsargų ES svetainėse pardavėjas (49), jai priklausė atsargų nuosavybės teisė ir ji prisiėmė visą susijusią nuostolių riziką (50). Be to, bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už prekes, kurias trečiųjų šalių įmonės ir fiziniai asmenys siuntė tiesiogiai į užsakymų vykdymo centrus (51).

                  (110)

                  Be to, bendrovė „LuxOpCo“ vykdė iždo valdymo funkcijas (52) ir (tiesiogiai arba netiesiogiai) valdė bendrovių ASE, AMEU ir susijusių įmonių ES šalyse, kurios teikė įvairias grupės vidaus paslaugas, skirtas „LuxOpCo“ veiklai remti, akcijas.

                  (111)

                  Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės ASE ir AMEU, kurios abi yra Liuksemburgo rezidentės, su bendrove „LuxOpCo“ sudarė apmokestinamąjį vienetą Liuksemburgo mokesčių tikslais, kuriame „LuxOpCo“ veikė kaip patronuojančioji bendrovė (53). Todėl pagal Liuksemburgo mokesčių teisę šios nacionalinės bendrovės nebuvo laikomos atskiromis įmonėmis ir mokėjo mokesčius konsoliduotu pagrindu, t. y. lyg jos būtų vienas atskiras mokesčių mokėtojas (54).

                  (112)

                  Buvo planuojama, kad po 2006 m. restruktūrizavimo bendrovė ASE toliau veiks kaip „LuxOpCo“ paslaugų teikėja (55). Nagrinėjamu laikotarpiu ji vykdė „Amazon“ ES trečiųjų šalių pardavėjų veiklą platformoje „Marketplace“. Ši platforma sudaro galimybę mažoms įmonėms ir pardavėjams savo prekes parduoti per ES svetaines. Be to, jie galėjo bendrovei „Amazon“ siųsti savo prekių atsargas, kurios buvo saugomos „Amazon“ užsakymų vykdymo centruose ir kurias „Amazon“ surinkdavo, supakuodavo ir pristatydavo į bet kurią vietą Europoje. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė AMEU buvo atsakinga už „Amazon“ ES skaitmeninę veiklą (pavyzdžiui, parduodant MP3 ir e. knygas).

                  (113)

                  2013 ir 2014 m. konsoliduota grynoji bendrovės „LuxOpCo“ apyvarta atitinkamai sudarė 13 612 449 784 EUR ir 15 463 362 589 EUR. 2013 finansiniais metais bendrovė „LuxOpCo“ turėjo vidutiniškai 523 visą darbo dieną dirbančius darbuotojus, ASE – 63, o AMEU – 5. Kai kurie bendrovių „LuxOpCo“, ASE ir AMEU darbuotojai ėjo strateginio valdymo pareigas ir buvo atsakingi už visos „Amazon“ veiklos Europoje valdymą ir koordinavimą (56).

                  (114)

                  Buvo planuojama, kad po 2006 m. restruktūrizavimo susijusios įmonės ES šalyse bendrovei „LuxOpCo“ toliau teiks tas pačias su ES svetainėmis susijusias paslaugas, kurias jos anksčiau teikė bendrovėms AIS ir AIM (57). Todėl nagrinėjamu laikotarpiu susijusios įmonės ES šalyse teikė klientų nukreipimo paslaugas, susijusias su ES svetainėmis, teikdamos klientų ir pardavėjų paslaugas, paramos paslaugas (pavyzdžiui, rinkodaros paramos lokalizavimo ir pritaikymo paramą, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (toliau – MTTP) paramą) ir užsakymų vykdymo paslaugas (58). Susijusios įmonės ES šalyse plėtojo vietos turinį, skirtą naudoti ES svetainėse, ir, bendrovės „LuxOpCo“ prašymu, padėjo valdyti mažmeninės prekybos internetu parduotuvių prekes. Klientų aptarnavimo paramą sudarė klientų aptarnavimas iki ir po pardavimo el. paštu, telefonu, pokalbių kanalais ar kitomis ryšio priemonėmis bendrovės „LuxOpCo“ prašymu, siekiant patenkinti klientų poreikius. Paramos paslaugas sudarė bendroji ir administravimo parama. Galiausiai susijusios įmonės ES šalyse taip pat padėjo siūlyti kitų vietos svetainių valdytojams reklamuoti ES svetaines savo klientams (vadinamoji „Asocijuotųjų įmonių programa“).

                  (115)

                  Paslaugos, kurias susijusios įmonės ES šalyse teikė bendrovei „LuxOpCo“, buvo teikiamos pagal „paslaugų susitarimus“, kuriuos kiekviena iš susijusių įmonių ir „LuxOpCo“ sudarė 2006 m. gegužės 1 d. (59) Teikdamos šias paslaugas bendrovei „LuxOpCo“, susijusios įmonės ES šalyse veikė savo vardu, tačiau neprisiėmė jokios rizikos dėl pardavimo ar prekių atsargų (60). Vadovaujantis paslaugų susitarimais, bendrovė „LuxOpCo“ mokėjo atlygį susijusioms įmonėms ES šalyse visų sąnaudų ir maržos pagrindu (61), kuris atspindėjo susijusios įmonės ES šalyje funkciją bendrovės „LuxOpCo“ atžvilgiu (62). Praktikoje sąskaitos faktūros už susijusių įmonių ES šalyse išlaidas, patirtas teikiant paslaugas bendrovei „LuxOpCo“, buvo išrašomos bendrovei „LuxOpCo“ su papildomu pelno dydžiu, svyravusiu nuo 3 iki 8 % 2013 m. susijusių įmonių ES šalyse apyvarta buvo: „Amazon.co.uk Ltd“ – [400–500] mln. GBP; „Amazon Logistik GmbH“ – [100–200] mln. EUR; „Amazon.de GmbH“ – [90–100] mln. EUR; „Amazon.fr Logistique SAS“ – [100–200] mln. EUR; ir „Amazon.fr SARL“ – [50–60] mln. EUR.

            2.1.2.3.
            Licencijos sutartis

                  (116)

                  2006 m. balandžio 30 d. bendrovės „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“ sudarė Licencijos sutartį. Pagal šią sutartį bendrovė „LuxOpCo“ neatšaukiamai įgijo išimtinę teisę plėtoti, gerinti ir naudoti nematerialųjį turtą eksploatuojant ES svetaines ir bet kuriai kitai paskirčiai geografinėje Europos šalių (63) teritorijoje (64) mainais už mokamą autorinį atlyginimą (toliau – licencijos mokestis) (65). Visa IN, kurią sukuria arba toliau plėtoja bendrovė „LuxOpCo“ remdamasi arba pasinaudodama nematerialiuoju turtu (66), yra perleidžiama bendrovei „LuxSCS“ (67). Buvo reikalaujama, kad bendrovė „LuxOpCo“ veiktų savo iniciatyva ir rizika, kad būtų apsaugotas ir išlaikytas nematerialusis turtas (68). Licencijos sutartyje taip pat buvo numatyta, kad bendrovė „LuxOpCo“ teikia verslo paslaugas bendrovei „LuxSCS“ be jokio atskiro bendrovei „LuxOpCo“ mokėtino atlygio (69). Be to, bendrovė „LuxOpCo“ sutiko perimti visą riziką, susijusią su visa veikla, kurią ji vykdo pagal Licencijos sutartį (70). Bendrovei „LuxOpCo“ iš trečiųjų šalių įsigijus IN, kurią numatyta naudoti tai pačiai paskirčiai, kaip ir nematerialųjį turtą, bendrovė „LuxOpCo“ turėjo licencijuoti šią IN bendrovei „LuxSCS“ be autorinio atlyginimo (71).

                  (117)

                  Bendrovės „LuxOpCo“, ASE, AMEU ir susijusios įmonės ES šalyse nematerialųjį turtą naudojo savo veiklai vykdyti (72).

                  (118)

                  Licencijos sutartyje buvo numatyta, kad bendrovė „LuxOpCo“ turi teisę sublicencijuoti nematerialųjį turtą susijusioms bendrovėms (73). 2006 m. balandžio 30 d. bendrovė „LuxOpCo“ sudarė „Intelektinės nuosavybės licencijos sutartį“ su bendrovėmis ASE ir AMEU, pagal kurią ASE ir AMEU buvo neatšaukiamai suteiktos neišimtinės licencijos naudotis nematerialiuoju turtu. Šios dvi sutartys didžiąja dalimi atspindėjo bendrovių „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“ Licencijos sutartį. Pagal šias sutartis autorinis atlyginimas, kurį bendrovės ASE ir AMEU turi mokėti bendrovei „LuxOpCo“, buvo nustatytas lygiai taip pat, kaip autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ turi mokėti bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį.

                  (119)

                  Vadovaujantis paslaugų susitarimais, susijusios įmonės ES šalyse turėjo teisę naudotis nematerialiuoju turtu ir kita nematerialiąja nuosavybe ir prekių ženklais, nuosavybės teise priklausančiais bendrovei „LuxOpCo“ arba kitaip jos turimais, kiek tai būtina teikiant paslaugas bendrovei „LuxOpCo“. Visas tokio naudojimo prestižas atiteko išimtinai bendrovei „LuxOpCo“ (74). Visos intelektinės nuosavybės teisės ir jų antriniai kūriniai, kuriuos teikiant tokias paslaugas sukūrė arba įgijo susijusios įmonės ES šalyse, išliko bendrovės „LuxOpCo“ nuosavybe (75).

                  (120)

                  Licencijos sutartis galiojo viso licencijuojamo nematerialiojo turto galiojimo laikotarpį (76) ir galėjo būti nutraukta tik pasikeitus kontrolei ar atsiradus esminiam suvaržymui (77) arba vienai iš šalių neištaisius įsipareigojimų nevykdymo pagal tą sutartį (78). Todėl bendrovė „LuxSCS“ neturėjo galimybės vienašališkai nutraukti Licencijos sutartį. Licencijos sutartis buvo iš dalies pakeista 2010 m. sausio mėn. ir jos pakeitimai įsigaliojo 2009 m. sausio 1 d. (79) Buvo iš dalies pakeista sąvokos „ES veiklos pelnas“, kuri naudojama apskaičiuojant licencijos mokestį, apibrėžtis (80).

            2.2.   GINČIJAMOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

      2.2.1.   GINČIJAMAS MOKESČIŲ SPRENDIMAS

                  (121)

                  Ginčijamas mokesčių sprendimas yra iš vieno sakinio sudarytas 2003 m. lapkričio 6 d. Liuksemburgo mokesčių administratoriaus raštas bendrovei „Amazon.com, Inc.“, kuriame nurodyta:
                  „Susipažinęs su 2003 m. spalio 31 d. raštu, kurį man pateikė [konsultantas Nr. 1], taip pat su jūsų 2003 m. spalio 23 d. raštu ir išnagrinėjęs jūsų poziciją dėl Liuksemburgo mokesčių taikymo jūsų būsimai veiklai, džiaugiuosi galėdamas jus informuoti, kad galiu pritarti abiejų raštų turiniui“.

                  (122)

                  Užsitęsus „Amazon“ veiklos Europoje restruktūrizavimo įgyvendinimui, bendrovė „Amazon“2004 m. gruodžio 5 d. kreipėsi į Liuksemburgo mokesčių administratorių prašydama patvirtinti, kad ginčijamas mokesčių sprendimas galioja toliau, ir gavo pastarojo patvirtinimą, pateiktą 2004 m. gruodžio 23 d. raštu (81). Ginčijamas mokesčių sprendimas, kuris iš pradžių galiojo penkerius metus, buvo atnaujintas 2010 m. ir iš esmės galiojo iki 2014 m. birželio mėn. (82)

            2.2.2.   2003 M. SPALIO 31 D. RAŠTAS

                  (123)

                  2003 m. spalio 31 d. raštu Liuksemburgo mokesčių administratoriui (toliau – 2003 m. spalio 31 d.„Amazon“ raštas) bendrovė „Amazon“ prašė patvirtinti bendrovės „LuxSCS“, jos JAV įsikūrusių narių ir dividendų, kuriuos pagal tokią struktūrą gauna bendrovė „LuxOpCo“, apmokestinimą. Tame rašte paaiškinta, kad bendrovė „LuxSCS“, kuri yra komanditinė ūkinė bendrija (Société en Commandite Simple), neturi mokesčių mokėtojo statuso atskirai nuo savo norių, todėl jai Liuksemburge nėra taikomas nei pelno, nei grynojo turto mokestis.

                  (124)

                  Nepaisant bendrovės „LuxSCS“ apmokestinimo skaidrumo, „LuxSCS“ arba jos JAV įsikūrę nariai vis tiek galėjo būti apmokestinti Liuksemburge, jeigu būtų laikoma, kad jų veikla vykdoma per nuolatinę buveinę Liuksemburge. Todėl rašte papildomai paaiškinta, kad nei bendrovė „LuxSCS“, nei jos nariai negalėtų būti laikomi fiziškai esančiais Liuksemburge (turintys biurus, darbuotojus ir pan.), todėl bendrovė „LuxSCS“, kuri neturi nuolatinės veiklos vietos, negalėtų būti laikoma turinčia nuo savo narių nepriklausomą statusą arba vykdančia komercinę veiklą Liuksemburge (83). Jos nariai taip pat negali būti laikomi turinčiais nuolatinę buveinę Liuksemburge.

            2.2.3.   2003 M. SPALIO 23 D. RAŠTAS

                  (125)

                  2003 m. spalio 23 d. raštu Liuksemburgo mokesčių administratoriui (toliau – 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ raštas) bendrovė „Amazon“ pateikė prašymą priimti mokesčių sprendimą, kuriuo būtų patvirtintas bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinimas Liuksemburgo pelno mokesčiu (84). Tame rašte paaiškinama numatoma „Amazon“ verslo struktūra Europoje ir siekiama patvirtinimo, kad pagal jame aprašytą Licencijos sutarčiai taikomą sandorių kainodaros tvarką bus apskaičiuojamas bendrovės „LuxOpCo“„tinkamas ir priimtinas pelnas“„atsižvelgiant į sandorių kainodaros politiką bei LPMĮ 56 straipsnį ir 164 straipsnio 3 dalį“.

                  (126)

                  Tame rašte minima prie jo pridedama „ekonominė analizė“, kurioje išdėstytos bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“„funkcijos ir rizika, kurią turėtų prisiimti bendrovė „LuxOpCo“, taip pat nematerialiojo turto, kuriam turėtų būti taikoma nematerialiojo turto licencija, pobūdis ir mastas“. Šios analizės pagrindu buvo pasiūlyta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią nustatomas metinio autorinio atlyginimo (toliau rašte vadinamo licencijos mokesčiu), kurį bendrovė „LuxOpCo“ turėtų mokėti bendrovei „LuxSCS“ už nematerialiojo turto naudojimą, dydis.

                  (127)

                  Pagal šią tvarką metinis autorinis atlyginimas būtų lygus visų pajamų, kurias bendrovė „LuxOpCo“ gavo eksploatuodama ES svetaines, procentinei daliai (toliau – autorinio atlyginimo dydis). Kaip toliau nurodyta tame rašte, licencijos mokestis ir autorinio atlyginimo dydis būtų apskaičiuojamas taikant toliau nurodytą metodą (85):

                              „1.

                              Apskaičiuoti ir bendrovei „LuxOpCo“ paskirti „LuxOpCo“ grąžą, kuri yra lygi a) bendrų metinių bendrovės „LuxOpCo“ ES veiklos sąnaudų [4–6] proc. arba b) bendram ES veiklos pelnui, priskiriamam Europos svetainėms per šiuos metus, jeigu jis yra mažesnis.

                              2.

                              Licencijos mokestis apskaičiuojamas iš ES veiklos pelno atimant bendrovės „LuxOpCo“ grąžą, tačiau licencijos mokestis negali būti mažesnis nei nulis.

                              3.

                              Metinis autorinio atlyginimo dydis apskaičiuojamas licencijos mokestį padalijus iš bendrų metinių ES pajamų.

                              4.

                              Nepaisant to, kas išdėstyta pirmiau, bet kurių metų bendrovės „LuxOpCo“ grąža negali būti mažesnė nei 0,45 % ES pajamų ir didesnė nei 0,55 % ES pajamų.

                              5.

                                          a)

                                          Tuo atveju, jeigu pagal 1 punktą nustatyta bendrovės „LuxOpCo“ grąža būtų mažesnė nei 0,45 % ES pajamų, bendrovės „LuxOpCo“ grąža koreguojama, kad būtų lygi i) 0,45 % pajamų ar ES veiklos pelno arba ii) ES veiklos pelnui, jeigu jis yra mažesnis.

                              6.

                                          b)

                                          Tuo atveju, jeigu pagal 1 punktą nustatyta bendrovės „LuxOpCo“ grąža būtų didesnė nei 0,55 % ES pajamų, bendrovės „LuxOpCo“ grąža koreguojama, kad būtų lygi i) 0,55 % pajamų ar ES veiklos pelno arba ii) ES veiklos pelnui, jeigu jis yra mažesnis.“

                  (128)

                  Apskaičiuojant autorinio atlyginimo dydį taikomos šios apibrėžtys (86):

                     „ES PPS– parduotų prekių savikaina, apskaičiuojama taikant JAV BAP (bendruosius apskaitos principus), kuri priskiriama bendrovės vykdomam Europos svetainių eksploatavimui.

                     ES veiklos sąnaudos– bendros bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudos, įskaitant sąnaudas tarp bendrovių, bet neįskaitant: ES PPS, licencijos mokesčio, valiutos pelno ir nuostolio bei palūkanų sąnaudų, apskaičiuotų pagal JAV BAP.

                     ES pajamos– visa grynųjų pardavimo pajamų suma, kurią bendrovė „LuxOpCo“ uždirbo per ES svetaines ir kuri yra lygi a) visų bendrovės „LuxOpCo“ parduotų produktų pardavimo kainų, nurodytų klientams išrašytose sąskaitose faktūrose, įskaitant dovanų pakavimui, siuntimui ir tvarkymui priskiriamas pajamas, atėmus pridėtinės vertės mokesčius, grąžinimus ir kitas išmokas, ir b) visų paslaugų pajamų, kurias bendrovė „LuxOpCo“ uždirbo iš nesusijusių šalių ES svetainėse parduotų produktų arba paslaugų, atėmus pridėtinės vertės mokesčius, sumai.

                     ES veiklos pelnas– ES pajamos atėmus: ES PPS ir ES veiklos sąnaudas.“

            2.2.4.   SANDORIŲ KAINODAROS ATASKAITA

                  (129)

                  Komisijai priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Liuksemburgas pateikė SK ataskaitą (87). Liuksemburgas tvirtina, kad SK ataskaita yra „ekonominė analizė“, minima 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte. SK ataskaita buvo parengta remiantis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos parengtomis Sandorių kainodaros gairėmis tarptautinėms įmonėms ir mokesčių institucijoms (toliau – EBPO SK gairės) (88).

            2.2.4.1.
            Funkcinė analizė

                  (130)

                  SK ataskaitos 3 skirsnyje pateikiama bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ funkcinė analizė.

                  (131)

                  Remiantis šia funkcine analize, bendrovės „LuxSCS“ pagrindinė veikla bus tik nematerialiojo turto kontroliuojančiosios bendrovės veikla ir dalyvavimas nuolat plėtojant nematerialųjį turtą per SPS (89). Be to, bendrovė „LuxSCS“ licencijuos nematerialųjį turtą bendrovei „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį ir pagal ją gaus autorinio atlyginimo mokėjimus.

                  (132)

                  Dėl bendrovės „LuxOpCo“ SK ataskaitoje paaiškinta, kad „[v]isą darbo dieną dirbantys bendrovės LuxOpCo“ vadovai valdys strateginių sprendimų, susijusių su ES svetainių mažmeninės prekybos ir paslaugų veikla, priėmimą ir taip pat valdys pagrindinius fizinius mažmeninės prekybos veiklos elementus (90). 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte nurodyta, kad bendrovė „LuxOpCo“ planavo turėti „iš viso ne mažiau kaip 25–30 visą darbo dieną dirbančius darbuotojus, įskaitant tam tikrus svarbiausius Europos regiono vadovus, atsakingus už strateginių sprendimų, susijusių su ES svetainėmis, priėmimą“ (91), o likę visą darbo dieną dirbantys darbuotojai (maždaug 20) turėjo būti atsakingi už rinkodarą, technologijas ir piniginius įsipareigojimus.

                  (133)

                  SK ataskaitoje taip pat paaiškinta, kad „[p]o restruktūrizavimo bendrovės „LuxOpCo“ pagrindinė veikla turėtų būti „Amazon“ programinės įrangos naudojimas siekiant nuolat plėtoti ir gerinti programine įranga grindžiamą verslo modelį, pagal kurį per ES svetaines vykdoma mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla. […] (*2) Todėl bendrovės „LuxOpCo“ vadovybė dirbs siekdama nustatyti mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos gerinimo ir stiprinimo galimybes naudojantis naujomis ir pagerintomis platformos savybėmis ir funkcijomis, kurios yra plėtojamos. Bendrovė „LuxOpCo“, veikdama kaip mažmenininkė ir paslaugų teikėja, stengsis užtikrinti optimalią klientų patirtį visose srityse, įskaitant užsakymų vykdymą, mokėjimą, tvarkymą, sprendimus dėl prekių ir trečiųjų šalių pardavėjų veiklos stebėseną […]“ (92).

                  (134)

                  Buvo numatoma, kad bendrovė „LuxOpCo“, veikdama kaip mažmenininkė, priimtų sprendimus dėl prekių ir kainodaros bei tvarkytų visus užsakymų vykdymo proceso aspektus (93). Vykdydama paslaugų teikėjos veiklą, bendrovė „LuxOpCo“ taip pat būtų „atsakinga už strateginius sprendimus, susijusius su trečiųjų šalių pardavėjų ir produktų kategorijų atranka, reklamavimu ir derybomis su trečiųjų šalių pardavėjais“ (94). Siekdama eksploatuoti ES svetaines, bendrovė „LuxOpCo“ turėtų naudotis nematerialiuoju turtu, kurį licencijavo iš bendrovės „LuxSCS“. Buvo numatyta, kad bendrovei „LuxOpCo“ priklausytų visų prekių atsargų nuosavybės teisė (95). Bendrovė „LuxOpCo“ prisiimtų visą riziką, susijusią su atsargų saugojimu ir produktų pardavimu per ES svetaines (96). 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte buvo nurodyta, kad bendrovei „LuxOpCo“ nuosavybės teise priklausytų Liuksemburge esantys sandorių vykdymo serveriai, kuriuos ji naudotų klientų ir trečiųjų šalių pardavėjų sandorių, įskaitant mokėjimus trečiųjų šalių pardavėjams, vykdymui užbaigti ir mokėjimams patvirtinti (97).

                  (135)

                  Bendrovė „LuxOpCo“ turėjo sudaryti sutartį su bendrove ASE, kuri savo vardu, bet bendrovės „LuxOpCo“ naudai, veiktų kaip paslaugų komisinius gaunantis agentas vykdant „Amazon“ trečiųjų šalių pardavėjų programas Europoje. Bendrovės ASE paslaugas daugiausia sudarytų tam tikros užsakymų apdorojimo paslaugos, susijusios su paslaugų teikimo veikla.

                  (136)

                  Vokietijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje esančios susijusios įmonės ES šalyse turėjo teikti įvairias paslaugas, susijusias su ES svetainėmis, įskaitant tam tikras klientų nukreipimo ir paramos, rinkodaros ir užsakymų vykdymo paslaugas (98).

                  (137)

                  Bendrovės „Amazon“ vadovybės prognozėse, pateiktose rengiant SK ataskaitą, nurodyta, kad vykdydama veiklą bendrovė „LuxOpCo“ turėtų padidinti savo pajamas nuo maždaug 3,2 mlrd. EUR 2005 m. iki maždaug 8,3 mlrd. EUR 2010 ir patirti šias išlaidas: prekių savikaina, kuri sudaro pajamų procentinę dalį, turėtų vidutiniškai sudaryti maždaug 77,5 %, todėl bendroji pelno marža turėtų siekti apie 22,5 % Po 2006 m. restruktūrizavimo bendrovė „LuxOpCo“ turėjo prisiimti nuolatines sąnaudas, susijusias su „Amazon“ platformos valdymu ir eksploatavimu Europoje, įskaitant mokėjimų ir surinkimo tvarkymo sąnaudas, blogų skolų sąnaudas, tam tikras sistemos paramos sąnaudas, taip pat vadovybės, technologijų ir kito personalo, susijusio su „Amazon“ platformos veikla regione, darbo užmokesčio sąnaudas (99). Prielaidos, kuriomis buvo grindžiamos vadovybės prognozės, nebuvo atskleistos ar apžvelgtos SK ataskaitoje (100).

            2.2.4.2.
            Tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimas

                  (138)

                  SK ataskaitos 5 skirsnyje aptariamas tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimas nustatant autorinio atlyginimo dydžio įprastų rinkos sąlygų pobūdį.

                  (139)

                  Siekiant nustatyti, koks atlygis turėtų tekti bendrovei „LuxOpCo“ ir kokio dydžio įprastomis rinkos sąlygomis mokamą autorinį atlyginimą „LuxOpCo“ turi sumokėti „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį, SK ataskaitoje siūlomos alternatyvios sandorių kainodaros tvarkos: viena jų yra grindžiama palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje (toliau – PKLR) metodu, kita – likutinio pelno padalijimo metodu (101).

            2.2.4.3.
            Sandorių kainodaros vertinimas pagal PKLR metodą

                  (140)

                  SK ataskaitos 6.1 skirsnyje apskaičiuotas autorinio atlyginimo dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas taikant PKLR metodą.

                  (141)

                  Visų pirma buvo atliktos panašių sandorių paieškos bendrovės „Amazon“ nuosavoje vidinėje licencijų sutarčių duomenų bazėje ir išorės agentūrai buvo pavesta atlikti panašių į „Amazon“ licencijos sutarčių, sudarytų dėl nematerialiojo turto, paiešką. Atlikus paieškas nustatyti sandoriai nebuvo laikomi pakankamai panašiais, todėl į PKLR analizę nebuvo įtraukti.

                  (142)

                  Tada SK ataskaitoje tinkamais buvo pripažinti toliau nurodyti susitarimai, bendrovės „Amazon“ sudaryti nuo 2000 m. su trečiųjų šalių mažmenininkais, pagal kuriuos „Amazon“ suteikė galimybę šiems mažmenininkams naudotis savo technologijų platforma: bendrovių „Rocket.zeta, Inc.“, „Amazon.com, Inc.“, „target.direct LLC“ ir „Target Corporation“ strateginės partnerystės susitarimas (toliau – „Target“ susitarimas) (102) ir bendrovių „Rock-Bound, Inc.“ ir „ToysRUs.com LLC“ strateginės partnerystės susitarimas (toliau – „ToysRUs“ susitarimas); bendrovių „Amazon.com Payments, Inc“ ir „Circuit City Stores, Inc.“ produktų pateikimo susitarimas (toliau – „Circuit City“ susitarimas); bendrovių „Frontier.zeta, Inc.“ ir „Borders Online LLC“ dubliuojamosios tinklavietės prieglobos susitarimas (toliau – „Borders“ susitarimas) ir bendrovių „Amazon.com International Sales, Inc.“ ir „Waterstone's Bookseller Ltd.“ dubliuojamosios tinklavietės prieglobos susitarimas (toliau – „Waterstones“ susitarimas). Bendrovė „Amazon“ šiuos susitarimus vadina „M.com“ susitarimais. Po šių susitarimų vertinimo SK ataskaitoje daroma išvada, kad [A] susitarimas laikytinas panašiu susitarimu tiek, kiek likusiose sutartyse „nėra numatytas e. prekybos technologijos platformos teikimas“ (103).

                  (143)

                  Pagal [A] susitarimą bendrovė „Amazon“ sutiko sukurti, plėtoti, teikti prieglobą ir prižiūrėti naują [A] svetainę ir [A] parduotuvę „Amazon“ svetainėse, kurios turėjo pakeisti [A] turėtą e. prekybos svetainę. Funkcijos, kurios turėjo būti užtikrintos [A] svetainėje, iš esmės būtų analogiškos įprastoms „Amazon“ svetainių funkcijoms. Mainais [A] turėjo mokėti bendrovei „Amazon“ kompensaciją, sudarytą iš, be kita ko, diegimo mokesčių (104), bazinių mokesčių (105) ir pardavimo komisinių (106).

                  (144)

                  Siekiant, kad ši kompensacija būtų panaši į licencijos mokestį (SK ataskaitoje vadinamą „autoriniu atlyginimu“), diegimo mokesčiai buvo amortizuoti ir priskirti kiekvienam iš keturių sutartyje nurodytų laikotarpių ir kartu su metiniu baziniu mokesčiu perskaičiuoti į apyvartos procentinį dydį (nuo 3,4 iki 7,2 %). Kadangi [A] susitarime numatytas komisinis mokestis sudarė nuo 4 iki 5 % apyvartos, SK ataskaitos pirma išvada buvo tokia, kad numanomas autorinis atlyginimas [A] susitarime svyruoja nuo 8,4 iki 11,7 % apyvartos. Tačiau [A] taip pat įsipareigojo mokėti bendrovei „Amazon“ tam tikrus mokesčius, kurie kompensuotų tiek papildomų užsakymų skaičių, tiek papildomų atsargų dydį. Šie mokesčiai, kurie buvo nurodyti susitarime, taip pat buvo perskaičiuoti kaip apyvartos procentinė dalis, sudarant 1,2–0,7 % Todėl iš pradžių buvo apskaičiuota, kad autorinio atlyginimo dydis įprastomis rinkos sąlygomis sudarytų nuo 9,6 iki 12,6 % apyvartos.

                  (145)

                  Galiausiai, kadangi [A] susitarimu [A] nebuvo suteikta teisė naudotis „Amazon“ klientų duomenimis, SK ataskaitoje buvo atliktas koregavimas, kad taikant PKLR metodą būtų atsižvelgiama į tai, jog bendrovė „LuxSCS“ leido bendrovei „LuxOpCo“ naudotis „Amazon“ klientų duomenimis. Todėl, pasinaudojus [B] susitarime pateikta informacija, buvo siūlomas 1 % padidinimas, kurį pritaikius autorinio atlyginimo dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas būtų nuo 10,6 iki 13,6 % bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos.

            2.2.4.4.
            Sandorių kainodaros vertinimas pagal likutinio pelno padalijimo metodą

                  (146)

                  SK ataskaitos 6.2 skirsnyje apskaičiuotas licencijos mokesčio (kuris SK ataskaitoje vadinamas autoriniu atlyginimu) dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas taikant likutinio pelno padalijimo metodą. Taikant šį metodą, SK ataskaitoje buvo apskaičiuota bendrovės „LuxOpCo“„įprastų funkcijų, kurias ji atliko kaip valdymo bendrovė Europoje“ (107) grąža pagal prie išlaidų, kurias turėtų patirti bendrovė „LuxOpCo“, pridedamą pelno dydį (108).

                  (147)

                  Nustatant tokio pelno dydžio intervalą įprastomis rinkos sąlygomis, SK ataskaitoje buvo atlikta paieška, siekiant nustatyti panašias bendroves, kurios paprastai laikomos vykdančiomis programine įranga grindžiamos veiklos valdymą ir vykdymą. Atlikus panašių bendrovių paiešką duomenų bazėje „Amadeus“ (109) pagal atrankos kriterijus, susijusius su geografiniu regionu (110), paiešką pagal reikšminius žodžius įmonių aprašymuose (111) ir paiešką pagal veiklos rūšis kartu su rankine atranka, buvo nustatytos septynios įmonės, laikomos panašiomis į bendrovę „Amazon“ (112).

                  (148)

                  Šiuo pagrindu SK ataskaitoje „grynosios sąnaudos pridėjus pelno dydį“ buvo apibrėžtos kaip pelningumo rodiklis, pagal kurį turi būti vertinamas atlygis įprastomis rinkos sąlygomis už numatomas bendrovės „LuxOpCo“ funkcijas, kuris buvo apibrėžtas kaip veiklos pajamos, padalytos iš prekių savikainos ir veiklos sąnaudos sumos (113). Remiantis septynių panašių bendrovių duomenimis, buvo pateiktas šis trejų metų vidutinių (1999–2001 m.) kvartilių intervalas: 2,3 % apatinis kvartilis, 4,2 % mediana ir 6.7 % viršutinis kvartilis. Iš lentelės, kurioje pateikti rezultatai, matyti, kad rodikliai yra grynosios apyvartos procentinės dalys (114).

                  (149)

                  Todėl buvo pasirinktas [4–6] proc. pelno dydis, kuris buvo taikomas bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudoms siekiant nustatyti „atitinkamą įprastą grąžą, priskirtiną bendrovės „LuxOpCo“ funkcijoms“ (115). Vėliau ta grąža buvo atimta iš bendrovės „LuxOpCo“ veiklos pelno. SK ataskaitoje buvo laikoma, kad gautas šios grąžos ir bendrovės „LuxOpCo“ užregistruoto pelno skirtumas – likutinis pelnas – visas priskirtinas iš bendrovės „LuxSCS“ licencijuojamo nekilnojamojo turto naudojimui.

                  (150)

                  Galiausiai SK ataskaitoje kiekvienas iš prognozuojamų metinių likutinio pelno rodiklių buvo padalytas iš prognozuojamos bendrovės „LuxOpCo“ grynosios apyvartos, kad būtų apskaičiuotas autorinio atlyginimo dydis. Šiuo pagrindu SK ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad „autorinis atlyginimas, sudarantis 10,1–12,3 procentus grynųjų pajamų, kurį bendrovė „LuxSCS“ taikytų bendrovei „LuxOpCo“, atitiktų įprastų rinkos sąlygų standartą pagal EBPO gaires“ (116).

                  (151)

                  SK ataskaitoje pateiki skaičiavimai apibendrinti ir pristatyti 1 lentelėje (117). Komisija įterpė 1 ir 3 skiltis, kad paaiškintų šiuos skaičiavimus:

                     1 lentelė

                     Skaičiavimai SK ataskaitoje, plg. SK ataskaitos p. 32 (Komisija įterpė 1 ir 3 skiltis)

                              (mln. EUR)

                              1

                              2

                              3

                              4

                              5

                              6

                              7

                              8

                              9

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              a

                              Pajamos

                              3 154,2

                              4 299,9

                              5 073,9

                              5 987,1

                              7 064,7

                              8 336,3

                              b

                              PPS

                              2 446,9

                              3 332,7

                              3 932,6

                              4 640,5

                              5 475,8

                              6 461,4

                              c

                              Bendrasis pelnas

                              a – b

                              707,3

                              967,2

                              1 141,3

                              1 346,6

                              1 588,9

                              1 874,9

                              d

                              Veiklos sąnaudos

                              89,9

                              106,0

                              121,7

                              143,7

                              171,2

                              204,2

                              e

                              Grupės vidaus (co.uk, .de, .fr) sąnaudos

                              279,4

                              338,4

                              395,6

                              456,2

                              524,1

                              602,7

                              f

                              LUX komisinių sąnaudos

                              2,8

                              3,4

                              4,1

                              4,9

                              5,9

                              7,0

                              g

                              Veiklos sąnaudos (įsk. grupės viduje)

                              d + e + f

                              372,1

                              447,8

                              521,4

                              604,8

                              701,2

                              813,9

                              h

                              Apskaičiuotas grynasis veiklos pelnas (nuostolis) prieš įprastą grąžą

                              c – g

                              335,2

                              519,4

                              619,9

                              741,8

                              887,7

                              1 061,0

                              i

                              Įprasta „LuxASE“ grąža

                              0,14

                              0,17

                              0,20

                              0,24

                              0,29

                              0,35

                              j

                              Įprasta„LuxOpCo“ grąža

                              [4 – 6] % × g

                              16,8

                              20,2

                              23,5

                              27,2

                              31,6

                              36,6

                              k

                              Apskaičiuotas likutinis pelnas, mokėtinas„LuxSCS“

                              h – i – j

                              318,3

                              499,1

                              596,2

                              714,3

                              855,8

                              1 024,0

                              l

                              Autorinio atlyginimo dydis (% pajamų)

                              k/a

                              10,1 %

                              11,6 %

                              11,8 %

                              11,9 %

                              12,1 %

                              12,3 %

            2.2.4.5.
            Dviejų sandorių kainodaros tvarkų suderinimas

                  (152)

                  Apibendrinant Licencijos sutarties sandorių kainodaros analizę pagal PKLR metodą ir likutinio pelno padalijimo metodą, SK ataskaitoje buvo teigiama, kad rezultatai yra panašūs, ir nurodyta, kad pagal šią sutartį autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ turi mokėti bendrovei „LuxSCS“, dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas yra 10,1–12,3 % bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos.

                  (153)

                  SK ataskaitoje daroma išvada, kad „nors galima pagrįstai daryti išvadą, kad autorinio atlyginimo dydis, pasirinktas iš pagal abu šiuos metodus apskaičiuoto autorinio atlyginimo dydžio intervalo, atitiktų įprastų rinkos sąlygų principą, gali būti nedidelių apibrėžto būsimo nematerialiojo turto, perduodamo pagal [A] susitarimą, skirtumų, dėl kurių šiek tiek skirtųsi rezultatai, gauti taikant abu metodus. […] galima pagrįstai daryti išvadą […], kad taikant likutinio pelno padalijimo metodą bus gauta mažesnė paklaida ir todėl jį galima laikyti patikimesniu autorinio atlyginimo dydžio įprastomis rinkos sąlygomis matu“ (118).

            2.2.5.   GINČIJAMO MOKESČIŲ SPRENDIMO PADARINIAI

                  (154)

                  Ginčijamu mokesčių sprendimu Liuksemburgo mokesčių administratorius patvirtino bendrovės „Amazon“2003 m. spalio 23 ir 31 d. raštų turinį. Visų pirma, jis pripažino, kad sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią buvo nustatomas metinio autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ turi mokėti bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį, dydį, kuris, savo ruožtu, nulėmė bendrovės „LuxOpCo“ metines apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge, atitiko įprastų rinkos sąlygų principą. Ši tvarka apibendrinta Figure 2 pav.:

                     2 pav.

                     „Amazon“ įmonių Europoje struktūra 2006–2014 m., įskaitant autorinio atlyginimo mokėjimo tvarką

                  Autorinis atlyginimas
                  ES patronuojamosios įmonės
                  Ginčijamame mokesčių sprendime sutartą apmokestinamąjį pelną viršijantį užregistruotą pelną „LuxOpCo“ sumoka „LuxSCS“ kaip autorinį atlyginimą
                  Į apskaitą įtraukiama ir Liuksemburge registruojama ES apyvarta
                  Apmokestinamasis „LuxOpCo“ pelnas, sutartas ginčijamame mokesčių sprendime
                  0,45 % apyvartos
                  [4-6] % veikl. sąn.
                  0,55 % apyvartos
                  „Amazon.com , Inc.“
                  JAV
                  LUX
                  „Lux SCS“
                  „Amazon EU Sàrl“ „LuxOpCo“
                  Amazon.co.uk
                  Amazon.fr
                  Amazon.de

                  (155)

                  Bendrovė „LuxOpCo“ nagrinėjamu laikotarpiu rėmėsi ginčijamu mokesčių sprendimu apskaičiuodama metinį pelno mokesčio įsipareigojimą Liuksemburge siekdama pateikti metines mokesčių deklaracijas. Be to, ginčijamu mokesčių sprendimu rėmėsi bendrovė „LuxSCS“ ir jos JAV įsikūrę nariai, nes juo patvirtinama, kad nei bendrovė „LuxSCS“, nei jos nariai nėra apmokestinami Liuksemburgo pelno mokesčiu, savivaldos pelno mokesčiu arba, pastarųjų atveju, mokesčiu, kuris taikomas jų narystės bendrovėje „LuxSCS“ daliai (119).

                  (156)

                  2 lentelėje iliustruotas ginčijamo mokesčio sprendimo poveikis apskaičiuojant bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazę Liuksemburge ir bendrovei „LuxSCS“ mokamo autorinio atlyginimo (licencijos mokesčio) dydį nuo 2006 m. Komisija primena, kad bendrovė „LuxOpCo“ veikia kaip apmokestinamojo vieneto, sudaryto su bendrovėmis ASE ir AMEU, patronuojamoji įmonė ir kad šios bendrovės atitinkamai Liuksemburge apmokestinamos kaip vienas mokesčių mokėtojas. Todėl 2 lentelė parengta konsoliduotu pagrindu ir kitose šio sprendimo dalyse bendrovės „LuxOpCo“, ASE ir AMEU nėra atskiriamos.

                     2 lentelė

                     Bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazės ir autorinio atlyginimo apskaičiavimas 2006–2013 m.

                              (mln. EUR)

                              Liuksemburgo apmokestinamojo vieneto grupė

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Iš viso pajamų

                              1 979,4

                              3 545,7

                              4 298,6

                              5 605,4

                              7 628,8

                              10 086,3

                              13 312,1

                              [15 000  – 15 500 ]

                              Grynoji PPS

                              1 610,8

                              2 828,3

                              3 406,1

                              4 421,6

                              6 084,4

                              8 078,0

                              10 486,6

                              [11 500  – 12 000 ]

                              Iš viso veiklos sąnaudų

                              262,5

                              476,8

                              530,0

                              637,6

                              918,3

                              1 461,7

                              2 252,9

                              [3 000  – 3 500 ]

                              Iš jų:

                                 Sąnaudos, susijusios su pelno dydžiu

                                 262,5

                                 439,9

                                 493,6

                                 597,0

                                 801,9

                                 1 313,1

                                 2 041,7

                                 [2 500  – 3 000 ]

                              Iš jų:

                                 „LuxOpCo“ - veiklos sąnaudos

                                 78,6

                                 162,6

                                 203,6

                                 258,4

                                 317,7

                                 483,1

                                 662,7

                                 [800 – 900]

                                 „LuxOpCo“ - grupės vidaus

                                 183,8

                                 277,3

                                 290,0

                                 338,6

                                 484,1

                                 830,1

                                 1 379,0

                                 [1 500  – 2 000 ]

                                 Sąnaudos, neįskaičiuotos į pelno dydį (vad. ir MPP)

                                 0,0

                                 36,9

                                 36,4

                                 40,6

                                 116,4

                                 148,5

                                 211,2

                                 [200 – 300]

                              Gautas veiklos pelnas

                              106,1

                              240,5

                              362,6

                              546,2

                              626,1

                              546,6

                              572,7

                              [600 – 700]

                              Bendra apskaičiuota grąža Liuks. apmokest. vnt. grupei, lygi [4–6] % koreg. veiklos sąnaudų

                              11,8

                              19,8

                              22,2

                              26,9

                              36,1

                              59,1

                              91,9

                              [100 – 200]

                                 Viršut./apat. ribos analizė

                              Pelno viršutinė riba (0,55 % pajamų)

                              10,9

                              19,5

                              23,6

                              30,8

                              42,0

                              55,5

                              73,2

                              [80 – 90]

                              Pelno apatinė riba (0,45 % pajamų)

                              8,9

                              16,0

                              19,3

                              25,2

                              34,3

                              45,4

                              59,9

                              [60 – 70]

                                 Konsoliduotas pelnas Liuksemburge - viršut. / apat. riba ir grąža

                                 10,9

                                 19,5

                                 22,2

                                 26,9

                                 36,1

                                 55,5

                                 73,2

                                 [80 – 90]

                                 Autorinis atlyginimas (Liuks. apmokest. vnt. grupė moka „LuxSCS“)

                                 95,2

                                 221,0

                                 340,4

                                 519,3

                                 590,0

                                 491,1

                                 499,4

                                 [500 – 600]

                  (157)

                  Remiantis bendrovei „LuxSCS“ mokėtino licencijos mokesčio apskaičiavimu (120), sąnaudų bazę, pagal kurią nustatomas bendrovės „LuxOpCo“ mokesčių pagrindas apmokestinimo Liuksemburge tikslais, sudaro jos veiklos sąnaudos ir susijusių įmonių ES šalyse patirtos išlaidos, kurias vėliau kompensuoja bendrovė „LuxOpCo“ (2 lentelėje nurodytos kaip „LuxOpCo“ – grupės vidau). Apskaičiuojant bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamąjį pelną, neatsižvelgiama į parduotų prekių savikainą ir tam tikras kitas išlaidas, kurios 2 lentelėje vadinamos „į pelno dydį neįskaičiuotomis sąnaudomis (vad. ir MPP)“. Pastarajai sąnaudų kategorijai priskiriamos šios išlaidos: i) nuo 2008 m. – bendrovės „Amazon.com, Inc.“ susijusių įmonių JAV taikomi mokesčiai už paramos paslaugas (121), kurie nebuvo numatyti ginčijamo mokesčių sprendimo metu; ii) nuo 2010 m. pradžios – bendrovė „Amazon.com, Inc.“ taikė mokestį bendrovei „LuxOpCo“ už akcijas, suteiktas „LuxOpCo“ darbuotojams kaip kompensacija akcijomis, ir tam tikroms savo tiesiogiai ir netiesiogiai patronuojamosioms įmonėms Europoje (122). Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad šie mokesčiai neturėjo įtakos bendrovės „LuxOpCo“ funkcijoms ir rizikai.

                  (158)

                  Bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudoms ir grupės vidaus sąnaudoms taikant [4–6] proc. pelno dydį nustatoma bendra apskaičiuota Liuksemburgo apmokestinamojo vieneto grupės grąža. Vėliau šis rezultatas įvertinamas pagal viršutinės ir apatinės ribos kriterijus (atitinkamai 0,55 % ir 0,45 % pajamų). Tais atvejais, kai bendra apskaičiuota grąža sudarė daugiau nei 0,55 % pajamų (2006, 2007, 2011, 2012 ir 2013 m.), viršutinės ribos taikymas buvo lemiamas veiksnys nustatant bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge, kurios 2 lentelėje vadinamos „konsoliduotu pelnu Liuksemburge taikant viršutinę/apatinę ribą ir atėmus grąžą“.

                  (159)

                  Galiausiai konsoliduotas pelnas Liuksemburge (kuris prašyme priimti sprendimą įvardytas kaip bendrovės „LuxOpCo“ grąža) yra atimamas iš veiklos pelno (kuris prašyme priimti sprendimą įvardytas kaip „ES veiklos pelnas“) ir nustatomas bendrovei „LuxSCS“ mokėtinas licencijos mokestis.

            2.3.   PAPILDOMA INFORMACIJA, PATEIKTA VYKSTANT OFICIALIAM TYRIMUI

                  (160)

                  Atliekant tyrimą, bendrovė „Amazon“ pateikė informacijos apie Europos mažmeninės prekybos internetu rinką, apie savo verslo modelį apskritai ir veiklą Europoje konkrečiai, apie IN licencijavimo susitarimus, kuriuos sudarė su nesusijusiomis įmonėmis, ir apie naują įmonių grupės ir mokesčių struktūrą Liuksemburge, taikomą nuo 2014 m. birželio mėn. Ta informacija papildo 2.1 ir 2.2 skirsniuose jau pateiktą informaciją.

            2.3.1.   INFORMACIJA APIE EUROPOS MAŽMENINĖS PREKYBOS INTERNETU RINKĄ

                  (161)

                  Europos mažmeninės prekybos internetu rinka buvo apžvelgta ataskaitoje, kurią parengti bendrovė „Amazon“ pavedė konsultacijų bendrovei [konsultantas Nr. 3] ir kurioje pateikta Europos e. prekybos sektoriaus ekonominių tendencijų analizė (toliau – [Konsultanto Nr. 3] ataskaita) (123). [Konsultanto Nr. 3] ataskaitoje „mažmeninė prekyba internetu“ apibūdinama kaip fizinių prekių pardavimas internetu, kurį vykdo internetu prekiaujantys mažmenininkai, t. y. veiklos vykdytojai, kurie įsigyja prekes, laiko jas kaip atsargas ir parduoda jas internetu (124).

                  (162)

                  Toje ataskaitoje nurodyta, kad internetu prekiaujančių mažmenininkų veikla yra labiau panaši į fizinių mažmenininkų nei į skaitmeninių paslaugų teikėjų veiklą (125). Pagrindinis tradicinių ir internetu prekiaujančių mažmenininkų skirtumas yra naudojamas produktų platinimo kanalas (126). Iš tyrimo duomenų taip pat matyti, kad internetu prekiaujančių mažmenininkų veikla yra struktūriškai mažiau pelninga nei skaitmeninių paslaugų teikėjų veikla, nes internetu prekiaujantys mažmenininkai patiria iš esmės kintamąsias sąnaudas. Skaitmeninių paslaugų teikėjų sąnaudų struktūra yra pastovesnė nei mažmenininkų, todėl atsiranda galimybė masto ekonomijoms ir didesnėms maržoms, kai bendrovė pasiekia kritinį dydį (127). Masto ekonomijos poveikis fiziniams ir internetu prekiaujantiems mažmenininkams yra nedidelis, nes dauguma jų sąnaudų yra kintamosios. Parduotų prekių savikainos, nuolaidų ir logistikos sąnaudų, kurios sudaro didelę bendrų sąnaudų dalį, pasikeitimai labai priklauso nuo verslo apimčių (128). Dėl šio veiksnio ir mažmeninės prekybos internetu sektoriui būdingos didelės konkurencijos vidutinės EBIT maržos Europos mažmeninės prekybos internetu rinkoje buvo neigiamos. 2006–2013 m. vidutinis EBIT maržos ir apyvartos santykis sudarė -0,5 %

                  (163)

                  Iš [Konsultanto Nr. 3] ataskaitoje pateiktos rinkos dinamikos penkiose tankiausiai apgyvendintose Europos šalyse (129) matyti, kad „nuo 2006 iki 2013 m. mažmeninės prekybos internetu segmentui buvo būdingas spartus augimas ir didelė konkurencija“. (130) Konkrečiau „[d]ėl didelės konkurencijos internetu prekiaujantys mažmenininkai turėjo daug investuoti, kad išlaikytų rinkos segmento augimą ir neatsiliktų nuo konkurentų, tokiu būdu darydami spaudimą pelningumui, kai jis nebuvo neigiamas. Internetu prekiaujantys mažmenininkai buvo linkę aukoti trumpalaikį pelningumą tikėdamiesi, kad ilgalaikėje perspektyvoje gaus pelno iš atliktų investicijų“. (131) Ataskaitoje daroma išvada, kad norint sėkmingai veikti konkurencingose Europos mažmeninės prekybos rinkose būtina atsižvelgti į šioms rinkoms būdingas vietos savybes (132).

            2.3.2.   INFORMACIJA APIE BENDROVĖS „AMAZON“ VERSLO MODELĮ
      2.3.2.1.
            Trys bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos verslo modelio „ramsčiai“

                  (164)

                  Bendrovės „Amazon“ teigimu (133), pagrindinės jos mažmeninės prekybos veiklos varomosios jėgos yra asortimentas (siūlomi produktai ir prekės (134)), kaina ir patogumas (patogios naudoti funkcijos, spartus ir patikimas užsakymų vykdymas, savalaikis klientų aptarnavimas, įvairiomis funkcijomis pasižymintis ir patikimas turinys, taip pat saugi sandorių aplinka) (135), iš kurių svarbiausias yra asortimentas, po to – kaina ir galiausiai – patogumas (136). Šios pagrindinės varomosios jėgos bendrovės „Amazon“ yra vadinamos trimis ramsčiais (137) ir yra tradiciniai mažmeninės prekybos tikslai (138). Anot bendrovės „Amazon“, būtina turėti visus tris ramsčius ir tam reikalingas produktų pasiūlos, technologijų, verslo linijos, geografijos ir pan. savitumas ir inovacijos, (139) kuriuos iš esmės lemia žmogaus įsikišimas. Visi trys ramsčiai turi būti pritaikyti prie kiekvienos vietos rinkos, kurioje bendrovė „Amazon“ vykdo veiklą (140).

                  (165)

                  Asortimentas. Bendrovės „Amazon“ teigimu, asortimentas yra viena iš pagrindinių jos sėkmės varomųjų jėgų. Bendrovės darbuotojai jį apibrėžia kaip gebėjimą klientams pasiūlyti viską, ką jie norėtų įsigyti, o tam reikia nustatyti klientų pomėgius ir pirkimo prioritetus konkrečioje rinkoje, pritraukti atitinkamus tiekėjus ir užtikrinti produktų buvimą sandėlyje (141). Bendrovės „Amazon“ teigimu, asortimentas ir pajamos yra labai glaudžiai susiję (142). Bendrovė „Amazon“ siekia turėti kuo didesnį asortimentą ir nuolat didinti siūlomų produktų skaičių (143). Bendrovė „Amazon“ nuolat plečia savo asortimentą, nes kuo platesnis asortimentas, tuo geresnė klientų patirtis (144).

                  (166)

                  Kadangi prioritetai yra vietiniai, o kategorijoms ir pardavėjams teikiamas prioritetas priklauso nuo geografinės vietovės (145), asortimentas taip pat yra vietinis, nes pomėgius ir kultūrą lemia vietovė (146). Tai matyti atlikus geriausiai parduodamų „Amazon“ prekių, kurios yra skirtingos kiekvienoje šalyje, palyginimą (147). Pagrindinis tikslas ir atsakomybė nacionaliniu lygmeniu yra sukurti verslą, daugiausia orientuotą į fizinę mažmeninę prekybą, ir sudaryti klientams tinkamą asortimentą (148). Toks tinkamas asortimentas sudaromas vykstant asmeninėms deryboms (žmonių su žmonėmis) (149).

                  (167)

                  Bendrovė „Amazon“ asortimentą kuria trimis būdais: i) įsigydama kitas bendroves, ii) sudarydama partnerystę su tiekėjais ir iii) įgyvendindama trečiųjų šalių programas, kaip antai „Marketplace“. Pavyzdžiui, bendrovė „Amazon“ JAV pradėjo įrankių verslą įsigydama veikiančią bendrovę, kuri jau prekiavo įrankiais, kad galėtų pasinaudoti užmegztais santykiais su to pardavėjais ir asortimentu, kuriuo bendrovė „Amazon“ norėjo papildyti savo mažmeninės prekybos veiklą (150). Norint bendradarbiauti su tiekėjais, reikia praktiškai išmanyti konkrečią rinką ir stiprinti savitarpio pasitikėjimą su tiekėjais (151). Pradėjus bendradarbiauti su tiekėju, vietos pardavėjo vadovai turi palaikyti santykius, laikytis tiekėjų sąlygų ir išmanyti vietos rinką. Bendrovės „Amazon“ platforma „Marketplace“ suteikia galimybę kitiems mažmenininkams naudotis „Amazon“ platforma vykdant e. prekybos veiklą, net jeigu jie yra tiesioginiai bendrovės „Amazon“ konkurentai. „Amazon“ subūrė techninę klientų aptarnavimo vadovybę, į kurią su techniniais klausimais gali kreiptis platformos „Marketplace“ pardavėjai, pradėję vykdyti veiklą „Amazon“ svetainėse. Be to, bendrovė „Amazon“ plėtojo savo technologijas siekdama suteikti galimybę potencialiems pardavėjams savarankiškai registruotis platformoje „Marketplace“ ir 2010–2012 m. savarankiška registracija įgijo daugiau svarbos bendrovės „Amazon“ platformos „Marketplace“ veikimui (152).

                  (168)

                  Kaina. Bendrovės „Amazon“ teigimu, kaina yra antra pagal svarbą veiklos varomoji jėga. „Amazon“ siekia išlaikyti kuo mažesnes kainas (153). Nors iki 2009 m. „Amazon“ kainos buvo daugiausia nustatomos rankiniu būdu (154), dabar jas nustato kainodaros algoritmas.

                  (169)

                  Patogumas. Bendrovės „Amazon“ teigimu, patogumas yra trečia jos veiklos varomoji jėga. Patogumą sudaro keletas tikslų, kuriais siekiama palengvinti ir gerinti klientų patirtį, pavyzdžiui, i) padedant klientams rasti tai, ko jie ieško, kartu klientui pateikiant visą informaciją apie produktą ir ii) kuo greičiau ir tiksliau pristatant įsigytus produktus (155).

            2.3.2.2.
            Rinkodaros internete veiksmai

                  (170)

                  Be asortimento, kainos ir patogumo, bendrovės „Amazon“ rinkodaros internete veiksmai yra vienas pagrindinių veiksnių, padedančių nukreipti srautą į „Amazon“ svetaines ir didinti mažmeninę prekybą (156).

                  (171)

                  Iki 2003 m. bendrovė „Amazon“ bendradarbiavo su tarptautinėmis reklamos agentūromis, kurios padėjo bendrovei vykdyti rinkodaros veiklą. Padėtis pasikeitė 2003 m., kai bendrovė „Amazon“ pati pradėjo vykdyti rinkodarą internete. Viena pagrindinių „Amazon“ rinkodaros internete priemonių yra bendrovės Asocijuotųjų įmonių programa (157), kuri yra viena pagrindinių srauto didinimo iniciatyvų (158). Bendrovė „Amazon“ sukūrė Asocijuotųjų įmonių programą siekdama užmegzti rinkodaros ryšius su vadinamosiomis „asocijuotosiomis svetainėmis“, kuriose reklamuojama bendrovė „Amazon“ arba jos produktai, siekiant interneto srautą nukreipti į „Amazon“ svetaines (159).

                  (172)

                  Sukūrus Asocijuotųjų įmonių programos technologiją, ji turėjo būti integruojama kiekvienoje šalyje į vietos asocijuotųjų įmonių svetaines. Todėl Asocijuotųjų įmonių programa galėjo būti vykdoma tik vietos lygmeniu (160). Todėl Asocijuotųjų įmonių programos grupė buvo padalyta į „programinės įrangos grupę“ ir „pritraukimo grupę“ (t. y. verslo plėtros grupę). Visa programinės įrangos grupė dirbo Sietle, o įdarbinimo grupės buvo įkurtos šalyse, kuriose bendrovė „Amazon“ eksploatavo svetainę (161), kaip antai Vokietijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Japonijoje (162).

                  (173)

                  Asocijuotųjų įmonių programai tinkamiausių vietos partnerių svetainių (svetainių, kuriose reklamuojami „Amazon“ produktai), kurios vėliau didintų srautą į „Amazon“ svetaines“ atrankai reikalingas vietos rinkos išmanymas (163). Todėl vietos „Amazon“ grupės kuria asocijuotųjų svetainių tinklą. Jos pritraukia vietos svetaines (įskaitant ES svetaines), nustato asociacijos mokestį ir vykdo sukčiavimo atvejų kontrolę. Šis procesas pradedamas nuo stambių dalyvių, kaip antai „Google“, ir tęsiamas pritraukiant specializuotas svetaines, turinčias mažai lankytojų. Dėl visų susitarimų deramasi vietoje, nes optimizuojant paieškos sistemą, net ir tokių pasaulinių svetainių kaip „Google“, reikia atsižvelgti į vietos sąlygas (164).

            2.3.2.3.
            Technologijos

                  (174)

                  Bendrovė „Amazon“ save laiko technologijų bendrove, kuri „mažmeninę prekybą vertina kaip inžinerinę problemą“ (165). Todėl technologijos yra svarbi bendrovės „Amazon“ veiklos dalis. Technologijos leidžia bendrovei „Amazon“ taikyti konkurencingas kainas, nukreipti pasiūlymus dėl prekių konkretiems klientams, vykdyti mokėjimus, tvarkyti atsargas ir siųsti produktus klientams. Be to, technologijos būtinos veiklos maistui palaikyti, nes bendrovės „Amazon“ veiklos strategija grindžiama nuolatine plėtra (166).

                  (175)

                  Bendrovės „Amazon“ technologijos nėra statiškos ir yra nuolat plėtojamos ir gerinamos. Jeigu bendrovė „Amazon“ neatnaujintų ir neprižiūrėtų savo technologijų, ji negalėtų užtikrinti „išsamios e. mažmeninės prekybos patirties, kuri yra jos komercinės sėkmės pagrindas“ (167). Be esamų technologijų priežiūros ir gerinimo bendrovės „Amazon“ grupės kuria programinę įrangą, skirtą naujoms funkcijoms, kurios įdiegiamos ilgainiui, palaikyti (168). Bendrovė „Amazon“ nurodė, kad tai yra gyvybiškai svarbu jos veiklai, nes „[…] nuolatinis programinės įrangos plėtojimas ir inovacijos yra būtini, kad bendrovės „Amazon“ technologijos nepasentų ir jos veikla būtų sėkminga“ (169). „Amazon“ siekia, kad jos veikla būtų patikima, prieinama, sparti ir laksti (170).

                  (176)

                  Bendrovė „Amazon“ naudoja tiek programinės, tiek aparatinės įrangos technologijas (171). Jos programinės įrangos struktūra yra grindžiama vadinamąja į paslaugas orientuota architektūra, kuri iš esmės yra programinės įrangos funkcijų (paslaugų), galinčių bendrauti tarpusavyje, rinkinys. Atskiros bendrovės „Amazon“ į paslaugas orientuotos architektūros paslaugos veikia kartu ir užtikrina įvairias mažmeninės prekybos funkcijas, reikalingas tiek vidaus procesams, tiek darbui su klientais (172). Tai užtikrina, be kita ko, lengvesnę atskirų programinės įrangos elementų priežiūrą ir aukštesnį inovacijų lygį.

                  (177)

                  Toliau aprašyti pagrindiniai bendrovės „Amazon“ programinės įrangos technologijų elementai:

                              a)

                              Programinės įrangos platforma: bendrovės „Amazon“ sukurtas programinės įrangos kodas, skirtas jos svetainėms valdyti, yra sudarytas iš sudėtingų programinės įrangos priemonių, kurios naudojamos įvairioms svetainių funkcijoms, kaip antai paieškai ir naršymui, užsakymų apdorojimui ir personalizavimui. Programinės įrangos priemonės, kuriomis grindžiama platforma, sudaro integruotą nuolat tobulinamą, sustiprinamą ir keičiamą sistemą. Pagrindinės funkcijos yra veikimo sparta, funkcijų mastas ir lankstumas reaguojant į naudotojų poreikius.

                              b)

                              Svetainės išvaizda: dizainas sukuria savitą svetainės „pateikimą“.

                              c)

                              Katalogo programinė įranga: katalogą sudaro visa informacija apie produktus, kuriuos „Amazon“ parduoda savo svetainėse. Bendrovės katalogas išsiskiria informacijos apie produktus gausa, nes šią informaciją galima gauti teikiant užklausas kitoms paslaugoms, pavyzdžiui, duomenis apie prieinamumą ir kainas.

                              d)

                              Paieškos ir naršymo funkcijų programinė įranga: programinės įrangos priemonės, skirtos svetainių paieškos ir naršymo funkcijoms užtikrinti, leidžia lanksčiai ir logiškai organizuoti ir rūšiuoti didelį informacijos, įtrauktos į produktų katalogus, kiekį. Naršymo svetainėje kūrėjai naudoja šias priemones tvarkydami duomenis, kad būtų padidinta tikimybė, jog klientai suras tai, ko ieško.

                              e)

                              Logistikos programinė įranga: logistikos procesas, kuriam naudojama bendrovės „Amazon“ sukurta programinė įranga, skirtas atsargų, tiekimo grandinės, logistikos ir atsargų atnaujinimo valdymui.

                              f)

                              Užsakymų apdorojimo programinė įranga: užsakymų apdorojimui naudojama bendrovės „Amazon“ sukurta programinė įranga, skirta tam tikroms funkcijoms atlikti, visų pirma palaikyti ryšį su „Amazon“ užsakymų tvarkymo centrais, siekiant patvirtinti produktų prieinamumą, patvirtinti išsiuntimą, įvertinti tikėtiną pristatymo dieną ir perduoti dovanų pakavimo reikalavimus bei kitas kliento pageidavimus.

                              g)

                              Klientų aptarnavimo programinė įranga: klientų aptarnavimo atstovai naudoja bendrovės „Amazon“ sukurtą programinę įrangą klientų užsakymams stebėti bei visiškai ir greitai reaguoti į įvairiausius užsakymus.

                              h)

                              Personalizavimo funkcijų programinė įranga: Bendrovė „Amazon“ sukūrė ir toliau kuria programinės įrangos priemones, kurios leidžia „Amazon“ duomenų bazėse saugoti, tvarkyti ir iš jų gauti daug duomenų apie atskirų klientų prioritetus ir pirkimo istoriją. Ši funkcija užtikrina geresnę naudotojų patirtį ir didina pakartotinio pirkimo tikimybę.

            2.3.3.   PAPILDOMA INFORMACIJA APIE BENDROVĘ „LUXOPCO“
      2.3.3.1.
            Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė struktūra

                  (178)

                  2015 m. gruodžio 18 d. ir 2016 m. sausio 15 d. pateiktoje medžiagoje bendrovė „Amazon“ pristatė bendrovės „LuxOpCo“ organizacinę struktūrą 2013 m. pabaigoje ir apibūdino bendrovės skyrius.

                  (179)

                  Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė struktūra pateikta Figure 3 pav. organizacinėje schemoje. Kiekvienos iš bendrovės „LuxOpCo“ grupės darbuotojų skaičius (etato ekvivalentais (173)) nurodytas skliausteliuose. Pavyzdžiui, 2013 m. pabaigoje Lokalizavimo ir vertimo grupėje, kuri vėliau buvo perkelta į [kitą „Amazon“ bendrovę] ir pervadinta į „Programinės įrangos plėtojimo ir vertimo grupę“, buvo [60–70] etato ekvivalentų.

                     3 pav.

                     Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė schema 2013 m. pabaigoje

                  (…)

                  (180)

                  Liuksemburgo personalo politikoje, kuri pateikta ES politikos ir procedūrų vadove (174), numatyta, kad visi darbuotojai, kurie yra atsakingi už daugiau nei dvi Europos šalis, turi dirbti Liuksemburge, ypač tais atvejais, kai jų pareigos viršija tam tikrą lygį. Todėl kiekvienoje iš Liuksemburge veiklą vykdančių įmonių („LuxOpCo“, ASE ir AMEU) turi būti Liuksemburge dirbantys vadovai ir joms draudžiama turėti kitose Europos šalyse arba JAV dirbančius vadovus. Liuksemburge dirbantys darbuotojai, atsakingi už mažmeninę prekybą, operacijas, asocijuotųjų įmonių ir centrinės būstinės funkcijas, kaip antai teisės, finansų, apskaitos, mokesčių, iždo, žmogiškųjų išteklių, viešųjų ryšių sritis, turi dirbti bendrovėje „LuxOpCo“. Bendrovėje ASE dirba viceprezidentas, atsakingas už pardavimą Europoje, ir visi darbuotojai, susiję su programomis „Marketplace“, „Merchants@“ ir „Enterprise Solutions“ (pvz., techniniai klientų aptarnavimo vadovai, darbo su programos „Enterprise Solutions“ klientais vadovas). Darbo su programos „Enterprise Solutions“ klientais vadovas yra atsakingas už keletą Europos šalių ir dirba Liuksemburge. Techniniai klientų aptarnavimo vadovai, atsakingi už keletą Europos šalių, dirba Liuksemburge, o techniniai klientų aptarnavimo vadovai, kuriems pavesta dirbti su pardavėjais vietoje, dirba atitinkamoje šalyje.

                  (181)

                  Minėtą politiką atspindi pareigų ir jas einančių darbuotojų pasiskirstymas „Amazon“ įmonėse Europoje, kaip matyti iš „Amazon“ darbuotojų sąrašo nuo 1997 m. (175). „Amazon“ darbuotojai, einantys vadovo arba viceprezidento pareigas ir atsakingi už kelias ES šalis, dirba bendrovėje „LuxOpCo“ […] arba bendrovėje ASE […], o žemesnes pareigas einantys arba tik už vieną šalį atsakingi darbuotojai dirba susijusiose įmonėse ES šalyse.

            2.3.3.2.
            Bendrovės „LuxOpCo“ finansinė informacija

                  (182)

                  Bendrovės „LuxOpCo“ pelno ir nuostolio ataskaitos ir balansai, pateikti 2006–2013 m. finansinėse ataskaitose, pateikti 3 lentelėje.

                     3 lentelė

                     Bendrovės „LuxOpCo“ 2006–2013 m. finansinė informacija

                              (mln. EUR)

                              „LuxOpCo“ pelno (nuostolio) ataskaita

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Apyvarta

                              nežinoma

                              nežinoma

                              nežinoma

                              nežinoma

                              nežinoma

                              9 130,1

                              11 892,9

                              [13 500  – 14 000 ]

                              PPS

                              nežinoma

                              nežinoma

                              nežinoma

                              nežinoma

                              nežinoma

                              7 078,4

                              9 171,9

                              [10 000  – 10 500 ]

                              Grynoji apyvarta

                              1 930,1

                              3 426,7

                              4 031,6

                              5 191,1

                              7 042,1

                              2 051,7

                              2 721,0

                              [3 000  – 3 500 ]

                              Personalo išlaidos

                              2,2

                              5,1

                              7,5

                              11,4

                              14,0

                              23,4

                              40,7

                              [60 – 70]

                              Turto vertės koregavimas

                              4,0

                              14,9

                              16,1

                              15,9

                              31,8

                              81,8

                              254,4

                              [200 – 300]

                              Kitos veiklos pajamos

                              91,3

                              128,6

                              211,7

                              286,6

                              451,0

                              724,6

                              1 183,1

                              [1 500  – 2 000 ]

                              Iš jų:

                                 Iš ASE gautas autorinis atlyginimas

                                 78,6

                                 126,1

                                 196,2

                                 285,6

                                 449,8

                                 694,3

                                 1 072,3

                                 [1 500  – 2 000 ]

                                 Iš AMEU gautas autorinis atlyginimas

                                 2,5

                                 7,5

                                 0,0

                                 0,0

                                 21,9

                                 95,9

                                 [100 – 200]

                              Kitos veiklos (išorės) išlaidos

                              1 979,5

                              3 546,8

                              4 188,5

                              5 416,5

                              7 418,2

                              2 647,3

                              3 726,2

                              [4 500  – 5 000 ]

                              Iš jų:

                                 PPS

                              2 608,4

                              3 058,4

                              3 952,6

                              5 458,1

                                 „LuxSCS“ sumokėtas autorinis atlyginimas

                                 95,2

                                 257,9

                                 341,4

                                 519,3

                                 590,0

                                 491,1

                                 499,4

                                 [500 – 600]

                              Gautinos palūkanos ir panašios pajamos

                              10,9

                              22,7

                              29,7

                              19,2

                              23,8

                              65,4

                              131,1

                              [40 – 50]

                              Mokėtinos palūkanos ir panašios išlaidos

                              30,4

                              16,5

                              35,5

                              38,3

                              33,1

                              60,5

                              80,0

                              [70-80]

                              (19,5)

                              6,2

                              (5,7)

                              (19,1)

                              (9,3)

                              4,9

                              51,1

                              [30 – 40]

                              Pelno mokestis ir panašios išlaidos

                              4,6

                              (1,6)

                              6,7

                              4,2

                              5,5

                              8,2

                              2,2

                              [0 – 10]

                              Finansinių metų pelnas (nuostolis)

                              11,6

                              (3,7)

                              18,8

                              10,6

                              14,4

                              20,4

                              (68,3)

                              [20 – 30]

                              „LuxOpCo“ balansas

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Turtas

                              Ilgalaikis turtas

                              190

                              209

                              275

                              304

                              547

                              915

                              1 361

                              [1 500  – 2 000 ]

                              Ilgalaikis nematerialusis turtas

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              2

                              121

                              [100 – 200]

                              Ilgalaikis materialusis turtas

                              6

                              5

                              1

                              1

                              3

                              5

                              8

                              [0-10]

                              Ilgalaikis finansinis turtas

                              184

                              203

                              274

                              303

                              544

                              908

                              1 232

                              [1 500 -2 000 ]

                              Trumpalaikis turtas

                              887

                              1 171

                              1 518

                              2 396

                              3 255

                              4 113

                              4 851

                              [5 000 -5 500 ]

                              Atsargos

                              185

                              227

                              245

                              384

                              591

                              990

                              1 350

                              [1 500 -2 000 ]

                              Gautinos sumos

                              152

                              255

                              266

                              320

                              511

                              798

                              916

                              [1 000  – 1 500 ]

                              Perleidžiamieji vertybiniai popieriai

                              99

                              112

                              376

                              1 049

                              1 348

                              1 182

                              924

                              [800-900]

                              Pinigai banke, pinigai pašto čekių sąskaitose, čekiai ir pinigai kasoje

                              451

                              577

                              632

                              644

                              805

                              1 143

                              1 661

                              [1 500 -2 000 ]

                              Išankstiniai mokėjimai

                              0

                              0

                              1

                              1

                              5

                              3

                              16

                              [10-20]

                              Iš viso turto

                              1 077

                              1 380

                              1 794

                              2 702

                              3 807

                              5 031

                              6 228

                              [7 000  – 7 500 ]

                              Įsipareigojimai

                              Kapitalas ir rezervai

                              35

                              41

                              73

                              89

                              117

                              185

                              109

                              [100 – 200]

                              Nesubordinuotoji skola

                              1 011

                              1 302

                              1 676

                              2 521

                              3 553

                              4 636

                              5 817

                              [6 500  – 7 000 ]

                              Skolos tiekėjams

                              397

                              597

                              779

                              1 136

                              1 661

                              2 187

                              2 910

                              [3 000  – 3 500 ]

                              Susijusioms įmonėms mokėtinos sumos

                              550

                              632

                              833

                              1 285

                              1 712

                              2 109

                              2 460

                              [2 500 -3 000 ]

                              Mokesčių ir socialinio draudimo skolos

                              2

                              6

                              5

                              3

                              1

                              116

                              121

                              [100-200]

                              Kiti kreditoriai ir sukauptos sumos

                              61

                              68

                              59

                              96

                              179

                              224

                              327

                              [100-200]

                              Būsimųjų laikotarpių pajamos

                              31

                              37

                              46

                              92

                              137

                              210

                              301

                              [300-400]

                              Iš viso įsipareigojimų

                              1 077

                              1 380

                              1 794

                              2 702

                              3 807

                              5 031

                              6 228

                              [7 000 –7 500 ]

                  (183)

                  Bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už grupės pinigų valdymą Europoje (176). Skoloms susijusioms įmonėms priskiriama paskola, kurią bendrovė „LuxSCS“ suteikė bendrovei „LuxOpCo“ pagal kredito sutartį (177). Šią kredito sutartį bendrovė „Amazon“ apibūdino kaip „kompensacinę veiklą“ (Back-to-back Activity) (178). Nuo 2006 iki 2016 m. bendrovė „LuxOpCo“ lėšas, išmokėtas pagal kreditą, naudojo įsigijimams (pvz., [įsigijimui Q, R, S ir T]) arba teikdama paskolas savo patronuojamosioms įmonėms ar didindama jų nuosavą kapitalą, kad būtų galima finansuoti jų kapitalo išlaidas ([„LuxOpCo“ patronuojamųjų įmonių paslaugų panaudojimo pavyzdžiai]) (179). Suma, kurią bendrovė „LuxOpCo“ buvo skolinga bendrovei „LuxSCS“ padidėjo nuo 387 mln. EUR 2006 m. iki [2 000–2 500] mln. EUR 2013 m. (180)

                  (184)

                  Informacija apie vertės koregavimą ir atidėjinius trumpalaikiam turtui pateikta 4 lentelėje.

                     4 lentelė

                     Bendrovės „LuxOpCo“ vertės koregavimas ir atidėjiniai trumpalaikiam turtui

                              (tūkst. EUR)

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              Trumpalaikio turto vertės koregavimas

                              nežino

                              8 043

                              12 556

                              15 343

                              170 176

                              54 908

                              80 858

                              [70 000  – 80 000 ]

                              [40 000  – 50 000 ]

                              Iš jų:

                              Atsargos

                              12 694

                              45 664

                              68 251

                              [60 000  – 70 000 ]

                              Pirkėjų skolos

                              4 382

                              9 244

                              12 607

                              [10 000  – 20 000 ]

                              Vertės koregavimo atidėjiniai:

                              Atsargų

                              16 525

                              19 340

                              25 127

                              35 482

                              48 320

                              91 060

                              152 543

                              [200 000  – 300 000 ]

                              [200 000  – 300 000 ]

                              Pirkėjų skolų – abejotinos sąskaitos

                              6 022

                              11 019

                              13 739

                              9 019

                              11 739

                              1 653

                              16 042

                              [10 000  – 20 000 ]

                              [20 000  – 30 000 ]

                  (185)

                  Bendrovė „Amazon“ pateikė išsamią pagrindinių bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos elementų apžvalgą, kuri pateikiama 5 lentelėje.

                     5 lentelė

                     Bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos elementai

                              mln. EUR

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Grynosios pardavimo pajamos

                              1 798,9

                              3 152,7

                              3 849,4

                              5 019,6

                              6 751,5

                              8 741,0

                              11 166,3

                              [12 000  – 12 500 ]

                              Prekyvietė

                              71,0

                              158,1

                              216,2

                              302,5

                              467,0

                              721,9

                              1 105,8

                              [1 500  – 2 000 ]

                              Skaitmeninės paslaugos

                              0,0

                              23,2

                              28,7

                              26,6

                              58,9

                              146,2

                              369,5

                              [500-600]

                              „Amazon“ vykdomi užsakymai

                              0,0

                              0,1

                              0,4

                              4,2

                              53,6

                              80,5

                              175,6

                              [400-500]

                              „Prime“ prenumerata

                              0,0

                              0,4

                              5,8

                              25,8

                              60,4

                              77,3

                              113,2

                              [100-200]

                              Perkeliamos transporto išlaidos

                              74,8

                              135,1

                              125,9

                              124,9

                              117,8

                              160,2

                              208,9

                              [100 – 200]

                              Dovanų pakavimas

                              2,9

                              4,4

                              4,6

                              5,4

                              11,7

                              14,6

                              24,4

                              [20-30]

                              Kitos pajamos

                              30,1

                              71,7

                              67,6

                              96,4

                              107,9

                              144,5

                              148,5

                              [100-200]

                              1 977,7

                              3 545,7

                              4 298,7

                              5 605,4

                              7 628,8

                              10 086,3

                              13 312,1

                              [15 000  – 15 500 ]

                  (186)

                  Bendrovė „Amazon“ pateikė išsamų bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų elementų suskirstymą, kuris pateikiamas 6 lentelėje.

                     6 lentelė

                     Išsamus bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų suskirstymas

                              (mln. EUR)

                              „LuxOpCo“ išorės veiklos sąnaudos

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Statybos sąnaudos

                              1,2

                              2,4

                              4,3

                              3,6

                              3,9

                              8,0

                              8,9

                              [10-20]

                              PPS

                              1 486,6

                              2 608,4

                              3 058,4

                              3 952,6

                              5 458,1

                              0,0

                              0,0

                              [20-30]

                              Konsultantai, advokatai ir kt.

                              1,5

                              4,3

                              5,6

                              4,9

                              8,8

                              16,2

                              21,2

                              [30-40]

                              Darbuotojai

                              2,5

                              2,4

                              3,2

                              3,3

                              4,7

                              11,7

                              25,2

                              [20-30]

                              Užsakymų vykdymas

                              3,1

                              6,0

                              8,1

                              10,1

                              15,2

                              25,2

                              42,9

                              [60-70]

                              Grupės vidaus

                              267,2

                              544,3

                              665,3

                              870,6

                              1 127,4

                              976,3

                              1 591,3

                              [2 000 -2 500 ]

                              Rinkodara

                              47,3

                              63,7

                              85,6

                              123,9

                              155,0

                              259,5

                              386,6

                              [400-500]

                              Kita

                              0,6

                              – 0,3

                              11,3

                              2,0

                              – 7,4

                              – 4,6

                              – 6,6

                              – [0 – 10]

                              Gautinos sumos ir kredito kortelių mokesčiai

                              24,7

                              46,0

                              47,5

                              49,0

                              60,4

                              57,6

                              55,9

                              [60-70]

                              Autorinis atlyginimas

                              0,0

                              0,3

                              2,0

                              29,9

                              66,1

                              0,0

                              0,5

                              [0-10]

                              Transportas

                              145,0

                              269,2

                              297,2

                              366,6

                              525,9

                              794,3

                              1 065,9

                              [1 000 -1 500 ]

                              Iš viso

                              1 979,5

                              3 546,8

                              4 188,5

                              5 416,5

                              7 418,2

                              2 144,1

                              3 191,8

                              [4 000  – 4 500 ]

                  (187)

                  Bendrovė „Amazon“ pateikė išsamesnį šios bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudų kategorijos suskirstymą, kuris pateikiamas 7 lentelėje.

                     7 lentelė

                     Išsamus bendrovės „LuxOpCo“ rinkodaros sąnaudų suskirstymas

                              (mln. EUR)

                              „LuxOpCo“ rinkodaros sąnaudos

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Reklaminiai skelbimai

                              0,0

                              0,9

                              – 0,1

                              0,0

                              0,0

                              19,7

                              57,5

                              [60-70]

                              Asoc. įmonės

                              29,7

                              42,9

                              57,1

                              71,0

                              77,7

                              101,8

                              136,1

                              [100-200]

                              Koop. pardavėjai

                              – 0,4

                              0,0

                              0,0

                              – 2,3

                              – 4,5

                              – 8,9

                              – 14,4

                              – [20 – 30]

                              DVD nurašymas

                              3,8

                              0,5

                              – 0,1

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              [0 – 10]

                              DVD licencijos mokesčiai

                              0,4

                              0,2

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              [0 – 10]

                              DVD mokesčiai

                              0,3

                              0,1

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              [0 – 10]

                              Redakcinis turinys

                              1,1

                              1,1

                              1,1

                              1,4

                              1,2

                              1,4

                              2,1

                              [0 – 10]

                              Nemokami pavyzdžiai

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              [0 – 10]

                              Reklama internete

                              0,0

                              0,0

                              0,1

                              0,2

                              2,6

                              9,4

                              [20-30]

                              Pardavimo skatinimas

                              0,1

                              0,2

                              0,1

                              0,2

                              0,2

                              10,2

                              18,6

                              [10-20]

                              Moksliniai tyrimai

                              0,0

                              0,2

                              0,5

                              0,5

                              0,7

                              2,3

                              0,7

                              [0 – 10]

                              Remiami saitai

                              12,6

                              17,2

                              26,9

                              52,9

                              79,5

                              130,4

                              176,2

                              [200-300]

                              Sind. rekl. sąnaudos

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,3

                              [0-10]

                              „Syndicated Stores“

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              [0 – 10]

                              Kita

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              [0 – 10]

                              Iš viso

                              47,3

                              63,7

                              85,6

                              123,9

                              155,0

                              259,5

                              386,6

                              [400-500]

                  (188)

                  Be to, bendrovė „Amazon“ pateikė grupės vidaus sąnaudų suskirstymą, kuris apibendrintas 8 lentelėje.

                     8 lentelė

                     Grupės vidaus sąnaudų suskirstymas

                              (mln. EUR)

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Reklamos sąnaudos

                              0,1

                              0,1

                              – 0,1

                              – 0,9

                              25,8

                              39,6

                              [30-40]

                              Programų kūrimo sąnaudos

                              1,4

                              [0-10]

                              Klientų aptarnavimo sąnaudos

                              10,9

                              18,5

                              17,7

                              22,2

                              54,7

                              47,7

                              74,6

                              [100-200]

                              Duomenų centrų sąnaudos

                              14,0

                              24,4

                              27,8

                              27,7

                              35,1

                              67,7

                              107,4

                              [100-200]

                              Užsakymų vykdymo centrų sąnaudos

                              106,6

                              175,0

                              188,3

                              228,1

                              313,1

                              576,3

                              973,0

                              [1 000 -1 500 ]

                              Rinkodaros sąnaudos

                              27,9

                              50,1

                              24,2

                              28,3

                              Sandorių sąnaudos

                              0,1

                              0,0

                              0,0

                              0,2

                              0,2

                              0,2

                              0,2

                              [0 – 10]

                              Bendrų paslaugų centrų sąnaudos

                              2,0

                              6,2

                              [10-20]

                              Paramos paslaugų sąnaudos

                              0,2

                              – 0,2

                              31,9

                              32,1

                              80,9

                              107,9

                              172,3

                              [200-300]

                              159,8

                              268,0

                              289,9

                              338,4

                              483,1

                              827,6

                              1 374,7

                              [1 500  – 2 000 ]

            2.3.3.3.
            Bendrovės „LuxOpCo“ ir susijusių įmonių ES šalyse ryšiai

                  (189)

                  Kaip aiškinama 114 ir 115 konstatuojamosiose dalyse, susijusios įmonės ES šalyse teikia tam tikras grupės vidaus paslaugas bendrovei „LuxOpCo“ mainais už atlygį, padengiantį jų taikomas sąnaudas ir pelno dydį. Išskyrus tam tikrus paslaugų, kurias teikia susijusios įmonės ES šalyse, savybių skirtumus ir taikomoms sąnaudoms taikomą pelno dydį (181), paslaugų susitarimai iš esmės yra identiški (182).

                  (190)

                  Paslaugų susitarimuose numatyta, kad susijusios įmonės ES šalyse, kiek tai įmanoma, teikia bendro pobūdžio paslaugas bendrovei, kurių bendrovė „LuxOpCo“ gali prašyti bet kuriuo metu. Tokios paslaugos turi būti teikiamos vadovaujantis bendrovės „LuxOpCo“ pateiktais paslaugų standartais ir gairėmis (183). Be bendro pobūdžio paslaugų penkios susijusios įmonės ES šalyse, veikiančios Prancūzijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje, teikia skirtingas paslaugas: bendrovės „Amazon.fr SARL“ (184) ir „Amazon.de GmbH“ (185) teikia klientų ir pardavėjų paslaugas bei paramos paslaugas, bendrovės „Amazon.fr Logistique SAS“ (186) ir „Amazon Logistik GmbH“ (187) teikia užsakymų vykdymo paslaugas, o bendrovė „Amazon.co.uk Ltd“ (188) teikia užsakymų vykdymo paslaugas, klientų ir pardavėjų paslaugas bei paramos paslaugas. Tokios paslaugos taip pat teikiamos bendrovės „LuxOpCo“ prašymu.

                  (191)

                  Susijusios įmonės ES šalyse veikia kaip nepriklausomi vykdytojai (189) ir yra atsakingos už kvalifikuoto personalo, kuris atitinka paslaugų komercinius ir techninius reikalavimus, išlaikymą, būtinų priemones ir įrangos, naudojamų teikiant šias paslaugas, turėjimą (190). Susijusios įmonės ES šalyse neprisiima atsakomybės nei už pardavimą, nei už atsargas (191). Kaip aiškinama 108 ir 109 konstatuojamosiose dalyse, bendrovė „LuxOpCo“ priima strateginius sprendimus, susijusius su prekėmis ir kainodara (kurie lemia bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sėkmę (192)), registruoja pardavimą ir susijusias išlaidas (žr. 3 lentelę), turi ir prisiima atsargų riziką.

                  (192)

                  Susijusios įmonės ES šalyse gauna skirtingą pelno dydį, taikomą jų Taikomoms sąnaudoms, už suteiktas paslaugas. Pelno dydis nustatytas paslaugų susitarimų 1 priede kaip taikomas pelno dydis (193).

            2.3.4.   PAPILDOMA INFORMACIJA APIE BENDROVĘ „LUXSCS“
      2.3.4.1.
            Bendrovės „LuxSCS“ finansinė informacija

                  (193)

                  Bendrovės „LuxSCS“ 2005–2013 finansinių metų balansas bei pelno ir nuostolių ataskaita pateikti 9 lentelėje.

                     9 lentelė

                     Bendrovės „LuxSCS“ balansas ir pelno ir nuostolio ataskaita

                              tūkst. EUR

                              Bendrovės „LuxSCS“ balansas

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              KAPITALAS

                              Pasirašytasis kapitalas

                              1

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              [0-10]

                              Akcijų priedai

                              116 204

                              417 587

                              417 587

                              417 587

                              417 587

                              417 587

                              464 363

                              549 035

                              [500 000 -600 000 ]

                              Perkainojimo rezervas

                              690

                              [400-500]

                              Nepaskirstytasis pelnas (nuostolis) ir finansinių me

                              – 149 362

                              – 191 242

                              – 26 127

                              275 480

                              684 473

                              1 125 172

                              1 426 951

                              1 544 845

                              [1 500 000  – 2 000 000 ]

                              ĮSIPAREIGOJIMAI

                              Susijusioms įmonėms mokėtinos sumos

                              33 185

                              171 406

                              25 525

                              26 292

                              28 013

                              37 549

                              65 931

                              138 006

                              [100 000 -200 000 ]

                              Kiti kreditoriai ir sukauptos sumos

                              0

                              13 540

                              49

                              1 095

                              208

                              629

                              327

                              515

                              [1 000 -10 000 ]

                              Iš viso įsipareigojimų

                              28

                              411 294

                              417 037

                              720 457

                              1 130 285

                              1 580 941

                              1 957 577

                              2 233 094

                              [2 000 000 -2 500 000 ]

                              TURTAS

                              Susijusių įmonių akcijos

                              25

                              24 184

                              24 184

                              24 184

                              25 909

                              42 176

                              104 652

                              130 152

                              [100 000 -200 000 ]

                              Nematerialusis turtas (įgytas) ir prestižas

                              18 978

                              116 101

                              [90 000 -100 000 ]

                              Susijusių įmonių mokėtinos sumos

                              0

                              387 053

                              392 810

                              696 227

                              1 104 283

                              1 538 640

                              1 833 863

                              1 986 763

                              [2 000 000 -2 500 000 ]

                              Kiti skolininkai ir grynieji pinigai

                              3

                              57

                              42

                              47

                              93

                              125

                              84

                              79

                              [300-400]

                              Iš viso turto

                              28

                              411 294

                              417 037

                              720 457

                              1 130 285

                              1 580 941

                              1 957 577

                              2 233 094

                              [2 000 000 -2 500 000 ]

                              tūkst. EUR

                              „LuxSCS“ pelnas ir nuostolis

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              PAJAMOS

                              Kitos veiklos pajamos

                              0

                              78 598

                              274 558

                              390 593

                              519 316

                              582 731

                              491 107

                              493 317

                              [500 000  – 600 000 ]

                              Gautinos palūkanos ir panašios pajamos

                              681

                              25 178

                              27 312

                              30 035

                              32 373

                              28 282

                              44 064

                              56 026

                              [40 000  – 50 000 ]

                              IŠLAIDOS

                              Kitos išlaidos ir kitos veiklos išlaidos

                              147 259

                              135 211

                              132 461

                              114 338

                              105 133

                              166 143

                              230 355

                              409 977

                              [400 000  – 500 000 ]

                              Vertės koregavimas

                              1 826

                              18 557

                              [20 000  – 30 000 ]

                              Mokėtinos palūkanos ir panašios išlaidos

                              524

                              10 445

                              4 294

                              4 683

                              2 363

                              4 171

                              1 211

                              2 915

                              [600 – 700]

                              Finansinių metų pelnas

                              – 147 101

                              – 41 881

                              165 115

                              301 607

                              444 193

                              440 699

                              301 779

                              117 894

                              [100 000  – 200 000 ]

                  (194)

                  10 lentelėje pateiktas nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės „LuxSCS“ patirtų „kitų išlaidų ir veiklos išlaidų“ suskirstymas.

                     10 lentelė

                     Bendrovės „LuxSCS“ 2006–2013 m. patirtos kitos išlaidos ir kitos veiklos išlaidos

                              (tūkst. EUR)

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Pavadinimas

                              Kita sandorio šalis

                              Mokesčiai už apskaitos paslaugas

                              Išorės

                              2

                              3

                              Mokesčiai už bankų paslaugas

                              Išorės

                              1

                              2

                              1

                              1

                              1

                              0

                              0

                              [0-10]

                              Mokesčiai už kurjerių paslaugas

                              Išorės

                              0

                              Domenų licencijos

                              Išorės

                              285

                              Mokesčiai už teisines paslaugas – bendros veiklos išlaidos

                              Išorės

                              111

                              232

                              537

                              617

                              875

                              Išorės paslaugos

                              Išorės

                              0

                              Kitas pelnas / nuostolis

                              Kitos

                              0

                              0

                              – 2

                              0

                              Grupės vidaus – atsargų pardavimas

                              „Amazon.de GmbH“

                              1 468

                              „LuxOpCo“

                              2 205

                              „Amazon.co.uk Ltd“

                              522

                              IN teisių perleidimo įmokos

                              „Amazon Technologies“, „A9.com“ ir „Audible“

                              68 271

                              42 274

                              27 209

                              9 439

                              39 957

                              26 803

                              56 975

                              [1 000  – 10 000 ]

                              Sąnaudų pasidalijimo susitarimas

                              „Amazon Technologies“, „A9.com“ ir „Audible“

                              62 630

                              89 956

                              86 593

                              95 076

                              12 561

                              202 286

                              351 497

                              [400 000  – 500 000 ]

                  (195)

                  Kaip parodyta 10 lentelėje, bendrovės „LuxSCS“ patirtas išorės sąnaudas daugiausia sudaro grupės vidaus išlaidos pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS. Be IN teisių perleidimo įmokų, kurios nurodytos 11 lentelėje, ir SPS įmokų, kurios nurodytos T12 lentelėje, bendrovė „LuxSCS“ patyrė vėlesnių IN teisių perleidimo įmokų bendrovei „Amazon US“ įsigijus tam tikrą trečiųjų šalių IN ir ją vėliau licencijavus bendrovei „LuxSCS“ pagal SPS. Šios sąnaudos kartu su IN teisių perleidimo įmokomis ir SPS įmokomis toliau vadinamos IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudomis. Bendrovė „LuxSCS“ taip pat patyrė išlaidų dėl atsargų pardavimo grupės viduje po 2006 m. bendrovės „Amazon“ veiklos Europoje restruktūrizavimo. Galiausiai bendrovė „LuxSCS“ patyrė išorės išlaidų dėl domenų licencijų, mokesčių už teisines, apskaitos ir bankų paslaugas (194).

                  (196)

                  Kaip toliau parodyta 10 lentelėje, išlaidoms, kurias padengia bendrovė „LuxSCS“, nepriskiriamos perkeliamos išlaidos, kurias bendrovė „LuxOpCo“ patyrė dėl nematerialiojo turto plėtojimo, gerinimo ar valdymo, arba bet kurios perkeliamos išlaidos, kurias padengia bendrovė „LuxOpCo“ dėl ES mažmeninės prekybos arba paslaugų teikimo internetu veiklos, kaip antai blogos skolos, atsargų nurašymai, rinkodaros sąnaudos ir pan. Bendrovė „LuxSCS“ taip pat nepatyrė jokių išlaidų, susijusių su atlygiu vieninteliam valdytojui.

            2.3.4.2.
            Papildoma informacija apie IN teisių perleidimo sutartį ir SPS

                  (197)

                  Mainais už nematerialųjį turtą, gautą pagal IN teisių perleidimo sutartį, bendrovė „LuxSCS“ sutiko mokėti metines IN teisių perleidimo įmokas bendrovei ATI. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ atliko šias IN teisių perleidimo įmokas bendrovei ATI (žr. 11 lentelę) (195):

                     11 lentelė

                     IN teisių perleidimo įmokos

                              (nurodoma mln.)

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              IN teisių perleidimo įmoka (USD)

                              82,68

                              54,95

                              28,26

                              11,04

                              2,28

                              1,08

                              IN teisių perleidimo įmoka (ekvivalentas EUR)

                              68,34

                              42,27

                              19,15

                              8,45

                              2,40

                              0,79

                  (198)

                  Mainais už teises į nematerialųjį turtą, įgytas pagal SPS, bendrovė „LuxSCS“ sutiko dalintis tam tikromis MTTP sąnaudomis, patirtomis vykdant Plėtojimo programą (196), t. y. plėtojimo sąnaudomis (197) (kurioms priskiriamos ir subrangovo plėtojimo sąnaudos) (198). Bendrovės „Amazon“ teigimu, šios sąnaudos apima išlaidas, susijusias su produktų plėtojimu, technologijomis, užsakymų vykdymu ir rinkodaros nematerialiuoju turtu (199), taip pat paskirtas bendrąsias ir administracines intelektinės nuosavybės pirkimo išlaidas ir sąnaudas, patirtas bendrovių A9 ir ATI (200).

                  (199)

                  Plėtojimo sąnaudų dalį, kurią bendrovė „LuxSCS“ turi padengti pagal SPS, nulėmė bendrovės „Amazon“ pajamų, uždirbtų Europoje, ir pasaulinės grupės tarptautinių pajamų santykis konkrečiais metais (201). Pavyzdžiui, 2012 m. bendrovė „Amazon“ Europoje uždirbo 28,6 % savo tarptautinių pajamų. Todėl bendrovei „LuxSCS“ buvo priskirta 28,6 % nematerialiojo turto plėtojimo sąnaudų, patirtų 2012 m. (202)

                  (200)

                  Remiantis informacija, pateikta SPS metinėse apibendrinamosiose ataskaitose (203), nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ tiesiogiai nepatyrė jokių plėtojimo sąnaudų. Bendrovė „LuxSCS“ tik finansiškai prisidėjo prie nematerialiojo turto plėtojimo, kaip numatyta SPS, atlikdama metines sąnaudų pasidalijimo įmokas. 12 lentelėje nurodyti bendrovės „LuxSCS“ finansiniai įnašai į sąnaudų pasidalijimo fondą pagal SPS (toliau – SPS įmokos) (204).

                     12 lentelė

                     Bendrovės „LuxSCS“ SPS įmokos

                              (mln. EUR)

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Iš viso

                              „LuxSCS“ SPS įmokos

                              63

                              90

                              87

                              95

                              125

                              202

                              351

                              [400–500]

                              [1 000 –1 500 ]

                  (201)

                  SPS metinėse apibendrinamosiose ataskaitose (205) taip pat nurodytos bendrovės „Amazon“ plėtojimo centrų, veikiančių visame pasaulyje, įskaitant Europą, patirtos plėtojimo sąnaudos. Šiuose plėtojimo centruose pagal sutartis su bendrovėmis A9 ir ATI vykdoma plėtojimo veikla, už kurią bendrovės A9 ir ATI moka atlygį, lygų sąnaudoms + [5–10] proc. (206)

                  (202)

                  SPS galiojo viso nematerialiojo turto galiojimo laikotarpį ir galėjo būti pakeistas arba nutrauktas tik abipusiu šalių susitarimu (207) pasikeitus kontrolei ar atsiradus esminiam suvaržymui (208) arba vienai iš šalių neištaisius įsipareigojimų nevykdymo pagal SPS (209). Todėl bendrovė „LuxSCS“ neturėjo galimybės vienašališkai nutraukti SPS.

                  (203)

                  Nagrinėjamu laikotarpiu SPS buvo iš dalies keičiamas du kartus (210). Pirmuoju pakeitimu, kuris buvo pasirašytas 2009 m. liepos mėn. ir galiojo nuo 2009 m. sausio 5 d., buvo siekiama susitarimą suderinti su JAV iždo taisyklių (US Treasury Regulation), taikomų tinkamai sąnaudų pasidalijimo tvarkai, reikalavimais. Todėl buvo parengtas funkcijų ir rizikos, kurią turi prisiimti SPS šalys, sąrašas (211) ir pateiktas tame susitarime (212). Šis sąrašas pateiktas 13 lentelėje.

                     13 lentelė

                     Bendrovės „LuxSCS“ funkcijos ir rizika, susijusi su SPS

                              Nr.

                              Bendrovės „LuxSCS“ funkcijos

                              Bendrovės „LuxSCS“ prisiimama rizika

                              1

                              [„LuxSCS“] Europos teritorijoje tiesiogiai arba netiesiogiai per savo patronuojamąsias įmones vykdo Plėtojimo programą ir veiklos rezultatais dalijasi su [A9 ir ATI].

                              Visa verslo rizika, susijusi su Europos teritorija, įskaitant, bet neapsiribojant, kredito riziką, surinkimo riziką, rinkos riziką, nuostolių riziką ir riziką, susijusią su darbo jėgos, galinčios veiksmingai ir laiku parduoti prekes ir teikti paslaugas Europos teritorijoje, išlaikymu.

                              2

                              [„LuxSCS“] vykdo pardavimo ir rinkodaros veiklą Europos teritorijoje (213).

                              Rizika, susijusi su Plėtojimo programos rizika, įskaitant nesėkmės riziką ar nesavalaikio produktų sukūrimo ar paslaugų suteikimo Europos teritorijoje riziką.

                              3

                              [„LuxSCS“] atlieka kliento poreikių ir produktų reikalavimų, susijusių su Plėtojimo programa bendrovės Teritorijoje, strateginius planavimo veiksmus.

                              Su produktais susijusi rinkos rizika Europos teritorijoje ir poveikis Mokslinių tyrimų programos (214) sėkmei, įskaitant:

                                          —

                                          riziką, susijusią su sėkmingu darbuotojų įdarbinimu, išlaikymu ir motyvavimu;

                                          —

                                          savalaikį ir tikslų rinkos reikalavimų ir besikeičiančių sektoriaus reikalavimų prognozavimą;

                                          —

                                          tikslų naujų produktų arba paslaugų apibrėžimą;

                                          —

                                          savalaikį naujų produktų ar asortimento modelių užbaigimą ir pristatymą.

                              4

                              [„LuxSCS“] vykdo biudžeto sudarymo ir planavimo veiklą, susijusią su Plėtojimo programa.

                              Teisinė ir reguliavimo rizika, susijusi su veiklos internete vykdymu.

                              5

                              [„LuxSCS“] valdo strateginį technologijų, priskiriamų Plėtojimo programai, įsigijimą.

                              Prekės ženklo plėtojimo ir prekės ženklo atpažinimo rizika Europos teritorijoje.

                              6

                              [„LuxSCS“] atlieka kokybės kontrolės ir užtikrinimo funkcijas.

                              Pagrindinė personalo rizika, kokybės kontrolės rizika bei produktų saugos ir atsakomybės rizika (įskaitant garantijos ir atsakomybės riziką) Europos teritorijoje.

                              7

                              [„LuxSCS“] vykdo darbuotojų, rangovų ir subrangovų, atliekančių bet kuriuos iš nurodytų veiksmų, atranką, įdarbinimą ir priežiūrą.

                              Įsigijimo rizika, įskaitant gebėjimą laiku ir sėkmingai įdiegti bet kurią įsigytą technologiją.

                  (204)

                  Antruoju pakeitimu, kuris buvo pasirašytas 2014 m. vasario mėn. ir galiojo nuo 2014 m. sausio 1 d., buvo pakeistas metodas, pagal kurį nustatoma plėtojimo sąnaudų, kurias pagal SPS turi padengti bendrovė „LuxSCS“, dalis. Todėl bendrovei „LuxSCS“ tenkančių sąnaudų procentinį dydį nulemia bendrovės „Amazon“ bendrojo pelno dalies, priskiriamos Europai, ir pasaulinės grupės bendrojo pelno santykis konkrečiais metais.

            2.3.4.3.
            Kitos bendrovės „LuxSCS“ patirtos sąnaudos, susijusios su nematerialiuoju turtu

                  (205)

                  Dėl rinkodaros nematerialiojo turto, kurį bendrovė „LuxOpCo“ naudojo vykdydama „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklą Europoje, bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad jį sudarė teisės į „Amazon“ vietos rinkodaros Europoje nematerialųjį turtą ir pasaulinės rinkodaros nematerialusis turtas. Bendrovė „LuxSCS“ rinkodaros išlaidas patirdavo dviem būdais. Pirma, ji tiesiogiai arba netiesiogiai atlygindavo rinkodaros išlaidas, kurias patirdavo Europoje veiklą vykdančios bendrovės. Antra, į sąnaudų pasidalijimo įmokas buvo įskaičiuojamos rinkodaros išlaidos, susijusios su pasaulinės rinkodaros nematerialiuoju turtu, kurį bendrovė „LuxSCS“ turėjo teisę eksploatuoti Europoje. Dėl pirmųjų rinkodaros išlaidų bendrovė „LuxSCS“ nedarė skirtumo tarp sąnaudų, kurios buvo susijusios su pasaulinės rinkodaros nematerialiuoju turtu, ir sąnaudų, susijusių tik su vietos rinkodaros nematerialiuoju turtu, nes visas šias išlaidas turėjo patirti bendrovė „LuxSCS“ (215).

                  (206)

                  Tačiau gavusi Komisijos prašymą pateikti paaiškinimus, bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad „[bendrovės „LuxSCS“] finansinėse ataskaitose nėra straipsnio, iš kurio tiesiogiai matytųsi rinkodaros išlaidų atlyginimas. Vietoje to […] rinkodaros išlaidos atlyginamos mažinant autorinį atlyginimą, kuris mokamas bendrovei „LuxSCS“, tačiau toks sumažinimas nėra tiesiogiai nurodomas finansinėse ataskaitose“ (216).

            2.3.4.4.
            Informacija apie JAV mokesčių teismo procesą

                  (207)

                  2012 m. lapkričio mėn. Jungtinių Valstijų mokesčių tarnyba (angl. Internal Revenue Service, toliau – IRS) bendrovei „Amazon“ Jungtinėse Valstijose pateikė pranešimą apie pateikto dokumento trūkumus (Statutory Notice of Deficiency) (217), kuriame nurodė 2005 ir 2006 mokestinių metų „Amazon“ JAV federalinių pelno mokesčio trūkumus. IRS pareiškė prieštaravimą dėl anksčiau buvusio nematerialiojo turto perdavimo vertės, t. y. IN teisių perleidimo įmokų, kurias bendrovė „LuxSCS“ sumokėjo bendrovei ATI, ir plėtojimo sąnaudų, kurias bendrovė „LuxSCS“ sumokėjo bendrovei CSA, dydžio (218). Vėliau JAV mokesčių teisme prasidėjo bendrovės „Amazon“ ir IRS bylinėjimosi procesas (219). Be JAV mokesčių teisme iškeltos bylos, IRS daugeliui „Amazon“ darbuotojų išsiuntė šaukimus ir fiksavo liudytojų parodymus prisiekus (220).

                  (208)

                  JAV pateiktose pelno mokesčio deklaracijose bendrovė „Amazon“ nurodė maždaug 217 mln. USD IN teisių perleidimo įmokas, kurias gavo iš bendrovės „LuxSCS“ pagal IN teisių perleidimo sutartį, kuri buvo sudaryta siekiant įgyti teisę naudotis anksčiau buvusia IN (toliau – IN teisių perleidimas), ir SPS įmokas, kurias gavo iš bendrovės „LuxSCS“ pagal SPS – maždaug 116 mln. USD 2005 m. ir 77 mln. USD 2006 m. IRS ginčijo tiek IN teisių perleidimo įmokų, tiek SPS įmokų dydį. Remdamasi 2011 m. eksperto ataskaita, IRS teigė, kad tinkama IN teisių perleidimo įmokų suma turi būti 3,6 mlrd. USD. Vykstant teismo procesui, IRS šią sumą sumažino iki 3,468 mlrd. USD. IRS ekspertas šią vertę apskaičiavo numatomiems pinigų srautams iš veiklos Europoje taikydamas diskontuotų pinigų srautų metodą. Prielaidos, kurių pagrindu buvo atliktas toks vertinimas, gerokai skyrėsi nuo „Amazon“ prielaidų. Visų pirma, IRS ekspertai vertino, kad „Amazon“ IN naudojimo trukmė yra neribota, o „Amazon“ manė, kad ji yra trumpa. Dėl SPS įmokų IRS manė, kad 100 % sąnaudų, priskirtų „technologijų ir turinio“ išlaidų centrui, turėjo būti įtrauktos į sąnaudų fondą, kuriuo dalijamasi pagal SPS.

                  (209)

                  2017 m. kovo 23 d. JAV mokesčių teismas paskelbė savo išvadą, kurioje atmetė beveik visus IRS taisymus. Visų pirma, JAV mokesčių teismas atmetė IRS vertinimą ir pripažino, kad „Amazon“ nematerialiojo turto naudojimo trukmė yra ribota. Be to, JAV mokesčių teismas nustatė, kad IRS nesilaikė Pelno mokesčio taisyklių, pagal kurias IN vertinimas turi apimti tik turtą, jau esantį IN teisių perleidimo sutarties sudarymo metu, ir būti atliekamas taikant pripažintus vertinimo metodus. JAV mokesčių teismas sutiko su bendrovės „Amazon“ argumentais, kad grupės viduje registruojamos sąnaudos, kurios priskiriamos „technologijų ir turinio“ išlaidų centrui, yra nevisiškai plėtojimo sąnaudos. Tai yra mišrios sąnaudos, nes joms priskiriama ir daug sąnaudų, nesusijusių su IN plėtojimo veikla. Apibendrinant, JAV mokesčių teismas nusprendė, kad IN teisių perleidimo ir SPS įmokų koregavimas, kurio reikalavo IRS, buvo neprivalomas ir nepagrįstas, o metodai, kuriuos taikydama IRS nustatė koregavimo dydį, buvo netinkami. Be to, JAV mokesčių teismas patvirtino, su tam tikrais pakeitimais, kad bendrovės „Amazon“ IN teisių perleidimo vertinimo ir „technologijų ir turinio“ sąnaudų priskyrimo padalijamų sąnaudų fondui metodas yra tinkamas (221).

                  (210)

                  Nustatydamas teisingo dydžio IN teisių perleidimo įmokas, JAV mokesčių teismas pažymėjo, kad bendrovė „Amazon“ ir IRS sutarė, kad panašių nekontroliuojamų sandorių metodas (222) gali būti taikomas ir kad „M.com“ susitarimas, kurį „Amazon“ sudarė su bendrove [A], yra sandoris, panašiausias į anksčiau buvusios „Amazon“ IN licencijavimą iš bendrovės „Amazon US“ bendrovei „LuxSCS“. Vis dėlto JAV mokesčių teismas pripažino, kad pagal [A] susitarimą bendrovė „Amazon“ teikė įvairias papildomas paslaugas bendrovei [A], kurių „Amazon US“ neteikė bendrovei „LuxSCS“ Be to, teismas pažymėjo, kad kainos susitarime buvo nustatytos „holistiniu“ principu. t. y. nepriskiriant konkretaus atlygio už kiekvienos paslaugos arba IN teikimą. Tai trukdė [A] susitarimui pritaikyti pagrindinį komisinių įkainį ir taip nustatyti autorinio atlyginimo už IN, kurią bendrovė „Amazon US“ teikė bendrovei „LuxSCS“, orientyrą. Buvo parengta tik 2006 m. liepos mėn. [A] susitarimo pakeitimo išsami ekonominė apžvalga. Dėl nepakankamos [A] susitarimo dokumentų apskaitos likę 15 „M.com“ susitarimų buvo peržiūrėti kartu su susijusia išsamia mokesčių struktūros ekonomine analize, jeigu ji buvo parengta, ir buvo nustatyta, kad bazinis autorinis atlyginimas už technologijas sudaro [3–3,5] proc. apyvartos. Taip pat buvo pažymėta, kad [komisinių dydžio ir pardavimo apimties santykio aprašymas] (223), buvo taikomas apimties koregavimas ją sumažinant ir nustatyta, kad autorinis atlyginimas už technologijas yra lygus [3–3,5] proc. Atlikus trijų šalių, nesusijusių su bendrove „Amazon“, sudarytų keturių licencijos sutarčių palyginimą taip pat nustatyta, kad autorinis atlyginimas už anksčiau buvusį bendrovės „Amazon“ rinkodaros nematerialųjį turtą sudaro [1–1,5] proc. Apskaičiuota, kad IN teisių perleidimo įmoka įprastomis rinkos sąlygomis už klientų informaciją sudaro [100–200] mln. USD.

                  (211)

                  Norėdama geriau suprasti bendrovės „LuxSCS“ ir jos patronuojamųjų įmonių Europoje funkcijas, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, Komisija paprašė pateikti informaciją, parengtą vykstant JAV mokesčių teismo procesui, apie bendrovės „LuxSCS“ įmokas, atliktas pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS. Bendrovė „Amazon“ Komisijai pateikė visą informaciją, kuri buvo naudojama ir parengta bylinėjantis JAV mokesčių teisme.

            2.3.4.5.
            IN teisių perleidimo įmokos už kitas bendrovės „LuxSCS“ įgytas IN teises

                  (212)

                  Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ kelis kartus gavo IN iš susijusių įmonių ir trečiųjų šalių, tačiau niekada jos neįsigijo savo iniciatyva.

                  (213)

                  Kelis kartus bendrovę, turinčią IN, arba pačią IN įsigijo bendrovė „Amazon.com, Inc.“ ir perdavė IN bendrovei „Amazon Technologies, Inc.“ Tokią IN sudarė SPS, kurios apėmė visą bendrovei ATI trečiosios šalies perduotą arba perleistą IN (224), o tokių įsigijimų sąnaudos būdavo priskiriamos sąnaudų fondui kaip IN teisių perleidimo įmokos (225). Todėl nemažai bendrovės „LuxSCS“ IN teisių perleidimo įmokų už IN buvo atlikta ne pagal konkretų susitarimą, o kaip įmokos, atliktos remiantis SPS. Pavyzdžiai – IN teisių perleidimo įmokos už [įsigijimas U ir R] (226) ir [įsigijimas T].

                  (214)

                  Kitais atvejais bendrovę, turinčią IN, įsigijo kita „Amazon“ įmonė, o jos IN buvo perduota bendrovei ATI. Taip buvo bendrovei „LuxOpCo“ įsigijus [įsigijimas Q] grupę, kuri turėjo IN, sudarytą ne tik iš skaitmeninio turinio teisių, bet ir kai kurių technologijų. [Įsigijimas Q] IN technologijų elementas buvo parduotas bendrovei „ATI“, o ji vėliau jį įnešė pagal SPS mainais už IN teisių perleidimo įmoką, gautą iš bendrovės „LuxSCS“.

                  (215)

                  Iš pradžių visos IN teisių perleidimo įmokos buvo įtraukiamos į finansinių metų sąnaudas. 2011 m. bendrovė „LuxSCS“ pradėjo kapitalizuoti kai kuriuos įsigijimus ir juos registruoti apskaitoje kaip nematerialųjį turtą (pvz., [įsigijimas Q] (227), [įsigijimas T] (228) 2011 m., [įsigijimas U] 2012 m. (229)) arba ilgalaikį turtą (pvz., [įsigijimas V] (230) 2013 m.) (231).

            2.3.4.6.
            Rašytiniai vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimai ir visuotinių „LuxSCS“ susirinkimų protokolai

                  (216)

                  Bendrovė „Amazon“ patvirtino, kad „Amazon“ grupės darbuotojai, susiję su nematerialiojo turto plėtojimu ir išlaikymu, nedirba nei bendrovėje „LuxSCS“, nei kitose bendrovės „LuxSCS“ akcijų turinčiose įmonėse (232). Siekdama geriau suprasti bendrovės „LuxSCS“ vykdomą veiklą, Komisija paprašė, kad bendrovė „Amazon“ pateiktų „LuxSCS“ vadovų rašytinius nutarimus, bendrovės „LuxSCS“ visuotinių susirinkimų protokolus. 2004–2013 m. vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo (t. y. „Amazon Europe Holding, Inc.“) rašytinių nutarimų ir bendrovės „LuxSCS“ narių visuotinių susirinkimų protokolų apibendrinimas pateiktas 14 lentelėje.

                     14 lentelė

                     2004–2013 m. SCS protokolai

                              Data

                              Sprendimo rūšis

                              Santrauka

                              2004–06–07

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (patikėtinis […])

                              Visų veiksmų, kuriuos būtina atlikti po įsteigimo, patvirtinimas; leidimas [banke] atidaryti banko sąskaitą; leidimas su [paslaugų bendrove] sudaryti susitarimą dėl buveinės adreso suteikimo; bendrovės „LuxOpCo“ įsteigimas.

                              2005–01–14

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas […])

                              Dviejų sąnaudų pasidalijimo susitarimų ir IN teisių perleidimo sutarties patvirtinimas; bendrovės „LuxSCS“ įstatų pakeitimų priėmimas siekiant išspręsti tam tikrų specialiųjų teisių, kurias akcijos suteikia į dividendus ir kitą paskirstomą pelną, priėmimą ir konkrečių akcijų priedų patvirtinimą; bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas Gibraltaro bendrovei „ACI Holdings Limited“ (toliau – ACI) atliekant viso turto ir įsipareigojimų įnašą; […] kaip papildomo bendrovės „LuxSCS“ valdytojo paskyrimo patvirtinimas ir bendrovės „LuxOpCo“ veiklos tikslo pakeitimas; vekselio iki pareikalavimo perleidimas bendrovei „Amazon.com International Sales, Inc.“; paskolos bendrovei „LuxOpCo“ suteikimas.

                              2005–01–17

                              Neeilinio visuotinio susirinkimo protokolas (prezidentas […], sekretorius […], stebėtojas […])

                              Naujų įstatų priėmimas siekiant išspręsti tam tikrų specialiųjų teisių, kurias akcijos suteikia į dividendus ir kitą paskirstomą pelną, priėmimą; akcinio kapitalo didinimas

                              2005–06–07

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas […])

                              Bendrovės „LuxSCS“ buveinės perkėlimas.

                              2005–06–22

                              Visuotinio susirinkimo protokolas (prezidentas […], sekretorius […], stebėtojas […])

                              Teisių būti įspėtam atsisakymas; 2004 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas; vienintelio valdytojo – „Amazon Europe Holding, Inc.“ – atsiskaitymas už 2004 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus.

                              2005–06–22

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas […])

                              Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2004 m. gruodžio 31 d. finansines ataskaitas ir nutarimas šias ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams patvirtinti; vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymas už 2004 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

                              2006–02–06

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (bendrovės vardu veikiantis […])

                              Leidimas didinti bendrovės „LuxSCS“ akcinį kapitalą nepiniginiu įnašu, kurį sudaro bendrovės „Amazon.com, Inc.“ turimos įmonės „Amazon.fr Holdings SAS“ akcijos, kurių vertė sudaro 1 017 240  USD, mainais į ribotas bendrovės „LuxSCS“ akcijas; leidimas sudaryti vieną ar kelis akcijų perleidimo susitarimus siekiant įgyti 100 % bendrovės „Amazon.com, Inc.“ valdomų įmonių „Amazon.co.uk Ltd.“ ir „Amazon.de GmbH“ akcijų ir 95,8 % bendrovės „Amazon.com, Inc.“ valdomų įmonės „Amazon.fr Holdings SAS“ akcijų mainais į 194 672 760,00  USD vertės paprastąjį vekselį; leidimas didinti akcinį kapitalą bendrovei „ACI Holdings“ atliekant viso turto ir įsipareigojimų įnašą mainais į ribotas bendrovės „LuxSCS“ akcijas;

                              2006–02–06

                              Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas […], sekretorius […], stebėtojas […])

                              Bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas; nutarimas pritarti bendrovės „Amazon.com, Inc.“ naujų ribotų akcijų pasirašymui ir atsiskaitymui už jas nepiniginiu įnašu; bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas; bendrovės „ACI Holdings Limited“ naujų ribotų akcijų pasirašymas ir atsiskaitymas už jas nepiniginiu įnašu; 900 bendrovės „LuxSCS“ ribotų akcijų panaikinimas; nauja bendrovės „LuxSCS“ akcininkų sudėtis.

                              2006–02–07

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (bendrovės vardu veikiantis […])

                              Leidimas sudaryti akcijų perleidimo susitarimą siekiant parduoti 100 % bendrovės „Amazon.de GmbH“ akcijų ir 8 724 191  bendrovės „Amazon.co.uk Ltd.“ akciją (arba 93,1471 %) mainais į 136 828 362  EUR vertės vekselį; pasiūlymas įnešti 6,8529 % bendrovės „Amazon.co.uk Ltd“ akcijų ir 100 % bendrovės „Amazon.fr Holdings SAS“ akcijų į bendrovės „LuxOpCo“ kapitalą; paskolos bendrovei „LuxOpCo“ suteikimas.

                              2006–04–18

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (bendrovės vardu veikiantis […])

                              Nutarimas į tris skirtingus paprastuosius vekselius padalyti 194 672 760,00  USD vertės paprastąjį vekselį, kurį bendrovė „LuxSCS“2006 m. vasario 6 d. išdavė bendrovei „Amazon.com. Inc.“; bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas nepiniginiu įnašu bendrovei ACI pateikiant bendrovei „LuxSCS“ Jungtinės Karalystės ir Vokietijos vekselius mainais į ribotų bendrovės „LuxSCS“ akcijų išleidimą.

                              2006–04–19

                              Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas […], sekretorius […], stebėtojas […])

                              Bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas; nutarimas pritarti bendrovės „Amazon.com, Inc.“ naujų ribotų akcijų pasirašymui ir atsiskaitymui už jas nepiniginiu įnašu; nauja bendrovės „LuxSCS“ sudėtis; įstatų keitimas.

                              2006–04–28

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas […])

                              Pritarimas […] atsistatydinimui iš bendrovės „LuxOpCo“ valdytojo pareigų ir […] ir […] paskyrimas eiti bendrovės „LuxOpCo“ valdytojų pareigas; leidimas didinti bendrovės [„LuxSCS“] akcinį kapitalą Gibraltaro bendrovei „ACI Holdings Limited“ (toliau – ACIH) atliekant viso turto ir įsipareigojimų įnašą mainais į ribotas bendrovės „LuxSCS“ akcijas; tam tikrų bendrovių „Amazon.co.uk Ltd.“, „Amazon.fr Holdings SAS“ ir „Amazon.de GmbH“ IN teisių perleidimo patvirtinimas; bendrovės „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“ mažmeninės veiklos ES verslo linijos įsigijimo ir jos vėlesnio perdavimo bendrovei „LuxOpCo“ patvirtinimas; intelektinės nuosavybės licencijų sutarčių su bendrove „LuxOpCo“ patvirtinimas; kai kurių ribotų bendrovės „LuxSCS“ akcininkų susijungimas; paskola bendrovei „LuxOpCo“.

                              2006–04–28

                              Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas […], sekretorius […], stebėtojas […])

                              Akcinio kapitalo didinimas; nutarimas pritarti bendrovės „ACI Holdings Limited“ visų 3 750  ribotų akcijų įsigijimui ir atsiskaitymui už jas; 1 993  akcijų panaikinimas; nauja bendrovės „LuxSCS“ akcininkų sudėtis; įstatų pakeitimai.

                              2006–05–09

                              Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas […], sekretorius […], stebėtojas […])

                              Teisių būti įspėtam atsisakymas; bendrovės „LuxSCS“ įstatų keitimas po bendrovės „Amazon.com Int'l Marketplace, Inc.“ prijungimo prie bendrovės „Amazon Int'l Sales“.

                              2006–06–27

                              Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas […], sekretorius […], stebėtojas […])

                              Individualių bendrovės „ACI Holdings Limited“ akcijų priedų sumažinimas po galutinio 2006 m. balandžio 28 d. įnašo vertinimo.

                              2007–05–22

                              Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (viceprezidentas […], viceprezidentas […], finansų vadovas ir direktorius […])

                              Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2005 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas šias metines finansines ataskaitas teikti vieninteliam bendrovės „LuxSCS“ akcininkui ir patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

                              2007–05–22

                              Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (viceprezidentas […], viceprezidentas […], viceprezidentas, finansų vadovas ir direktorius […])

                              2005 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vadovų atsiskaitymas už 2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus.

                              2008–04–25

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas […])

                              Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2006 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas šias metines finansines ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams patvirtinti; nutarimas patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2006 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

                              2008–04–25

                              Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (viceprezidentas […], viceprezidentas […], viceprezidentas, finansų vadovas ir direktorius […])

                              2006 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas, pelno paskirstymas ir nutarimas metines finansines ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams; vienintelio valdytojo valdytojo atsiskaitymas už 2006 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

                              2008–06–18

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas […])

                              Bendrovės „LuxOpCo“2006 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir parašo teisės suteikimo tvarkos pakeitimas ir priėmimas; bendrovės „Amazon Eurasia Holdings Sarl“ (toliau – AEH) 2006 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir parašo teisės suteikimo tvarkos pakeitimas ir priėmimas.

                              2009–03–23

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas […])

                              Nutarimas į bendrovę AEH įnešti bendrą 25 000  EUR sumą mainais į naujų AEH akcijų išleidimą.

                              2009–06–25

                              Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (viceprezidentas […], prezidentas […], viceprezidentas, finansų vadovas ir direktorius […])

                              2008 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo valdytojo atsiskaitymas už 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

                              2009–06–25

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2009 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas šias metines finansines ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams patvirtinti; pasiūlymas patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus; 2008 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxOpCo“ metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas; 2008 m. gruodžio 31 d. bendrovės AEH metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas; pasiūlymas piniginiu įnašu padidinti bendrovės AEH akcinį kapitalą.

                              2009–07–06

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […], viceprezidentas […], viceprezidentas, finansų vadovas ir direktorius […])

                              2008 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo valdytojo atsiskaitymas už 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

                              2009–08–31

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              Bendrovės „LuxSCS“ neeilinio visuotinio susirinkimo sušaukimas 2009 m. rugsėjo 1 d. dėl: teisių būti įspėtam atsisakymo; bendrovės „LuxSCS“ įstatų pakeitimo po bendrovės „ACI Holdings Limited“ likvidavimo ir susijusio jos turėtų 3 750  bendrovės „LuxSCS“ ribotų akcijų perleidimo patronuojančiajai bendrovei „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“

                              2009–09–11

                              Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas […], sekretorius […], stebėtojas […])

                              Teisių būti įspėtam atsisakymas; bendrovės „LuxSCS“ įstatų pakeitimo po bendrovės „ACI Holdings Limited“ likvidavimo ir susijusio jos turėtų 3 750  bendrovės „LuxSCS“ ribotų akcijų perleidimo patronuojančiajai bendrovei „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“

                              2009–12–07

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              Nutarimas piniginiu įnašu padidinti bendrovės AEH akcinį kapitalą.

                              2009–12–22

                              Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas […], viceprezidentas […], viceprezidentas ir finansų vadovas […])

                              Tarpinių bendrovės „LuxSCS“ dividendų paskirstymo patvirtinimas.

                              2009–12–22

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              Tarpinio dividendo paskirstymas bendrovės „LuxSCS“ akcininkams.

                              2010–04–30

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              2009 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxOpCo“ metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas; 2009 m. gruodžio 31 d. bendrovės AEH metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas.

                              2010–05–28

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2009 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas jas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams ir patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus; bendrovės „LuxSCS“ akcininkų ir vienintelio valdytojo buveinės adreso pasikeitimo patvirtinimas.

                              2010–06–14

                              Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas […], viceprezidentas […], viceprezidentas ir finansų vadovas […])

                              2009 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo atsiskaitymas už 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus.

                              2010–07–05

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              Išankstinių akcininko piniginių mokėjimų, kuriuos bendrovė „LuxSCS“ atliko bendrovei AEH, patvirtinimas; bendrovės AEH akcinio kapitalo didinimo nepiniginiu įnašu (gautina suma) patvirtinimas.

                              2010–12–13

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              Išankstinių akcininkų piniginių mokėjimų, kuriuos bendrovė „LuxSCS“ atliko bendrovei AEH, patvirtinimas; pasiūlymas padidinti bendrovės AEH akcinį kapitalą nepiniginiu įnašu (gautina suma); įgaliojimai, suteikti […], […] ir […], veikti bendrovės „LuxSCS“ vardu šiuo klausimu.

                              2011–04–07

                              Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas […], viceprezidentas […])

                              41 mln. GBP sumos ekvivalento eurais pervedimo į specialųjį bendrovės „LuxSCS“ rezervą bendrovei „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“ įnešus 3 115  jai priklausančių bendrovės „Video Island Entertainment Ltd.“ akcijų, patvirtinimas.

                              2011–04–07

                              Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas […])

                              Nutarimas rekomenduoti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams 41 mln. GBP sumos ekvivalentą eurais pervesti į specialųjį bendrovės „LuxSCS“ rezervą bendrovei „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“ įnešus 3 115  jai priklausančių bendrovės „Video Island Entertainment Ltd.“ akcijų; bendrovės „LuxSCS“ turėtų bendrovės „Video Island Entertainment Limited“3 115  akcijų įnašo į jai visiškai priklausančią patronuojamąją įmonę „LuxOpCo“ patvirtinimas.

                              2011–05–23

                              Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas […], viceprezidentas […], viceprezidentas ir finansų vadovas […])

                              2010 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo atsiskaitymas už 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus.

                              2011–05–23

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2010 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas šias metines finansines ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams patvirtinti; pasiūlymas patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

                              2011–07–01

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              Išankstinio akcininko piniginio mokėjimo, kurį bendrovė „LuxSCS“ atliko bendrovei AEH, patvirtinimas; bendrovės AEH akcinio kapitalo didinimo nepiniginiu įnašu (gautina suma) patvirtinimas naudojantis vienintelio akcininko teise.

                              2012–01–25

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              Pritarimas […] atsistatydinimui iš bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigų ir jo ataskaitos patvirtinimas; Pritarimas […] paskyrimui eiti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigas; teisės pasirašyti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vardu suteikimo tvarkos pakeitimo patvirtinimas; išankstinio akcininko piniginio mokėjimo, kurį vienintelis akcininkas atliko bendrovei „LuxSCS“, patvirtinimas; bendrovės AEH akcinio kapitalo didinimo nepiniginiu įnašu (reikalavimo teise) patvirtinimas; bendrovės „LuxSCS“ sudaromos iš dalies pakeistos ir patikslintos kredito sutarties patvirtinimas; bendrovės „LuxSCS“ sudaromo 2011 m. kovo 28 d. IN perleidimo susitarimo su [įsigijimas Q] patvirtinimas.

                              2012–04–23

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              Pranešimas apie 2011 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxSCS“ metines finansines ataskaitas ir vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymas už 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus. 2011 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxOpCo“ metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas (naudojantis akcininko teise); 2011 m. gruodžio 31 d. bendrovės AEH metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas (naudojantis akcininko teise).

                              2012–04–27

                              Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas […], viceprezidentas […], viceprezidentas ir finansų vadovas […])

                              2011 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo atsiskaitymas už 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus.

                              2012–08–27

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas […])

                              Pritarimas […] atsistatydinimui iš bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigų; pritarimas […] ir […] paskyrimui eiti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovų pareigas ir teisės pasirašyti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vardu suteikimo tvarkos pakeitimo patvirtinimas; išankstinio akcininko piniginio mokėjimo, kurį bendrovė „LuxSCS“ atliko bendrovei AEH, patvirtinimas; bendrovės AEH akcinio kapitalo didinimo nepiniginiu įnašu (reikalavimo teise) patvirtinimas.

                              2012–12–12

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (atstovas […], veikiantis pagal įgaliojimą)

                              […] paskyrimo eiti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigas patvirtinimas; teisės pasirašyti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vardu suteikimo tvarkos pakeitimo patvirtinimas; […] atsistatydinimo iš bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigų patvirtinimas.

                              2013–04–02

                              Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (atstovas […], veikiantis pagal įgaliojimą)

                              Pranešimas apie 2012 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxSCS“ metines finansines ataskaitas ir vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymas; 2012 m. gruodžio 31 d. bendrovės AEH metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas (naudojantis akcininko teise); 2012 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxOpCo“ metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas (naudojantis akcininko teise); bendrovės „LuxOpCo“ turto pirkimo susitarimo, kuriuo siekiama įsigyti tam tikrą turtą iš [įsigijimas W1] ir [įsigijimas W2], sudarymo patvirtinimas; bendrovės „LuxSCS“ IN perleidimo susitarimo, sudaryto su bendrove „Elkotob.com LLC“, pakeitimo patvirtinimas.

                              2013–04–08

                              Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (atstovas […], veikiantis pagal įgaliojimą, viceprezidentas […], viceprezidentas ir finansų vadovas […])

                              2012 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo atsiskaitymas už 2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus.

                  (217)

                  Kaip parodyta 14 lentelėje, iš vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo rašytinių nutarimų ir visuotinių susirinkimų protokolų nuo bendrovės įsteigimo 2004 m. iki 2013 m. matyti, kad vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas ir nariai daugiausia nagrinėjo tik klausimus, susijusius su savo investicijų į „LuxSCS“, kurias atliko kaip „LuxSCS“ nariai, kaip antai akcinio kapitalo pokyčių, kapitalo įnašų, paskolų susijusioms įmonėms teikimo ir kitų finansinių sprendimų, susijusių su „LuxSCS“ ir jos patronuojamosiomis įmonėmis, stebėsena. Sprendimai, atsispindintys rašytiniuose nutarimuose ir protokoluose, taip pat buvo susiję su patronuojamųjų įmonių vadovų paskyrimu, jų ataskaitų patvirtinimu ir atsistatydinimu, įstatų pakeitimais ir finansinių ataskaitų patvirtinimu.

                  (218)

                  Su nematerialiuoju turtu susiję tik šie keturi iš 14 lentelėje apibendrintų 46 rašytinių nutarimų ir protokolų.

                              —

                              2005 m. sausio 14 d. vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas patvirtino, kad nuo 2004 m. gruodžio mėn. iki 2005 m. sausio mėn. bendrovė „LuxSCS“ jau buvo sudariusi IN teisių perleidimo sutartį ir du sąnaudų pasidalijimo susitarimus (įskaitant SPS).

                              —

                              2006 m. balandžio 28 d., vykstant mažmeninės prekybos veiklos Europoje reorganizavimui, vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas patvirtino redakcinio turinio, prekių ženklų ir domenų vardų, priklausančių bendrovėms „Amazon.co.uk Ltd“, „Amazon.fr Holding SAS“ ir „Amazon.de GmbH“ perleidimą bendrovei „LuxSCS“, taip pat Licencijos sutarties su bendrove „LuxOpCo“ sudarymą. Vieninteliam valdytojui buvo suteikti įgaliojimai sudaryti šiuos susitarimus.

                              —

                              2012 m. sausio 25 d. vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas pritarė ir patvirtino bendrovės „LuxSCS“ sudarytą ir 2011 m. kovo 29 d. įsigaliojusį IN perleidimo susitarimą su [įsigijimas Q]. Vieninteliam valdytojui buvo suteikti įgaliojimai sudaryti IN perleidimo susitarimą.

                              —

                              2013 m. balandžio 2 d. buvo pranešta, kad bendrovės „LuxSCS“ ir ATI 2013 m. balandžio 2 d. sudarė turto pirkimo susitarimą dėl tam tikro turto, kurį sudaro programinės įrangos kodai ir visos susijusios intelektinės nuosavybės teisės, įsigijimo iš trečiosios šalies. Vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas patvirtino turto pirkimo susitarimą ir licenciją bendrovei „LuxOpCp“.

            2.3.5.   INFORMACIJA APIE IN LICENCIJAVIMO SUSITARIMUS, KURIUOS „AMAZON“ GRUPĖS ĮMONĖS SUDARĖ SU NESUSIJUSIOMIS ĮMONĖMIS
      2.3.5.1.
            „M.com“ susitarimai

                  (219)

                  Be (142) konstatuojamojoje dalyje išvardytų „M.com“ susitarimų bendrovė „Amazon“ 2004–2006 m. sudarė dar vienuolika „M.com“ susitarimų su bendrovėmis „Bombay Company“, DVF, „Bebe“, „Marks & Spencer“, „Sears Canada“, „Hobby Hub“, „Benefit Cosmetic“, „Timex.com“, „Mothercare UK“ ir „Devanlay US“ (233).

                  (220)

                  Bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad „M.com“ partneriams nebuvo suteikta galimybė naudotis „Amazon“ technologijomis. Vietoje to bendrovė „Amazon“ naudojosi savo technologijomis teikdama IT ir e. prekybos paslaugas partneriams (234). Kaip paaiškino bendrovė „Amazon“, pagal „M.com“ susitarimus „bendrovė „Amazon“ sutiko teikti e. prekybos technologijas, kad trečiosios šalys galėtų eksploatuoti nuosavas mažmeninės prekybos svetaines. „M.com“ klientai, kaip antai [A], gavo tik technologijas, bet nesinaudojo arba negavo teisių į Amazon prekių ženklus, prekių pavadinimus, informaciją apie klientus ar bet kurį kitą bendrovės „Amazon“ nematerialųjį turtą“ (235). Bendrovė „Amazon“ taip pat paaiškino, kad „M.com“ susitarimų kainodara buvo grindžiama ne kiekvieno „Amazon“ pasiūlymo elemento atskiru įkainojimu, o holistiniu požiūriu (236). „M.com“ susitarimuose, sudarytuose po ginčijamo mokesčių sprendimo, nustatyta, kad kiekviena šalis įgyja tik ribotą neišimtinę licenciją į savo partnerio IN ir tik susitarimo vykdymo tikslu.

                  (221)

                  Bendrovė „Amazon“ pabrėžė, kad yra svarbių „M.com“ susitarimų ir bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytos Licencijos sutarties skirtumų, nes „pagal „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sutartį bendrovė „LuxOpCo“ įgijo visas teises naudotis klientų duomenimis apie milijonus klientų. Kituose „M.com“ susitarimuose tokia teisė naudotis duomenimis nenumatyta. Antra, į bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytą sutartį įtraukti prekių ženklai ir domeno vardai, kurie nėra įtraukti į kitus „M.com“ susitarimus.“ (237) Bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad ji trečiosioms šalims niekada nesuteikia licencijos naudotis klientų duomenimis (238).

                  (222)

                  SK ataskaitoje minimi „M.com“ susitarimai yra išsamiau apibūdinti 223–229 konstatuojamosiose dalyse.

                  (223)

                  Pagal [A] susitarimą bendrovė „Amazon“ sutiko sukurti, plėtoti, teikti prieglobą ir prižiūrėti naują [A] svetainę ir [A] parduotuvę „Amazon“ svetainėse, kurios turėjo pakeisti [A] turėtą e. prekybos svetainę. Bendrovė [A], veikdama kaip oficialus pardavėjas, nustatė produktų, parduodamų tiek [A] svetainėje, tiek [A] parduotuvė, kainą (239). Bendrovė „Amazon“ buvo atsakinga už siuntų galutiniams klientams siuntimą ir tvarkymą bei klientų aptarnavimą. Bendrovės [A] ir „Amazon“ neapsikeitė jokiomis IN nuosavybės ar kitomis teisėmis, nebent tai buvo aiškiai nurodyta susitarime. Bendrovė „Amazon“ bendrovei [A] suteikė neišimtinę, ribotą ir neperleidžiamą licenciją naudotis „Amazon“ IN, kuri laikoma būtina, kad sutarties šalys galėtų vykdyti savo įsipareigojimus (240). Bendrovė [A] panašias licencijas, skirtas [A] IN eksploatuoti, suteikė bendrovei „Amazon“ (241). Atidarymo dieną klientų informacija, įgyta per abi interneto parduotuves, buvo laikoma bendra šalių nuosavybe. Duomenys, kuriuos šalys sukaupė iki atidarymo dienos, išliko atitinkamos šalies nuosavybe (242).

                  (224)

                  Pagal suderintą atlygio struktūrą bendrovė [A] turėjo sumokėti diegimo mokestį (15 mln. USD) ir bazinius mokesčius (svyruojančius nuo 7 mln. USD iki 35 mln. USD 2001–2006 m.). Be to, bendrovė [A] turėjo mokėti kintamuosius vieneto mokesčius, kurie nurodyti 15 lentelėje, ir papildomus mokesčius, kurie vadinami papildomų paslaugų mokesčiais (ir svyruoja nuo 0,05 USD iki 13,75 USD už parduotą vienetą), už parduotų prekių pakavimą ir didelių gabaritų prekes. Galiausiai bendrovė [A] turėjo mokėti bendrovei „Amazon“ komisinį mokestį, sudarantį procentinę pardavimo dalį, kaip nurodyta 16 lentelėje.

                     15 lentelė

                     [A] sumokėti kintamieji mokesčiai (243)

                              (USD)

                              Kintamieji vnt. mokesčiai (USD/vnt.)

                              1 metai

                              2 metai

                              3 metai

                              4 metai

                              5 metai

                              6 metai

                              Rūšiuojamieji

                              2,36

                              2,36

                              2,10

                              1,87

                              1,78

                              1,78

                              Perduodamieji

                              3,83

                              3,83

                              3,57

                              3,27

                              3,13

                              3,13

                              Nerūšiuojamieji ar neperduodamieji

                              4,83

                              4,83

                              4,81

                              4,48

                              4,28

                              4,28

                              Tiesioginio pristatymo vnt.

                              0,75

                              0,75

                              0,75

                              0,75

                              0,75

                              0,75

                              […] Dovanų kortelė
                              Tiesioginio pristatymo vnt.

                              0,75

                              Be dovanų kortelės

                              Klientų grąžinimų tvarkymas

                              Kaip ir kintamasis vnt. mokestis už kiekvieną […] produktą, grąžinamą „Amazon“ arba jos susijusioms įmonėms

                              Pardavėjų grąžinimų tvarkymas

                              1,00 USD

                              1,00 USD

                              1,00 USD

                              1,00 USD

                              1,00 USD

                              1,00 USD

                     16 lentelė

                     [A] sumokėti pardavimo komisiniai

                              (%)

                              1 metai

                              2 metai

                              3 metai

                              4 metai

                              5 metai

                              6 metai

                              Produktų pardavimo komisiniai (išskyrus […] produktus iš katalogo)

                              5,0

                              5,0

                              4,5

                              4,0

                              4,0

                              4,0

                              Papildomi aprangos prekių pardavimo komisiniai

                              2,5

                              2,5

                              3,0

                              3,5

                              3,5

                              3,5

                              Produktų pardavimo komisiniai ([…] produktai iš katalogo)

                              2,0

                              2,5

                              2,5

                              2,5

                              3,0

                              3,0

                  (225)

                  Savo ruožtu bendrovė „Amazon“ turėjo mokėti bendrovei [A] nukreipimo mokestį už „Amazon“ produktus, parduodamus bendrovės [A] svetainėje. Šis mokestis 2001 ir 2002 m. sudarė 5 % apyvartos, 2003 m. – 4,5 % ir 2004–2006 m. – 4 %

                  (226)

                  Pradinis penkerių metų [A] susitarimo galiojimo laikotarpis vėliau buvo pratęstas iki 2011 m. rugpjūčio 31 d., kai baigėsi bendrovių „Amazon“ ir [A] komerciniai santykiai (244).

                  (227)

                  [G] susitarime buvo numatytas, be kita ko, kelių prekių ženklų „Amazon“ svetainės, kurioje būtų parduodami bendrovės [G] pasirinkti ir pateikti produktai, dalies plėtojimas, priegloba ir išlaikymas. Pradėjus veikti kelių prekių ženklų parduotuvei, bendrovė [G] įsipareigojo nutraukti [G] svetainės eksploatavimą ir visą srautą iš savo svetainės nukreipti į kelių prekių ženklų parduotuvę. Bendrovė „Amazon“ nustatydavo kelių prekių ženklų parduotuvėje parduodamų produktų kainą. Ji pirkdavo produktus iš bendrovės [G] ir juos parduodavo galutiniams klientams (245). Bendrovei [G] nuosavybės teise priklausė visos prekės, laikomos bendrovės „Amazon“ platinimo centruose, ir ji prisiėmė su šiomis atsargomis susijusių nuostolių riziką. Bendrovės [G] ir „Amazon“ neapsikeitė jokiomis IN nuosavybės ar kitomis teisėmis, nebent tai buvo aiškiai nurodyta susitarime. Bendrovė „Amazon“ bendrovei [G] suteikė neišimtinę ir neperleidžiamą licenciją naudotis IN, kuri laikoma būtina, kad sutarties šalys galėtų vykdyti savo įsipareigojimus (246). Bendrovė [G] turėjo sumokėti (247) 19,5 mln. USD diegimo mokestį per pirmuosius metus, iki 70 mln. USD metinį bazinį mokestį 2004 m., 1,7–4,5 USD/vnt. užsakymo vykdymo mokestį ir komisinį mokestį, kuris iš pradžių sudarė 4 % apyvartos ir ilgainiui laipsniškai didėjo iki 6 %.

                  (228)

                  Pagal [H] ir [B] susitarimus bendrovė „Amazon“ sutiko sukurti naujas e. prekybos svetaines (dubliuojamąsias tinklavietes), kurios atitinkamai pakeistų veikiančias [H] ir [B] tinklavietes. Bendrovė „Amazon“ buvo atsakinga už e. prekybos svetainės sukūrimą, prieglobą ir išlaikymą (248). Be to, ji įsipareigojo užtikrinti, kad skelbiama informacija ir dubliuojamųjų tinklaviečių veikimas bus iš esmės lygiaverčiai „Amazon“ svetainei. Mainais bendrovė „Amazon“ gavo bendrovių [B] ir [H] esamų klientų duomenis, taip pat galimybę pateikti „Amazon“ produktus dubliuojamosiose tinklavietėse. Bendrovė „Amazon“ dviem atitinkamoms bendrovėms mokėjo nukreipimo mokesčius, kurie sudarė 5–6 % apyvartos vertės. Iki dubliuojamųjų tinklaviečių atidarymo bendrovės [H] ir [B] pasidalijo esamų klientų informacija su bendrove „Amazon“ (249). Nuo šios dienos šalims bendra nuosavybės teise priklausė klientų informacija, gauta per dubliuojamąsias tinklavietes. Susitarimuose buvo numatyta, kad kiekviena šalis suteikia kitai šaliai autoriniu atlyginimu neapmokestinamą, neišimtinę ir neperleidžiamą licenciją naudotis jos IN, kuri laikoma būtina įsipareigojimams pagal susitarimą įvykdyti (250).

                  (229)

                  Pagal [I] susitarimą bendrovė „Amazon“ bendrovei [I] nesuteikė e. prekybos platformos, bet sutiko, kad [I] produktai būtų parduodami „Amazon“ svetainėje ir integruojami į jos paieškos ir naršymo funkcijas. Bendrovė [I] turėjo mokėti atlygį, sudarantį 8–9 % apyvartos, gautos per „Amazon“ svetainę.

            2.3.5.2.
            Kitos „Amazon“ grupės ir nesusijusių įmonių IN licencijos sutartys

                  (230)

                  Bendrovė „Amazon“ pateikė visas IN licencijos sutartis, sudarytas su trečiosiomis šalimis nuo 2000 m. Nė vienoje šių sutarčių nebuvo numatytas IN perdavimas, panašus į Licencijos sutartyje numatytą perdavimą. Pateiktose sutartyse nenumatytas „Amazon“ prekių ženklų, e. platformos technologijų ar klientų duomenų bazės perdavimas. Jos susijusios su įregistruoto patento arba skaitmeninio turinio licencijavimu.

                  (231)

                  Bendrovės „Amazon“ nuomone, šios sutartys „yra visiškai nesusijusios su 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendimo vertinimu pagal valstybės pagalbos taisykles: [a)] Šios sutartys gali būti naudojamos tik PKLR analizei, o 2003 m. mokesčių administratoriaus analizė buvo teisingai grindžiama likutinio pelno padalijimo metodu. [b)] Bet kuriuo atveju daugumoje sutarčių, sudarytų 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendimo taikymo laikotarpiu (nuo 2006 m. iki 2014 m. vidurio), nenumatyti visi IN elementai, panašūs į IN, numatytą bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytoje licencijos sutartyje (toliau – nematerialusis turtas). [c)] Be to, vienintelės sutartys, turinčios panašumų su bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudaryta sutartimi, buvo sudarytos po 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendimo priėmimo, todėl jos nėra reikšmingos atliekant 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendimo vertinimą, nes į jas nebūtų buvę galima atsižvelgti tuo metu atliekant sandorių kainodaros analizę“ (251).

            2.3.6.   NAUJOS „AMAZON“ ĮMONIŲ IR MOKESČIŲ STRUKTŪROS LIUKSEMBURGE, KURI PATVIRTINTA 2014 M. MOKESČIŲ SPRENDIME, APRAŠYMAS

                  (232)

                  2014 m. gegužės mėn. bendrovė „Amazon“ gavo naują Liuksemburgo mokesčių administratoriaus mokesčių sprendimą dėl jos įmonių ir mokesčių struktūros Liuksemburge pasikeitimų. Naujoje organizacinėje struktūroje bendrovės „LuxSCS“ funkcijos […]. Pagrindinis pasikeitimas šioje struktūroje – naujos […] bendrovės […], kuri esamoje struktūroje buvo įterpta tarp […], sukūrimas.

                  (233)

                  Pagal naująją įmonių struktūrą ankstesnė bendrovės „LuxOpCo“ platformos organizacija […] (252). Todėl [60–70] darbuotojų, anksčiau dirbusių bendrovės „LuxOpCo“ lokalizavimo ir vertimo grupėje, buvo perkelti į programinės įrangos plėtojimo ir vertimo grupę […] (253). Dėl Licencijos sutarties, […] dabar moka autorinį atlyginimą bendrovei „LuxSCS“ (254) mainais už teisę naudoti nematerialųjį turtą e. prekybos platformos eksploatavimui Europoje (255).

                  (234)

                  […] pagrindinė veikla yra […]. Pagrindinė paslauga, kurią teikia […], yra […]. Be to, […] valdo […]. Galiausiai […] teikia […] ir atsako už […]. […] savo ruožtu gaus […] (256), […] (257) ir […] mokesčius (258) iš […].

                  (235)

                  2014 m. gegužės 14 d. prašyme priimti mokesčių sprendimą buvo vertinama, kad bendrovės „LuxOpCo“ mokėtinas prekių pateikimo mokestis yra labai mažas palyginti su vidutiniu prekių pateikimo mokesčiu, kurį taiko trečiųjų šalių pardavėjai (259) Siekiant pateisinti, kodėl […] buvo pasirengęs bendrovei „LuxOpCo“ taikyti prekių pateikimo mokesčio nuolaidą, buvo nurodytos šios priežastys:

                              1.

                              Mažesnis prekių pateikimo mokestis „atspindi […] finansinę padėtį ir perspektyvas [mažmeninės prekybos rinkos būklės ir bendrovės „Amazon“ strategijos aprašymas]“ (260).

                              2.

                              [„Amazon“ komercinės strategijos aprašymas]. Jeigu […] taikytų [4–6] proc. prekių pateikimo mokestį, kad galėtų padengti platformos paslaugų teikimo sąnaudas, [„Amazon“ prognozės], o tai būtų žalinga […]. Kita vertus, nuolaida, kurią turės taikyti […], bus ne didesnė kaip […]. Atsižvelgiant į tai, kad technologijos ir platformos paskyrimo sąnaudos sudaro maždaug [4–6] procentus prognozuojamų 2014 m. bendrovės „LuxOpCo“ mažmeninės prekybos pajamų, […]. Todėl bendrovei „LuxOpCo“ būtų naudingiau mokėti mažesnį nei [4–6] procentų prekių pateikimo mokestį nei investuoti į pačią technologiją ir platformą (261).

                  (236)

                  Naujoje organizacinėje struktūroje ASE funkcijos išlieka nepakitusios. Ji ir toliau vykdys ir valdys „Marketplace“ verslo liniją Europoje. Vietoje bendrovei „LuxOpCo“ mokamo autorinio atlyginimo už visą sublicencijuojamą nematerialųjį turtą, ji dabar moka […] mokestį […].

                  (237)

                  Naujoje organizacinėje struktūroje susijusių įmonių ES šalyse funkcijos taip pat išliko nepakitusios.

            2.4.   ATITINKAMOS NACIONALINĖS TEISINĖS SISTEMOS APRAŠYMAS

                  (238)

                  Įprastos įmonių apmokestinimo Liuksemburge taisyklės yra nustatytos Liuksemburgo pelno mokesčio kodekse (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenue, toliau – LIR).

                  (239)

                  LIR 18 straipsnio 1 dalyje nustatytas mokesčius mokančios įmonės metinio pelno apskaičiavimo metodas: „Pelnas apskaičiuojamas kaip grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ir grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pradžioje skirtumas, kurį didina įmonės pinigų arba kito turto išėmimas mokesčių mokėtojo asmeninėms reikmėms arba bet kurioms kitoms reikmėms, kurios nėra skirtos bendrovės interesams, ir mažina papildomi įnašai, atlikti per ataskaitinį laikotarpį“.

                  (240)

                  LIR 159 straipsnyje nustatyta, kad yra apmokestinamas visas bendrovių mokesčių mokėtojų, kurios yra rezidentės, pelnas (262). LIR 160 straipsnyje nustatyta, kad yra apmokestinamos bendrovių, kurios nėra rezidentės, šalyje gautos pajamos (263), kurios yra apibrėžtos LIR 156 straipsnyje (264). Nuo 2011 m. visos bendrovės, kurios yra apmokestinamos Liuksemburge, moka standartinio 28,80 % tarifo pelno mokestį, kuris taikomas jų apmokestinamajam pelnui (265).

                  (241)

                  Iki LIR 56bis straipsnio įsigaliojimo 2017 m. sausio mėn. buvo laikoma, kad įprastų rinkos sąlygų principas Liuksemburgo teisėje yra įtvirtintas LIR 164 straipsnio 3 dalyje. LIR 164 straipsnio 3 dalyje nustatyta: „Apmokestinamąsias pajamas sudaro nuslėptas pelno paskirstymas. Nuslėptas pelno paskirstymas visų pirma atsiranda tada, kai akcininkas, dalininkas ar suinteresuotoji šalis tiesiogiai arba netiesiogiai gauna naudos iš bendrovės ar asociacijos, kurios jis įprastai nebūtų gavęs, jeigu nebūtų buvęs akcininku, dalininku ar suinteresuotąja šalimi.“ (266) Remiantis vyraujančiu LIR 164 straipsnio 3 dalies aiškinimu, kuris taikomas nuo 1967 m., už grupės vidaus sandorius turėtų būti atlyginama taip, lyg juos įprastomis rinkos sąlygomis būtų sudariusios savarankiškos bendrovės, vykdančios derybas panašiomis aplinkybėmis. Tai buvo patvirtinta Liuksemburgo paaiškinime, pateiktame pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 64 punkte: „Mokesčius mokančioms bendrovėms, įsisteigusioms Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje, taikomas įprastų rinkos sąlygų principas yra nustatytas 1967 m. gruodžio 4 d. pelno mokesčio įstatymo (Loi concernant l'impôt sur le revenue, toliau – LIR) su pakeitimais 164 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnyje, nors pati sąvoka „įprastų rinkos sąlygų principas“ šiuose straipsniuose nėra vartojama. Tačiau būtent šis principas yra šių nuostatų pagrindas.“ Liuksemburgas taip pat paaiškino, kad nei LIR 18 straipsnyje, nei 164 straipsnio 3 dalyje nedaromas skirtumas tarp tarptautinių ir nacionalinių sandorių ar tarptautinių ir nacionalinių įmonių grupių. Todėl galima daryti išvadą, kad Liuksemburgo sandorių kainodaros taisyklės ir praktika atspindi EBPO SK gaires, nors LIR 164 straipsnio 3 dalyje šios gairės nėra minimos (267).

                  (242)

                  Šį ilgalaikį LIR 164 straipsnio 3 dalies aiškinimą Liuksemburgo mokesčių administratorius kodifikavo keliuose aplinkraščiuose, visų pirma 2011 m. sausio 28 d. aplinkraštyje Nr. 164/2 ir 2011 m. balandžio 8 d. aplinkraštyje Nr. 164/2bis (toliau – aplinkraščiai), kurie yra susiję su įprastų rinkos sąlygų principo taikymu grupės vidaus finansavimo sandoriams. Be konkrečių rekomendacijų, kaip įprastų rinkos sąlygų principą taikyti tokiems sandoriams, aplinkraščiuose buvo pateiktas bendras įprastų rinkos sąlygų principo apibūdinimas, nustatytas EBPO SK gairėse, ir šis principas buvo perkeltas į nacionalinę teisę. Aplinkraščiuose buvo pateiktos šios rekomendacijos dėl grupės vidaus paslaugų teikimo: „Laikoma, kad grupės vidaus paslauga […] yra suteikta, jeigu panašiomis aplinkybėmis nepriklausoma įmonė buvo pasirengusi kitai nepriklausomai įmonei sumokėti už tai, kad ši vykdytų tą veiklą, arba ji pati vykdė tokią veiklą.“ (268). Aplinkraštyje taip pat buvo nurodyta, kad paprastai mokesčių sprendimas galioja ne ilgiau kaip penkerius metus, jeigu nepasikeičia faktai ir aplinkybės, nepakeičiamos teisinės nuostatos, kuriomis buvo grindžiamas sprendimas, arba pasikeičia viena iš pagrindinių sandorio savybių.

                  (243)

                  Nuo 2017 m. sausio 1 d. naujame LIR 56bis straipsnyje aiškiai įtvirtintas įprastų rinkos sąlygų principo taikymas pagal Liuksemburgo mokesčių teisę. Pirmiau minėtus aplinkraščius nuo tos pačios dienos pakeitė Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1–56bis/1 du 27 décembre 2016.

            2.5.   SANDORIŲ KAINODAROS GAIRĖS

      2.5.1.   EBPO SANDORIŲ KAINODAROS SISTEMA

                  (244)

                  Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau – EBPO) yra parengusi keletą neprivalomų gairių dėl tarptautinio apmokestinimo. Kadangi jie neprivalomi, EBPO šalių narių – Liuksemburgas yra viena iš jų (269) – mokesčių administratoriai tiesiog raginami laikytis EBPO sistemos (270). Tačiau EBPO sistema yra pagrindas, kuriuo remiamasi ir kuris daro akivaizdžią įtaką EBPO šalių narių (ir netgi ne šalių narių) mokesčių praktikai. Be to, daugelyje EBPO šalių narių tą sistemą sudarantys rekomendaciniai dokumentai įgavo įstatymo galią arba jais remiamasi aiškinant nacionalinės mokesčių teisės aktus. Todėl Komisija šiame sprendime EBPO sistemą mini dėl to, kad ši sistema parengta EBPO surengus diskusijas su ekspertais, ir jose paaiškinta, kaip galima išspręsti bendrus dėl tarptautinio apmokestinimo kylančius uždavinius.

            2.5.2.   ĮPRASTŲ RINKOS SĄLYGŲ PRINCIPO TAIKYMAS TARPTAUTINIO APMOKESTINIMO TIKSLAIS

                  (245)

                  Kai nepriklausomos bendrovės rinkoje sudaro sandorį, tokio sandorio sąlygas, įskaitant perduotų prekių arba suteiktų paslaugų kainas, paprastai nulemia išorės rinkos jėgos. Kai tarptautinei įmonių grupei priklausančios bendrovės sudaro sandorius su tos pačios grupės įmonėmis (toliau – asocijuotosios grupės įmonės), jų komercinius ir finansinius santykius gali nulemti ne išorės rinkos jėgos, o tam tikrais atvejais bendras suinteresuotumas sumažinti grupės mokesčių įsipareigojimus.

                  (246)

                  EBPO pavyzdine sutartimi dėl pajamų bei kapitalo apmokestinimo (toliau – EBPO pavyzdinė sutartis dėl apmokestinimo) (271) remiamasi, kai EBPO šalys narės ir, vis dažniau, narėmis nesančios šalys sudaro daugelį dvišalių sutarčių dėl mokesčių; joje esama nuostatų ir dėl atitinkamo pelno priskyrimo bendrovėms, kurios priklauso tarptautinei įmonių grupei. Šiuo atžvilgiu EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „[Jeigu] abi [asocijuotosios] įmonės, palaikydamos komercinius arba finansinius santykius, privalo laikytis sutartų ar nustatytų sąlygų, kurios skiriasi nuo tų, dėl kurių susitartų nepriklausomos įmonės, pelnas, kuris, jei nebūtų šių sąlygų, būtų gautas vienoje iš šių įmonių, tačiau dėl šių sąlygų nebuvo gautas, gali būti įtraukiamas į tos įmonės pelną ir Todėl apmokestinamas“. Tokia nuostata laikoma autoritetingu pareiškimu dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo tarptautinio apmokestinimo tikslais.

                  (247)

                  Pagal įprastų rinkos sąlygų principą nacionaliniai mokesčių administratoriai turėtų pripažinti grupės vidaus sandorių kainas (272), dėl kurių susitarė asocijuotosios grupės įmonės, tik tuo atveju, jeigu tos kainos atitinka kainas, dėl kurių būtų susitarta sudarius nekontroliuojamus sandorius, t. y. savarankiškų bendrovių, rinkoje vykdančių derybas panašiomis aplinkybėmis, įprastomis rinkos sąlygomis sudarytus sandorius. Kaip paaiškinta EBPO SK gairėse: „[į]prastų rinkos sąlygų principas teoriškai yra patikimas, nes pagal jį galima nustatyti atvirosios rinkos veikimui artimiausias sąlygas tais atvejais, kai prekės ir paslaugos yra perduodamos tarp asocijuotųjų įmonių. Nors praktikoje gali būti ne visada lengva jį taikyti, paprastai pagal jį nustatomas tinkamas tarptautinių įmonių grupių tarpusavio pajamų dydis, kuris yra priimtinas mokesčių administratoriams. Tai atspindi kontroliuojamų mokesčių mokėtojų konkrečių faktų ir aplinkybių ekonominę realybę įprastą rinkos veikimą laikant atskaitos tašku.“ (273). Tai yra įprastų rinkos sąlygų principo esmė. Todėl EBPO šalys narės susitarė, kad mokesčių tikslais asocijuotųjų įmonių pelnas gali būti koreguojamas, jei būtina, siekiant užtikrinti įprastų rinkos sąlygų principo laikymąsi. Kitaip tariant, EBPO šalys narės mano, kad sandorių kainų koregavimą galima atlikti, kai grupės vidaus sandorio komercinių ir finansinių santykių sąlygos skiriasi nuo tų, kurias būtų tikimasi rasti panašiuose nekontroliuojamuose sandoriuose.

                  (248)

                  Siekiant koreguoti pelną pagal komercines arba finansines sąlygas, kurios būtų buvusios taikomos panašiems nekontroliuojamiems sandoriams, įprastų rinkos sąlygų principas užtikrina prioritetinio EBPO požiūrio, pagal kurį įmonių grupės narės apmokestinamos kaip atskiros įmonės (toliau – atskiros įmonės požiūris), o ne kaip neatsiejamos atskiro vieningo verslo dalys, taikymą (274).

                  (249)

                  EBPO teikia rekomendacijas mokesčių administratoriams ir tarptautinėms įmonėms dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo skelbiamose sandorių kainodaros gairėse, kurių naujausi pakeitimai buvo paskelbti 2017 m. (toliau – 2017 m. EBPO SK gairės) (275). Ankstesnės gairių versijos buvo patvirtintos EBPO tarybos 2010 m. liepos 22 d. (toliau – 2010 m. EBPO SK gairės) (276) ir 1995 m. liepos 13 d. (toliau – 1995 m. EBPO SK gairės) (277). Naujausi EBPO SK gairių pakeitimai ir paaiškinimai, įtraukti į 2017 m. EBPO SK gaires, yra, be kita ko (278), grindžiami EBPO 8–10 veiksmų galutine ataskaita „Sandorių kainodaros derinimas atsižvelgiant į vertės kūrimą“ (toliau – Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) 8–10 veiksmų galutinė ataskaita) (279), kuri paskelbta pagal EBPO Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo veiksmų planą (toliau – BEPS projektas). BEPS 8–10 veiksmų galutinėje ataskaitoje pateikti EBPO SK gairių pakeitimai ir paaiškinimai, kurie yra bendro pobūdžio ir susiję su nematerialiuoju turtu (280) ir sąnaudų pasidalijimo susitarimais (281).

            2.5.3.   EBPO SANDORIŲ KAINODAROS METODAI

                  (250)

                  EBPO SK gairėse pateikti penki metodai, kaip nustatyti grupės vidaus sandorių kainą įprastomis rinkos sąlygomis: i) PKLR metodas; ii) visų sąnaudų ir maržos metodas; iii) perpardavimo kainos atėmimo metodas; iv) sandorio grynosios maržos metodas (toliau – SGMM) ir v) sandorio pelno padalijimo metodas. Apskritai tinkamiausias sandorių kainodaros metodas turi būti taikomas atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes (282). Tačiau sudėtingais atvejais, kai nė vienas metodas nėra įtikinamas, lankstus požiūris leistų kartu taikyti daugiau nei vieno metodo įrodymus (283). Tarptautinės įmonių grupės turi teisę nustatyti sandorių kainas taikydamos šiose gairėse neaprašytus metodus, jeigu tokios kainos atitinka įprastų rinkos sąlygų principą (284).

                  (251)

                  Tradiciniai sandoriais grindžiami metodai (trys pirmieji metodai) yra atskirti nuo sandorio pelnu grindžiamų metodų (du paskutinieji metodai) (285). Laikoma, kad tradiciniai sandoriais grindžiami metodai yra tinkamiausia priemonė nustatyti, ar asocijuotųjų įmonių sandorio komercinės ar finansinės sąlygos atitinka įprastas rinkos sąlygas. Šiuo pagrindu EBPO SK gairėse aiškiai nurodyta, kad tradiciniams sandoriais grindžiamiems metodams, kaip antai PKLR metodui, teikiama pirmenybė sandorių metodų, t. y. SGMM ir pelno padalijimo metodo, atžvilgiu (286).

                  (252)

                  PKLR metodas, SGMM ir pelno padalijimo metodas yra svarbūs šiam sprendimui, todėl yra išsamiau aprašyti 253–256 konstatuojamosiose dalyse.

                  (253)

                  PKLR metodas yra vadinamas tiesioginiu sandorių kainodaros metodu (287). Jį taikant grupės vidaus sandorio dėl prekių arba paslaugų perdavimo kaina ir kitos sąlygos lyginamos su panašių nekontroliuojamų sandorių (t. y. sandorių tarp nesusijusių įmonių) dėl prekių arba paslaugų perdavimo, vykdomų panašiomis aplinkybėmis, kaina ir kitomis sąlygomis (288).

                  (254)

                  SGMM ir pelno padalijimo metodai dažnai vadinami netiesioginiais metodais. Taikant šiuos metodus, grupės vidaus sandoriai įkainojami nustatant konkrečios veiklos grynąjį pelną įprastomis rinkos sąlygomis (t. y. veiklos pelną), įvertinus grynąjį pelną, kurį iš tokios veiklos turėtų uždirbti tokią pačią ar panašią veiklą vykdanti savarankiška bendrovė (289).

                  (255)

                  Taikant SGMM yra nagrinėjamas vertinamo grupės vidaus sandorio (arba sandorių, kurie gali būti sumuojami), grynojo pelno (290) ir atitinkamos bazės (t. y. sąnaudų, apyvartos, turto) (291) santykis, kuris yra vadinamas „grynojo pelno rodikliu“ arba „pelno dydžio rodikliu“. Grynojo pelno rodiklis turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į panašių nekontroliuojamų sandorių nepriklausomų šalių grynojo pelno rodiklį. Taikant SGMM būtina pasirinkti nekontroliuojamo sandorio vertinamą šalį, t. y. sandorio šalį, kurios pelno dydžio rodiklis bus vertinamas. Pasirinkimas turi atitikti atliktą abiejų vertinamo (-ų) grupės vidaus sandorio (-ių) šalių funkcinę analizę (įskaitant prisiimamą riziką ir naudojamą turtą). Taikant SGMM paprastai vertinama ta šalis, kuriai šį metodą galima taikyti patikimiausiu būdu ir galima patikimiausiai rasti į ją panašių šalių. SGMM taikymas dažnai siejamas su 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punktu, kuriame numatyta, kad vertinama šalis iš esmės turėtų būti įmonė, kurios funkcijos yra mažiau sudėtingos vykdant vertinamą grupės vidaus sandorį (292). Todėl SGMM yra laikomas tinkamu metodu, pagal kurį galima vertinti šalies, kurios indėlis į vertinamą (-us) grupės vidaus sandorį (-ius) nėra unikalus ir vertingas, atlygį įprastomis rinkos sąlygomis (293).

                  (256)

                  Pelno padalijimo metodas yra kitas netiesioginis metodas, kuris taikomas siekiant apytikriai apskaičiuoti grupės vidaus sandorių kainas įprastomis rinkos sąlygomis. Taikant šį metodą nustatomas bendras pelnas (arba nuostolis), kuris turi būti padalijamas asocijuotosioms įmonėms, kurios sudarė vertinamą grupės vidaus sandorį, ir vėliau šis pelnas padalijamas šioms įmonėms ekonomiškai pagrįstu pagrindu, apytikriai apskaičiuojant pelno, kurio būtų galima tikėtis ir kuris būtų gautas sudarius sandorį įprastomis rinkos sąlygomis, padalijimą (294). EBPO gairėse aprašyti du metodai, pagal kuriuos bendras pelnas gali būti padalijamas asocijuotosioms įmonėms: indėlio analizė ir likutinė analizė. Atliekant indėlio analizę, bendras pelnas padalijamas pagal santykinę kiekvienos šalies, dalyvaujančios vertinant grupės vidaus sandorius, vykdomų funkcijų vertę (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką). Atliekant likutinę analizę, pelnas padalijamas dviem etapais. Pirma, kiekvienai bendrovei priskiriamas pagrindinis (arba įprastas) pelnas, kuris atitinka jos vykdomas funkcijas, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką, pagal nepriklausomų įmonių rinkos grąžos, gautos sudarius panašius sandorius, palyginimą. Kitaip tariant, pirmasis etapas iš esmės atitinka SGMM taikymą. Antra, likutinis pelnas, likęs užbaigus pirmą etapą, šalims paskirstomas apytikriai taip, kaip nepriklausomos šalys būtų pasidalijusios tą pelną įprastomis rinkos sąlygomis. Paprastai laikoma, kad pelno padalijimo metodas yra tinkamas tais atvejais, kai abi grupės vidaus sandorio šalys unikaliai ir vertingai prisideda prie tokio sandorio, nes tokiu atveju būtų galima tikėtis, kad nepriklausomos šalys sandorio pelną pasidalytų proporcingai savo atitinkamam indėliui (295).

            2.5.3.1.
            Įprastų rinkos sąlygų intervalas

                  (257)

                  EBPO SK gairėse nurodyta, kad priimtinas lyginamosios analizės rezultatas įprastomis rinkos sąlygomis yra ne vienas konkretus rezultatas, o rezultatų intervalas (296). Praktikoje tai, kas vadinama intervalu, yra kvartilių intervalas (297).

                  (258)

                  Vis dėlto EBPO SK gairėse pažymima, kad tai galima tik tada, kai intervalą sudaro santykinai vienodo ir didelio patikimumo rezultatai, o esant palyginamumo trūkumų gali būti geriau naudoti centrinės vertės priemones (pavyzdžiui, medianą, vidurkį arba svertinius vidurkius ir pan.) siekiant nustatyti tinkamiausią intervalo tašką (298).

            2.5.3.2.
            Įprastų rinkos sąlygų principo taikymo nematerialiajam turtui ypatumai

                  (259)

                  EBPO SK gairių VI skyriuje pateikiamos konkrečios rekomendacijos dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo nematerialiajam turtui. 1995 m. EBPO SK gairės buvo papildytos VI skyriumi, kuris paskutinį kartą buvo atnaujintas 2017 m. EBPO SK gairėse atsižvelgiant į BEPS 8–10 veiksmų galutinę ataskaitą (299).

                  (260)

                  Šiame skyriuje numatyta, kad įprastų rinkos sąlygų principą taikant nematerialiajam turtui, analizę reikia atlikti tiek turto perdavėjo, tiek gavėjo požiūriu. Vertinant perdavėjo požiūriu, reikėtų nagrinėti kainą, už kurią panaši nepriklausoma įmonė būtų pasirengusi perduoti turtą panašiomis aplinkybėmis. Vertinant gavėjo požiūriu, reikėtų nagrinėti, ar panaši nepriklausoma įmonė būtų pasirengusi mokėti tokią kainą (300).

                  (261)

                  Nepriklausomas gavėjas nagrinėjamą kainą sutiktų mokėti tik tuo atveju, jeigu, įvertinęs kitas realias galimybes, turėtų pagrįstų lūkesčių iš nematerialiojo turto naudojimo gauti pakankamai naudos. Įmonės arba įmonių, sudarančių grupės vidaus sandorius dėl nematerialiojo turto ir turinčių teisę išlaikyti iš šio turto gautą pelną (visą arba jo dalį), nustatymas yra labai svarbus siekiant gauti įprastų rinkos sąlygų rezultatą. Tačiau nematerialiojo turto nuosavybės teisė nėra lemiamas veiksnys analizuojant atlygio pobūdį įprastomis rinkos sąlygomis (301).

            2.5.3.3.
            Įprastų rinkos sąlygų principo taikymo akcininkų veiklai ir mažos pridėtinės vertės grupės vidaus paslaugoms ypatumai

                  (262)

                  EBPO SK gairių VII skyriuje pateikiamos konkrečios rekomendacijos dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo grupės vidaus paslaugoms. 1995 m. EBPO SK gairės buvo papildytos VII skyriumi, kuris paskutinį kartą buvo atnaujintas 2017 m. EBPO SK gairėse atsižvelgiant į BEPS 8–10 veiksmų galutinę ataskaitą (302).

                  (263)

                  Tarptautinė grupė gali nuspręsti teikti tam tikras paslaugas grupės narėms, pavyzdžiui, finansines arba administracines paslaugas. Tokias paslaugas gali teikti patronuojančioji bendrovė arba kita grupės narė, kuri iš pradžių gali padengti jų teikimo sąnaudas. Kai laikoma, kad buvo suteiktos grupės vidaus paslaugos, būtina nustatyti, ar atlygis, kurį už paslaugas turi sumokėti jas gaunanti bendrovė, jeigu toks numatytas, atitinka įprastų rinkos sąlygų principą (303). Kaip paaiškinta EBPO SK gairėse, „[s]iekiant nustatyti grupės vidaus paslaugų kainą įprastomis rinkos sąlygomis, analizę reikia atlikti tiek paslaugos teikėjo, tiek paslaugos gavėjo požiūriu. Šiuo atžvilgiu reikia atsižvelgti į tokius aspektus, kaip paslaugos vertė gavėjui ir kiek panaši nepriklausoma įmonė būtų pasirengusi sumokėti už tą paslaugą panašiomis aplinkybėmis, taip pat paslaugos teikėjo sąnaudas“ (304).

                  (264)

                  Tačiau gavėjo mokamas atlygis yra pateisinamas ne visų grupės vidaus veiksmų atveju. Iš patronuojamųjų įmonių nereikėtų reikalauti atlygio už grupės vidaus veiksmus, kuriuos bendrovė atlieka veikdama kaip akcininkas ir išimtinai dėl turimos vienos ar kelių kitų grupės narių nuosavybės dalies (toliau – akcininko veiksmai) (305).

                  (265)

                  ES bendras sandorių kainodaros forumas (toliau – BSKF) yra 2002 m. spalio mėn. Komisijos sudaryta ekspertų grupė, kuri Komisijai padeda ir ją konsultuoja sandorių kainodaros klausimais. BSKF sudaro valstybinio ir nevalstybinio sektoriaus sandorių kainodaros srities specialistai. 2010 m. vasario mėn. buvo paskelbta BSKF ataskaita, kurioje buvo įvertintas įprastų rinkos sąlygų principo taikymas, kaip numatyta EBPO SK gairėse, konkrečiai paslaugų, kurias viena kitai teikia asocijuotosios įmonės, kategorijai, įvardytai kaip mažos pridėtinės vertės grupės vidaus paslaugos (toliau – 2010 m. BSKF ataskaita) (306).

                  (266)

                  Kaip paaiškinta 2010 m. BSKF ataskaitos 1 priede, mažos pridėtinės vertės grupės vidaus paslaugoms gali būti, be kita ko, priskiriamos teisinės ir apskaitos paslaugos. 2010 m. BSKF ataskaitoje nurodoma, kad tais atvejais, kai laikoma, kad buvo suteiktos tokios mažos pridėtinės vertės paslaugos, tokių paslaugų kainai įprastomis rinkos sąlygomis nustatyti labiausiai tinka PKLR metodas. Tačiau tais atvejais, kai tinkamų panašių nekontroliuojamų sandorių nėra, tokių paslaugų kainai įprastomis rinkos sąlygomis nustatyti dažniausiai taikomas sąnaudomis grindžiamas sandorių kainodaros metodas (307).

                  (267)

                  Taikant sąnaudomis grindžiamą metodą, reikia nustatyti tinkamą konkrečios paslaugos sąnaudų bazę. Vėliau reikia įvertinti pelno dydį, kuris, jeigu reikia, turėtų būti taikomas šioms sąnaudoms. Šiuo klausimu 2010 m. BSKF ataskaitoje visų pirma nurodyti 1995 m. EBPO SK gairių 7.33 ir 7.36 punktai teigiant, kad sąnaudų bazei ne visada turėtų būti taikomas pelno dydis (308).

                  (268)

                  Be to, 2010 m. BSKF ataskaitoje nustatyta, kad, remiantis nacionalinių mokesčių administratorių patirtimi, tinkamas pelno dydis, kuris turėtų būti taikomas mažos pridėtinės vertės paslaugoms, paprastai sudaro 3–10 % ir dažnai yra maždaug 5 % Tačiau tais atvejais, kai kitokio pelno dydžio reikia dėl konkretaus sandorio faktų ir aplinkybių, į tai reikėtų atsižvelgti.

            2.6.   PAGRINDINĖS ŠIAME SPRENDIME VARTOJAMOS APSKAITOS IR FINANSINĖS SĄVOKOS

                  (269)

                  Toliau glaustai apžvelgiami pagrindiniai šiame sprendime dažnai vartojami finansiniai rodikliai ir apskaitos sąvokos.

                  (270)

                  Tipinėje pelno ir nuostolio ataskaitoje pirma registruojamos pajamos, kurias bendrovė gauna iš savo įprastos veiklos – dažniausia iš prekių ir paslaugų pardavimo klientams. Šis apskaitos straipsnis vadinamas „apyvarta“ arba „pajamomis“.

                  (271)

                  Parduotų prekių savikainą (PPS) iš esmės sudaro prekių gamybai sunaudotų medžiagų (žaliavų) vertė arba prekių, kurios buvo perparduotos, pirkimo kaina, jeigu bendrovė neperdirba neparduotų prekių. PPS atimama iš apyvartos apskaičiuojant bendrąjį pelną.

                  (272)

                  Veiklos sąnaudas iš esmės sudaro darbo užmokesčio sąnaudos (309), energijos sąnaudos ir kitos administracinės bei pardavimo sąnaudos. Bendrovės „LuxOpCo“ atveju autorinis atlyginimas, kuris mokamas bendrovei „LuxSCS“, priskiriamas „kitoms veiklos išlaidoms“, tačiau neįtraukiamas į veiklos sąnaudas, kurias naudojant apskaičiuojamas veiklos pelnas pagal ginčijamą mokesčių sprendimą (310).

                  (273)

                  17 lentelėje pateikta supaprastinta pelno ir nuostolio ataskaita (311).

                     17 lentelė

                     Supaprastinta pelno ir nuostolio ataskaita

                     Apyvarta
                     (arba pajamos)

                              —

                                 Parduotų prekių savikaina (PPS)

                     Bendrasis pelnas

                              —

                                 Veiklos sąnaudos

                     Veiklos pelnas (EBITDA)

                     Pajamos neatskaičius palūkanų ir mokesčių (EBIT) arba veiklos pajamos

                              —

                                 Palūkanų ir išskirtinės pajamos arba pagautė

                     Apmokestinamosios pajamos

                              —

                                 Mokesčiai

                     Grynasis pelnas

                  (274)

                  Veiklos rezultatai ir pelningumas dažnai vertinami taikant koeficientus, įvardijamus kaip „marža“ arba „pelno dydis“. Be to, maržos naudojamos atliekant vienodų subjektų palyginimą sandorių kainodaros tikslais.

                  (275)

                  Taikant sandorių kainodarą bendrąją pelno maržą galima apskaičiuoti bendrąjį pelną padalijus iš apyvartos (arba PPS), o grynąją pelno maržą – veiklos pelną padalijus iš apyvartos (arba bendrų sąnaudų, t. y. PPS ir veiklos sąnaudų sumos), ypač tuo atveju, kai yra taikomas sandorio grynosios maržos metodas. Todėl, kai taikomas „grynosios maržos“ metodas, veiklos pelną atitiktų pelno lygio rodiklio skaitiklis.

            3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

                  (276)

                  Sprendime pradėti procedūrą (312) Komisija paaiškino, kad jai kilo didelių abejonių, ar ginčijamas mokesčių sprendimas yra suderinamas su vidaus rinka. Visų pirma, Komisija suabejojo, ar ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka užtikrino, kad bendrovei „LuxSCS“ autorinis atlyginimas, o bendrovei „LuxOpCo“ atlygis būtų mokamas įprastomis rinkos sąlygomis.

                  (277)

                  Pirma, Komisija kritikavo tai, kad ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas negavus sandorių kainodaros ataskaitos. Komisija taip pat pažymėjo, kad sprendimas buvo priimtas per vienuolika darbo dienų nuo pirmojo rašto, kuris laikomas prašymu priimti sprendimą, gavimo.

                  (278)

                  Antra, Komisija kritikavo tai, kad ginčijamame mokesčių sprendime patvirtinta sandorių kainodaros tvarka nėra grindžiama nė vienu iš EBPO SK gairėse nustatytų bendrųjų sandorių kainodaros metodų.

                  (279)

                  Trečia, Komisija kritikavo tai, kad, kitaip nei rekomenduojama 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 6.16 punkte, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintas autorinis atlyginimas nebuvo susietas su išdirbiu, apyvarta ar pelnu. Autorinis atlyginimas buvo apskaičiuotas kaip likutinis bendrovės „LuxOpCo“ grupės vidaus sandorių pelnas, kuris buvo nustatytas iš „LuxOpCo“ faktiškai registruoto pelno atėmus įprastą „LuxOpCo“ funkcijoms priskiriamą grąžą.

                  (280)

                  Ketvirta, Komisijai kilo abejonių, ar teisinga bendrovę „LuxOpCo“ vertinti kaip atliekančią mažiau sudėtingas funkcijas nei bendrovė „LuxSCS“. Remiantis bendrovės „LuxOpCo“ vykdomų funkcijų apibūdinimu ir prisiimama rizika atrodo, kad šios funkcijos ir rizika yra sudėtingesnės nei bendrovės „LuxSCS“ vykdomos funkcijos. Konkrečios su nematerialiuoju turtu susijusios funkcijos, už kurias bendrovei „LuxSCS“ esą mokamas atlygis, nebuvo apibūdintos nei prašyme priimti sprendimą, nei ginčijamame Liuksemburgo mokesčių administratoriaus sprendime. Be to, nors prašyme priimti sprendimą buvo teigiama, kad bendrovei „LuxSCS“ tenka visa rizika, susijusi su tokios IN nuosavybe, nebuvo nurodyta, kurią riziką bendrovė „LuxSCS“ prisiima turėdama nematerialųjį turtą, visų pirma lyginant su veiklos rizika, kurią prisiima bendrovė „LuxOpCo“.

                  (281)

                  Penkta, dėl veiklos sąnaudoms taikomo [4–6] proc. pelno dydžio Komisija laikėsi nuomonės, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintas atlygis už bendrovės „LuxOpCo“ vykdomas funkcijas yra santykinai mažas, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad, be kita ko, bendrovės „LuxOpCo“ funkcijos buvo įvardytos kaip pagrindinių ir strateginių komercinių sprendimų priėmimas, sutelkiant visos Europos rinkos veiklos riziką. Be to, nebuvo paaiškinta, kodėl nustatant bendrovės „LuxOpCo“ atlygį įprastomis rinkos sąlygomis buvo taikoma apatinė ir viršutinė ribos (313), tokiu būdu iš esmės apeinant sandorių kainodaros tvarką, kuri grindžiama veiklos sąnaudomis. Galiausiai Komisijai kilo abejonių, ar pagrįstai bendrovės „LuxOpCo“ atlygiui nustatyti buvo pasirinktas netiesioginis sandorių kainodaros metodas.

                  (282)

                  Šešta, Komisija pažymėjo, kad ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas 2003 m., tačiau vis dar galiojo 2014 m. Komisija suabejojo, ar praėjus daugiau nei dešimt metų yra teisinga manyti, kad sprendime pripažintas atlygis vis dar atitinka įprastas rinkos sąlygas, jo neperžiūrint ar nenustatant pareigos informuoti administratorių, jeigu pasikeičia kurios nors svarbiausios aplinkybės.

                  (283)

                  Atsižvelgdama į šią kritiką, Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „Amazon“ buvo suteiktas atrankusis pranašumas, nes bendrovei „LuxSCS“ buvo mokamas autorinis atlyginimas, o bendrovei „LuxOpCp“ – atlygis, kurie skyrėsi nuo rezultato įprastomis rinkos sąlygomis. Kadangi atrodo, kad visos kitos Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygos įvykdytos ir nėra akivaizdaus suderinamumo pagrindo pagal Sutarties 107 straipsnio 2 ar 3 dalį, Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra valstybės pagalba, kuri yra nesuderinama su vidaus rinka.

            4.   LIUKSEMBURGO PASTABOS

                  (284)

                  Liuksemburgo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą daugiausia dėmesio skiriama, pirma, įtariamiems procedūriniams trūkumams Komisijai atliekant pirminį tyrimą, antra, įtariamoms teisinėms klaidoms sprendime pradėti procedūrą ir, trečia, sprendime pradėti procedūrą Komisijos pareikštoms abejonėms.

            4.1.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL ĮTARIAMŲ PROCEDŪRINIŲ TRŪKUMŲ

                  (285)

                  Liuksemburgas tvirtino, kad sprendimas pradėti procedūrą buvo priimtas per ypač trumpą laikotarpį ir remiantis nepakankama informacija. Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad Komisija neišnaudojo savo galimybių surinkti informaciją, būtiną priemonei įvertinti atliekant pirminį tyrimą.

                  (286)

                  Pirma, Liuksemburgas teigė, kad Komisija pažeidė lojalaus bendradarbiavimo ir nešališkumo principus, visų pirma neatsakydama į pasiūlymus susitikti, kad Liuksemburgas galėtų aptarti pateiktą informaciją prieš Komisijai priimant sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

                  (287)

                  Antra, Liuksemburgas tvirtino, kad Komisija taip pat nesilaikė Reglamento (ES) 2015/1589 12 straipsnio 2 dalies (314), kurioje numatyta, kad nustačiusi, jog atsakymas į jos prašymus pateikti informaciją yra netinkamas arba neišsamus, Komisija turėtų pakartoti prašymą arba net įsakyti pateikti informaciją, formos ir turinio.

                  (288)

                  Be to, Liuksemburgas rėmėsi Reglamento (ES) 2015/1589 5 straipsnio 2 dalimi ir 13 straipsnio 3 dalimi. Jis pažymėjo, kad šioje byloje Liuksemburgui nebuvo pateiktas nei priminimas, nei įsakymas pateikti informaciją.

            4.2.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL ĮTARIAMŲ TEISINIŲ KLAIDŲ SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ

                  (289)

                  Liuksemburgo vertinimu, sprendimas pradėti procedūrą yra negaliojantis dėl įvairių teisinių klaidų.

                  (290)

                  Pirma, Liuksemburgo nuomone, tas sprendimas yra kišimasis į šalies suverenias galias tiesioginio apmokestinimo srityje. Visų pirma, jis manė, kad Komisija viršijo savo įgaliojimus valstybės pagalbos srityje, nes parengė ir taikė savo pačios įprastų rinkos sąlygų principo aiškinimą. Tokiu būdu Komisija siekia slapta suderinti tiesioginio apmokestinimo taisykles, pažeisdama Sutarties 113 ir 115 straipsnius, nes Sąjunga gali suderinti materialinę mokesčių teisę tik vienbalsiai priimtomis teisinėmis priemonėmis.

                  (291)

                  Liuksemburgas atkreipė ypatingą dėmesį į ypatingą sandorių kainodaros pobūdį ir sudėtingumą. EBPO SK gairėse nustatyta, kad nacionalinėms mokesčių institucijoms reikalinga tam tikra diskrecija aiškinant mokesčių taisykles konkrečiu atveju ir sprendžiant, ar taikant sandorių kainodaros metodiką nustatoma priimtina sandorio kaina. Liuksemburgas teigė, kad nacionalinės mokesčių institucijos, priimdamos mokesčių sprendimus, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas, turi naudotis būtina diskrecija iš karto nesibaimindamos, kad vėliau jų sprendimas bus pripažintas prieštaraujančiu valstybės pagalbos taisyklėms. Liuksemburgas tvirtino gavęs patvirtinimą, kad jo mokesčių sprendimų praktika yra tinkama ir atitinka Verslo apmokestinimo elgesio kodeksą (315) bei EBPO SK gaires (316).

                  (292)

                  Antra, Liuksemburgas tvirtino, kad precedentai, kuriuos Komisija nurodė sprendime pradėti procedūrą, skiriasi nuo ginčijamo mokesčių sprendimo, nes jie susiję su schemomis, kuriose yra elementų, dėl kurių pranašumas suteikiamas nepriklausomai nuo individualių mokesčių mokėtojų aplinkybių. Šių schemų teikiamais pranašumais galėjo naudotis tik tam tikra įmonių grupė, o ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas ne dėl visos mokesčių sistemos ir buvo taikomas individualiai „Amazon“ atvejui.

                  (293)

                  Trečia, Liuksemburgas teigė, kad sprendime pradėti procedūrą nepateikta atrankumo analizė, tiksliau, jame nenustatyta bazinė mokesčių sistema arba kontrolinė mokesčių mokėtojų grupė, su kuria reikėtų lyginti bendrovės „Amazon“ apmokestinimą. Todėl nebuvo nustatyta, kad bendrovė „Amazon“ buvo apmokestinama nukrypstant nuo bazinės mokesčių sistemos ir įgijo pranašumą.

                  (294)

                  Dėl teisingos bazinės sistemos Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad tai yra nacionalinė mokesčių teisė, visų pirma LIR 164 straipsnio 3 dalis ir 18 straipsnis. Nors LIR 164 straipsnio 3 dalyje nėra konkrečios nuorodos į EBPO SK gaires, jas atspindi Liuksemburgo sandorių kainodaros taisyklės ir praktika. Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad nacionalinėmis sandorių kainodaros taisyklėmis siekiama užtikrinti, kad įmonių grupės ir nepriklausomos įmonės būtų apmokestinamos vienodai. Liuksemburgas taip pat pažymėjo, kad nei LIR 18 straipsnyje, nei 164 straipsnio 3 dalyje nedaromas skirtumas tarp tarptautinių ir nacionalinių sandorių ar tarptautinių ir nacionalinių įmonių grupių. Liuksemburgas tvirtino, kad ginčijamas mokesčių sprendimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į atitinkamą reguliavimo sistemą ir ekonomines aplinkybes, buvusias suteikiant priemonę, t. y. 2003 m. (317) Liuksemburgas pažymėjo, kad 2003 m. dar nebuvo 2010 m. EBPO SK gairių, o Liuksemburgo teisėje nebuvo nurodomos 1995 m. EBPO SK gairės.

                  (295)

                  Ketvirta, Liuksemburgas manė, kad Komisija nenustatė jokios įmonių, kurios galėjo naudotis priemone, kategorijos. Remdamasis byla Autogrill (318), Liuksemburgas tvirtino, kad, norint pripažinti atrankumą, turi būti nustatyta įmonių, kurios vienintelės naudojasi nagrinėjama priemone, kategorija. Dėl kontrolinės mokesčių mokėtojų grupės Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje buvo tik tie mokesčių mokėtojai, kuriems buvo taikomos sandorių kainodaros taisyklės ir šalies mokesčių sprendimų praktika.

            4.3.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ PAREIKŠTŲ ABEJONIŲ

                  (296)

                  Liuksemburgas taip pat konkrečiai įvertino sprendime pradėti procedūrą Komisijos išreikštas abejones, ar ginčijamas mokesčių sprendimas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą.

                  (297)

                  Pirma, atsakydamas į Komisijos kritiką, kad ginčijamas mokesčių sprendimas buvo patvirtintas vos per 11 darbo dienų, Liuksemburgas tvirtino, kad procesas truko gerokai ilgiau: 2003 m. rugsėjo 9 ir 11 d. buvo surengti susitikimai su „Amazon“ atstovais, taip pat mokesčių institucijos kruopščiai nagrinėjo pasirinktą metodą, 2003 m. spalio 23 ir 31 d.„Amazon“ raštus bei sandorių kainodaros ataskaitą, kurią pateikė „Amazon“ mokesčių konsultantas.

                  (298)

                  Antra, Liuksemburgas tvirtino, kad Komisijos abejonė, jog ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas neatlikus reikalaujamos ekonominės analizės, yra nepagrįsta. Buvo parengta sandorių kainodaros ataskaita, kurioje buvo pateiktas prašyme priimti sprendimą siūlomos sandorių kainodaros tvarkos pagrindimas. Ją sudaro standartiniai elementai, kaip antai abiejų sandorio šalių (bendrovių „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“) funkcinė analizė, atitinkamo sandorio ir susijusios intelektinės nuosavybės aprašymas, taip pat sandorių kainodaros metodų pasirinkimas ir kainos įprastomis rinkos sąlygomis įvertinimas.

                  (299)

                  Liuksemburgas paaiškino, kad 2003 m., kai buvo patvirtintas ginčijamas mokesčių sprendimas, bendrovės „Amazon“ veikla buvo nauja ir sparčiai plėtėsi, o pirmenybė buvo teikiama ne trumpalaikiam pelningumui, o ilgalaikėms investicijoms. 2003 m. bendrovė „Amazon“ patyrė nuostolį ir buvo prognozuojama, kad artimiausioje ateityje „Amazon“ toliau daug investuos į technologijas. Kadangi mažmeninė prekyba internetu yra veikla, kuriai dėl didelės konkurencijos būdingas mažas pelningumas, bendrovės „Amazon“ strategija buvo išsiskirti imantis technologinių inovacijų. Todėl nematerialusis turtas buvo laikomas esminiu bendrovės „Amazon“ veiklos vertės šaltiniu. Procesams reikalinga technologija yra labai sudėtinga ir nuolat tobulinama didelėmis bendrovės „LuxSCS“ investicijomis.

                  (300)

                  Remiantis SK ataskaitoje pateikta funkcine analize, bendrovė „LuxSCS“ yra atsakinga už nematerialiojo turto išlaikymą ir nuolatinį plėtojimą; bendrovė „LuxOpCo“ valdo, vykdo ir plėtoja mažmeninės prekybos ir paslaugų veiklą per ES svetaines naudodama nematerialųjį turtą, kurį licencijuoja iš bendrovės „LuxSCS“. Liuksemburgo teigimu, nematerialiojo turto naudojimo trukmė buvo ribota ir reikalavo nuolatinio tobulinimo bei didelių investicijų. Liuksemburgas pridūrė, kad bendrovė „LuxOpCo“ pati neturėjo ir neturi jokio nematerialiojo turto. Remiantis IN licencijos sutarties sąlygomis, visas įgytas nematerialusis turtas, kurį sukuria bendrovė „LuxOpCo“, yra juridiškai priskiriamas ir turimas bendrovės „LuxSCS“.

                  (301)

                  Liuksemburgas argumentavo, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, grindžiama SGMM, kuris taikomas nustatant autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ moka bendrovei „LuxSCS“, dydį įprastomis rinkos sąlygomis. SGMM yra sandorių kainodaros metodas, kuris atitinka Liuksemburgo sandorių kainodaros taisykles ir administracinę praktiką. Jis dažnai taikomas Liuksemburgo mokesčių sprendimuose ir yra pripažintas 1995 m. EBPO SK gairėse. Liuksemburgo mokesčių administratorius pripažino SGMM atsižvelgdamas į sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktą funkcinę analizę: bendrovė „LuxSCS“ turi, išlaiko ir plėtoja veiklos strategiškiausius elementus, t. y. nematerialųjį turtą, kurio vertę sunku nustatyti. Liuksemburgas taip pat tvirtina, kad pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxOpCo“ turi tik ribotas teises ir pareigas, susijusias su nematerialiuoju turtu, ir pati IN neturi. Todėl bendrovė „LuxSCS“ turi perspektyvių nematerialiojo turto naudojimo alternatyvų, kad galėtų kurti klestintį verslą; kita vertus, bendrovė „LuxOpCo“ tokių alternatyvų neturi. Todėl bendrovė „LuxOpCo“ yra laikoma mažiau sudėtinga įmone nei bendrovė „LuxSCS“ ir buvo tinkamai pasirinkta kaip vertinama šalis. Liuksemburgas taip pat teigė, kad dėl mažo mažmeninės prekybos pelningumo kitų metodų pasirinkimas galėjo sukelti bendrovės „LuxOpCo“ nuostolių riziką. SGMM pasirinkimas užtikrino stabilesnį būsimą bendrovės „LuxOpCo“ pelną ir jo atitikimą įmonės pobūdžiui. Tokiu pasirinkimu taip pat buvo užtikrinta, kad bendrovės „LuxOpCo“ rezultatai didės augant jos veiklos Liuksemburge ir ES mastui, o „LuxOpCo“ atlygis bus pagrįstai prognozuojamas. Taikant kitus metodus būtų buvę gauti gerokai nestabilesni rezultatai. Atsižvelgdamas į šiuos aspektus, Liuksemburgas tvirtino, kad ginčijamas mokesčių sprendimas negali būti laikomas sprendimu, kuriame pripažįstamas „mažiausias galimas rezultatas“ bendrovės „LuxOpCo“ atžvilgiu.

                  (302)

                  Trečia, siekdamas išsklaidyti Komisijos abejonę, pareikštą sprendime pradėti procedūrą, kad autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ moka bendrovei „LuxSCS“, nėra susijęs su išdirbiu, apyvarta ar pelnu, Liuksemburgas patvirtino, kad autorinis atlyginimas yra apskaičiuojamas kaip likutinis pelnas. Vis dėlto Liuksemburgas manė, kad toks rezultatas yra neatsiejamas nuo SGMM taikymo ir atitinka funkcinę bei rizikos analizę.

                  (303)

                  Ketvirta, Liuksemburgas tvirtino, kad reali bendrovės „LuxOpCo“ finansinė grąža kiekvienais nagrinėjamo laikotarpio metais visiškai atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. Buvo laikoma, kad bendrovės „LuxOpCo“ atlygis įprastomis rinkos sąlygomis priklauso kvartilių intervalui nuo [2–2,5] proc. iki [5–10] proc., kurio mediana yra [4–4,5] proc., kaip nurodyta SK ataskaitos lyginamojoje analizėje.

                  (304)

                  Penkta, dėl išreikštos abejonės, ar reikėjo bendrovės „LuxOpCo“ atlygiui taikyti apatinę ir viršutinę ribas, Liuksemburgas tvirtino, kad apatinė riba užtikrino teigiamą atlygį, kuris turėjo didėti plečiantis veiklai, nes 2003 m. bendrovė „Amazon“ patyrė nuostolį, o lyginamosios analizės bendrovės taip pat veikė nuostolingai. Be to, viršutinė ir apatinė ribos skatino bendrovę „LuxOpCo“ efektyviai valdyti veiklą. Netaikant viršutinės ir apatinės ribos, bendrovė „LuxOpCo“ galėjo tiesiog didinti sąnaudas, kad padidėtų jos rezultatas. Atsižvelgdamas į tai, kad 2006–2013 m. bendrovės „LuxOpCo“ vidutinė marža buvo [3,5–4] proc. ir kiekvienais metais neviršijo kvartilių intervalo ribų, Liuksemburgas daro išvadą, kad viršutinės ir apatinės ribos neturėjo jokio realaus ir praktinio poveikio.

                  (305)

                  Liuksemburgas taip pat tvirtino, kad mokesčių bazei nebuvo taikoma viršutinė riba ir ji didėjo kartu su bendrovės „Amazon“ plėtra ir investicijomis ES. Atlygio marža buvo taikoma visoms bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudoms, o ne tik jos veiklos sąnaudoms, patirtoms Liuksemburge. Todėl marža buvo taikoma platesnei bazei nei vien veiklos sąnaudoms, kurias bendrovė „LuxOpCo“ patiria Liuksemburge, nes jai buvo priskiriamos veiklos sąnaudos, kurias patirdavo kitos patronuojamosios įmonės ES ir kurias vėliau padengdavo bendrovė „LuxOpCo“. Jeigu bendrovės „LuxOpCo“ gautas atlygis būtų buvęs apskaičiuotas tik pagal jos veiklos sąnaudas Liuksemburge, vidutinė marža būtų sudariusi [10–15] proc. Duomenys, kuriuos Liuksemburgas pateikė šiam argumentui pagrįsti, nurodyti 18 lentelėje.

                     18 lentelė

                     Bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamasis pelnas, išreikštas kaip a) „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų Liuksemburge procentinė dalis (neįskaitant ES patronuojamųjų įmonių padengtų sąnaudų) ir b) „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų Liuksemburge procentinė dalis, įskaitant ES patronuojamųjų įmonių padengtas sąnaudas

                              (%)

                              Metai

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Iš viso
                              [2006–2013]

                              a)

                              13,8

                              12,0

                              10,9

                              10,4

                              11,4

                              11,5

                              11,0

                              [10–15]

                              [10–15]

                              b)

                              4,1

                              4,4

                              4,2

                              4,2

                              3,9

                              3,8

                              3,2

                              [2,5–3]

                              [3,5–4]

                  (306)

                  Šešta, dėl ginčijamo mokesčių sprendimo galiojimo termino Liuksemburgas paaiškino, kad iš pradžių buvo numatyta, kad sprendimas galios penkis ataskaitinius laikotarpius nuo bendrovės „Amazon“ veiklos Liuksemburge faktinės pradžios (2006 m.) (319). Todėl iš pradžių ginčijamas mokesčių sprendimas buvo taikomas iki 2011 m. Liuksemburgas taip pat paaiškina, kad pagal tuometinę šalies administracinę praktiką sprendimai dėl sandorių kainodaros paprastai būdavo tikslinami tik tuo atveju, kai iš esmės pasikeisdavo veiklos modelis arba rinkos sąlygos. Bendrovės „LuxOpCo“ veikla ir veiklos modelis iki 2011 m. nesikeitė, todėl buvo laikoma, kad sandorių kainodaros tvarka tebėra tinkama, todėl ginčijamo mokesčių sprendimo galiojimas 2011 m. buvo pratęstas dar penkeriems metams. Be to, Liuksemburgas paaiškina, kad po 2008 m. ekonomikos krizės atlygiui už panašią veiklą (mažmeninę prekybą internetu) buvo daromas didelis spaudimas ir bendrovės „Amazon“ veiklos pelningumas nuolat mažėjo. Šiomis aplinkybėmis Liuksemburgas manė, kad kainodaros tvarkos peržiūrėjimas galėjo sumažinti bendrovės „LuxOpCo“ atlygį.

            4.4.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL „M.COM“ SUSITARIMŲ, GRUPĖS VIDAUS LICENCIJOS SUTARČIŲ, IN LICENCIJOS SUTARČIŲ IR KITOS INFORMACIJOS

                  (307)

                  Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl „M.com“ susitarimų, grupės vidaus licencijos sutarčių, IN licencijos sutarčių tarp „Amazon“ grupės įmonių ir trečiųjų šalių bei kitos bendrovių „LuxOpCo“, „LuxSCS“, AMEU ir ASE vidaus finansinės ir teisinės informacijos, kaip antai išorės vertinimo ataskaitų arba SK ataskaitų dėl IN įsigijimo sandorių, valdybos posėdžių ir bendrovės „LuxOpCo“ visuotinių akcininkų susirinkimų protokolų.

                  (308)

                  Liuksemburgas nurodė, kad šalies sandorių kainodaros taisyklės yra vienodai taikomos visoms nacionalinėms ir tarptautinėms įmonių grupėms ir kad „Amazon“ grupei nebuvo sudarytos palankesnės sąlygos nei kitoms grupėms, nes Liuksemburgas nuosekliai taikė savo sandorių kainodaros taisykles.

                  (309)

                  Liuksemburgas išreiškė abejonę, ar „M.com“ susitarimai yra aktualūs nagrinėjamai bylai. Išskyrus „Target“ susitarimą, jie buvo sudaryti po to, kai Liuksemburge buvo priimtas mokesčių sprendimas. Liuksemburgas peržiūrėjo „M.com“ susitarimus ir nurodė pritariantis bendrovės „Amazon“ nuomonei, kad „M.com“ susitarimai atspindi verslo modelį, kuris skiriasi nuo bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ taikyto modelio. Todėl šie susitarimai, įskaitant bendrovių „Amazon“ ir „Borders“, „Circuit City“, „Target“, „ToysRUs“ ir „Waterstones“ susitarimus, negali būti naudojami PKLR analizei.

                  (310)

                  Liuksemburgas taip pat tvirtino, kad „Amazon“ grupės vidaus susitarimai taip pat nėra tinkami PKLR analizei, nes šie grupės vidaus susitarimai iš esmės yra nekontroliuojami.

            4.5.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL „AMAZON“ PATEIKTŲ DOKUMENTŲ, SUSIJUSIŲ SU JAV MOKESČIŲ TEISMO PROCESU

                  (311)

                  2017 m. liepos 6 d. Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl bendrovės „Amazon“ Komisijai pateiktos informacijos apie dokumentus, kurie buvo parengti ir naudojami vykstant JAV mokesčių teismo procesui.

                  (312)

                  Pateikdamas pastabas, Liuksemburgas pritaria bendrovės „Amazon“ pastaboms ir išvadoms bei pažymi, kad bendrovės „LuxSCS“ IN teisių perleidimo sutartyje vertinamas tik pats nematerialusis turtas, kuris atskirtas nuo viso kito turto, funkcijų ir rizikos, susijusios su „Amazon“ veikla.

                  (313)

                  Anot Liuksemburgo, atlikęs analizę JAV mokesčių teismas nustatė, kad [4,5–5] proc. bendrosios prekių apyvartos (BPA) būtų tinkamas autorinio atlyginimo už nematerialųjį turtą, naudojamą „Amazon“ veiklai Europoje vykdyti, įprastomis rinkos sąlygomis dydis, nustatytas pagal tinkamiausius orientyrus.

                  (314)

                  Liuksemburgas pažymi, kad bendrovė „LuxSCS“ gavo autorinį atlyginimą iš bendrovės „LuxOpCo“, sudarantį [3–3,5] proc. BPA, kuris buvo mažesnis nei JAV mokesčių teismo nustatytas autorinio atlyginimo įprastomis rinkos sąlygomis dydis. Todėl, jeigu būtų taikomas JAV mokesčių teismo dydis, bendrovė „LuxOpCo“ būtų skolinga autorinį atlyginimą bendrovei „LuxSCS“ ir jos apmokestinamosios pajamos Liuksemburge būtų mažesnės.

                  (315)

                  Todėl Liuksemburgas mano, kad bendrovės „LuxOpCo“ mokesčių bazė nebuvo netinkamai sumažinta, kaip teigia Komisija savo sprendime pradėti procedūrą, todėl ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ nebuvo suteiktas atrankusis pranašumas.

            5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

      5.1.   „AMAZON“ PASTABOS

      5.1.1.   „AMAZON“ PASTABOS DĖL ĮTARIAMŲ TEISINIŲ KLAIDŲ

                  (316)

                  Bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad Komisijos sprendime pradėti procedūrą buvo neteisingai nustatyta bazinė sistema ir nebuvo įrodytas priemonės atrankumas. „Amazon“ teigimu, ginčijimą mokesčių sprendimą reikėtų peržiūrėti pagal konkrečią nacionalinės teisės nuostatą ir (arba) administracinę praktiką, o ne įmonių apmokestinimo sistemą apskritai (320). Todėl teisinga ginčijamo mokesčių sprendimo vertinimo bazinė sistema yra LIR 164 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnyje nustatytas įprastų rinkos sąlygų principas ir atitinkama nagrinėjamų nuostatų taikymo administracinė praktika (321).

                  (317)

                  Bendrovės „Amazon“ teigimu, abejonių dėl valstybės pagalbos galėtų kilti tik tuo atveju, jeigu ginčijamu mokesčių sprendimu būtų nukrypstama nuo Liuksemburgui būdingo įprastų rinkos sąlygų principo aiškinimo ir taikymo. Bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad iš Tarptautinės tiriančiųjų žurnalistų asociacijos duomenų bazėje „LuxLeaks“ nustatyto likutinio pelno padalijimo metodo populiarumo matyti, jog ginčijamu mokesčių sprendimu nebuvo nukrypta nuo Liuksemburgo mokesčių administratoriaus administracinės praktikos (322).

                  (318)

                  Be to, bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad Komisija neįrodė priemonės atrankumo ir nurodė bylas, kuriose buvo įvardytos neatrankių priemonių savybės (323).

            5.1.2.   BENDROVĖS „AMAZON“ PASTABOS DĖL SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ PAREIKŠTŲ ABEJONIŲ

                  (319)

                  Bendrovės „Amazon“ pastabos dėl sprendime pradėti procedūrą pareikštų abejonių didžiąja dalimi sutampa su Liuksemburgo pastabomis, nes bendrovė taip pat tvirtino, kad prie prašymo priimti sprendimą buvo pridėta sandorių kainodaros ataskaita ir kad tas prašymas buvo kruopščiai nagrinėjamas.

                  (320)

                  Bendrovė „Amazon“ taip pat tvirtino, kad pasirinktas sandorių kainodaros metodas (likutinio pelno padalijimo metodas) atitinka ne tik EBPO SK gaires, bet ir Liuksemburgo sandorių kainodaros taisykles ir administracinę praktiką (324). Bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad nematerialųjį turtą, kuriuo bendrovė „LuxSCS“ leido naudotis bendrovei „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį, sudarė intelektinės nuosavybės, nuosavybės teisių ir bet kurio kito nematerialiojo turto, nuosavybės teise priklausančio ir sukurto bendrovės „LuxSCS“ pagal susitarimą su „Amazon“ susijusiomis įmonėmis arba licencijuojamo iš „Amazon“ susijusių įmonių ar kitaip su bendrove „LuxSCS“ susijusių įmonių, visuma (325). Bendrovė paaiškino, kuo skyrėsi bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ funkcijos, ir tvirtino, kad, kadangi „LuxOpCo“ yra valdymo bendrovė, kuriai nuosavybės teise nepriklauso jokie unikalūs ištekliai, o bendrovei „LuxSCS“ nuosavybės teise priklauso, ji išlaiko ir plėtoja unikalius ir sunkiai įvertinamus pagrindinius vertės kūrimo elementus, šiuose santykiuose bendrovė „LuxOpCo“ yra mažiausiai sudėtinga įmonė. Todėl, taikant likutinio pelno padalijimo metodą, pirmame etape taikomas SGMM, kad būtų galima nustatyti neunikalių bendrovės „LuxOpCo“, kuri yra laikoma vertinama šalimi, indėlių grąžą. Vėliau visas likutinis pelnas skiriamas bendrovei „LuxSCS“, nes jos indėlis yra būtinas Europoje vykdomai veiklai (326).

                  (321)

                  Bendrovė „Amazon“ taip pat teigė, kad bendrovės „LuxSCS“ indėlį, už kurį jai mokamas atlygis pagal ginčijamame mokesčių sprendime patvirtintą sandorių kainodaros tvarką, sudaro ne tik nematerialiojo turto sublicencijavimas, bet ir rizikos, susijusios su bendrovės „LuxOpCo“ veikla, prisiėmimas (327). Turėdama nematerialųjį turtą ir finansuodama jo plėtojimą, bendrovė „LuxSCS“ prisiėmė didelę riziką, nes pagal SPS turėjo atlikti įmokas. Rizika, kurią prisiima bendrovė „LuxSCS“, atsiranda dėl netikrumo, būdingo MTTP finansavimui. Jeigu vykdant MTTP veiklą nesukuriamas materialusis turtas, kurį būtų galima sėkmingai eksploatuoti, SPS šalys būtų patyrusios didelių nuostolių. Bendrovė „LuxSCS“ turi galimybę kontroliuoti su nematerialiuoju turtu susijusią veiklos riziką, nes bendrovė „LuxSCS“ nematerialųjį turtą kontroliuoja ir plėtoja dalyvaudama SPS. Todėl bendrovei „LuxSCS“ nebūtina turėti nuosavų darbuotojų. Be to, jeigu bendrovė „LuxOpCo“ patirtų nuostolių, nematerialųjį turtą būtų galima licencijuoti kitai bendrovei, todėl nematerialiojo turto eksploatavimo kontrolė priklauso bendrovei „LuxSCS“. Galiausiai bendrovė „LuxSCS“, kaip itin vertingo nematerialiojo turto savininkė, yra finansiškai pajėgi padengti nuostolius pasireiškus atitinkamai rizikai. Bendrovė „LuxSCS“ taip pat galėtų pasinaudoti numatomo gautino autorinio atlygio pinigų srautu finansuodama būsimas investicijas, skirtas nematerialiajam turtui išlaikyti ir atnaujinti.

                  (322)

                  Bendrovė „Amazon“ taip pat tvirtino, kad taikant PKLR metodą nustatyto dydžio autoriniam atlyginimui nustatyti būtų gauti nestabilesni rezultatai ir galėtų atsirasti bendrovės „LuxOpCo“ nuostolių rizika, todėl šio metodo buvo atsisakyta. Bet kuriuo atveju Liuksemburgo mokesčių administratorius turėjo pradėti sandorių kainodaros analizę remdamasis mokesčių mokėtojo pasirinkta metodika.

                  (323)

                  Bendrovė „Amazon“ priminė, kad taikant bet kurį sandorių kainodaros metodą paprastai gaunamas duomenų, kurie yra vienodai patikimi, intervalas. Sandorių kainodara nėra tikslusis mokslas, o atlikus bet kurią sandorių kainodaros analizę bus neišvengiamai gautas rezultatų įprastomis rinkos sąlygomis intervalas bei išvada dėl vienos iš kainų įprastomis rinkos sąlygomis, o ne vienintelės kainos įprastomis rinkos sąlygomis. Be to, remdamasi EBPO SK gairėmis, bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad sandorių kainodara taikoma remiantis profesine nuomone. Todėl, norint turėti valdomą įmonių mokesčių sistemą, reikia tam tikros diskrecijos.

                  (324)

                  Bendrovė „Amazon“ pateikė valdymo paslaugų ex post tyrimą, kurį ji užsakė 2014 m. ir kurį atliekant buvo lyginamos Europos įmonės, vykdančios į „Amazon“ įmonių valdymo paslaugą panašią veiklą (toliau – 2014 m. tyrimas) (328). 2014 m. tyrimo metu buvo atlikta panašių įmonių, kurios daugiausia vykdo pagrindinės buveinės veiklą ir teikia valdymo konsultacijas, paieška. Atlikus panašių bendrovių paiešką duomenų bazėje „Amadeus“ pagal atrankos kriterijus, susijusius su geografiniu regionu (329), bendrovės savarankiškumu ir nepakankamais finansiniais duomenimis, bei paiešką pagal reikšminius žodžius įmonių aprašymuose (330), buvo nustatyta vienuolika įmonių (331), kurias mokesčių konsultantas laikė pakankamai panašiomis į bendrovę „LuxOpCo“. Atlikus pasirinktų įmonių 2010–2012 m. finansinių duomenų analizę gautas pelno dydžio rodiklio, kuris apibrėžiamas kaip veiklos pajamų (332) ir bendrų sąnaudų santykis, kvartilių intervalas sudarė 1,8–12,0 %, o mediana buvo lygi 7,0 % Bendrovė „Amazon“ mano, kad 2014 m. tyrimas patvirtina bendrovės „LuxOpCo“ atlygio, kuris buvo patvirtintas ginčijamu mokesčių sprendimu, įprastų rinkos sąlygų pobūdį, nes bendrovės „LuxOpCo“ pelno dydis, nustatytas kaip veiklos sąnaudų, patirtų tik Liuksemburge, procentinė dalis, nagrinėjamu laikotarpiu išliko šiame intervale (333).

                  (325)

                  Be to, bendrovė „Amazon“ gynė ginčijamo mokesčių sprendimo galiojimo terminą. Siekdama pagrįsti argumentą, kad atlikus sprendimo peržiūrą po 2008 m. finansų krizės būtų greičiausiai sumažintas bendrovės „LuxOpCo“ atlygis, bendrovė „Amazon“ pateikė ex post sandorių kainodaros ataskaitą, kurią buvo užsakiusi 2012 m. (toliau – 2012 m. ex post SK ataskaita) (334) ir kurioje buvo pateikti bendrovių, kurios buvo naudojamos lyginamajai paieškai, nurodytai SK ataskaitoje, finansiniai rezultatai. Iš pirminio panašių bendrovių sąrašo, kuris buvo naudojamas SK ataskaitoje, trys nutraukė veiklą vėlesniais metais, o dar trys nebuvo laikomos panašiomis arba buvo pateikusios nepakankamai duomenų. Buvo sudaryti du nauji bendrovių rinkiniai: vienas grindžiamas 2004–2006 m. duomenimis, kitas – 2008–2010 m. Atlikus skirtingų finansinių metų analizę buvo apskaičiuota, kad sąnaudų grąžos (kuri apibrėžta kaip veiklos pelno ir bendrų sąnaudų santykis) apatinis kvartilis svyruoja nuo 1,1 % iki 4,2 %; mediana – nuo 3,1 % iki 5,5 % ir viršutinis kvartilis – nuo 4,6 % iki 8,5 % Remdamasi šiais rezultatais, bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad per visą nagrinėjamą laikotarpį bendrovės „LuxOpCo“ atlygis išliko įprastų rinkos sąlygų intervale.

                  (326)

                  Galiausiai bendrovė „Amazon“ teigė, kad net ir tuo atveju, jeigu Komisija nuspręstų, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra valstybės pagalba, ji neturėtų teisinio pagrindo įtariamai pagalbai išieškoti iš bendrovės „Amazon“. Pirma, bendrovė „Amazon“ mano, kad toks išieškojimas reikštų nevienodą apmokestinimą, nes „Amazon“ būtų vienintelė įmonė, grąžinanti įtariamą neteisėtą pagalbą, nors, pasak „Amazon“, toks pats apmokestinimas buvo taikomas daugeliui mokesčių mokėtojų pagal Liuksemburgo apmokestinimo tvarką. Antra, bendrovė „Amazon“ teigia, kad ji teisėtai tikėjosi, jog ginčijamas mokesčių sprendimas yra teisėtas ir ji gali juo remtis. Visų pirma, bendrovė „Amazon“ negalėjo numatyti, kad Komisija, laikydamasi precedento neturinčio ir naujoviško požiūrio (335), ginčijamą mokesčių sprendimą prilygins valstybės pagalbai. Galiausiai bendrovė „Amazon“ pažymi, kad yra suėjęs tariamos pagalbos dešimties metų senaties terminas. Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra atskira priemonė. Todėl diena, kurią buvo priimtas teisiškai privalomas aktas, kuriuo nacionalinės institucijos įsipareigojo teikti pagalbą, turi lemiamą reikšmę nustatant jos suteikimo dieną. Bendrovės „Amazon“ teigimu, ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas 2003 m. lapkričio 6 d., todėl, kadangi nuo pagalbos suteikimo dienos iki dienos, kurią Komisija pateikė savo pirmą 2014 m. birželio 24 d. prašymą pateikti informaciją, praėjo daugiau nei 10 metų, Komisija neturi teisės reikalauti išieškojimo.

            5.2.   EPICENTER

                  (327)

                  EPICENTER (336) manė, kad sprendime pradėti procedūrą nebuvo atsižvelgta į atitinkamą veiksmų laisvę, kuri būdinga sandorių kainodaros praktikai. EPICENTER manė, kad Komisija viršijo savo teisinius įgaliojimus tiesioginio apmokestinimo bylose taikyti valstybės pagalbos taisykles siekiant kovoti su žalinga mokesčių konkurencija. Šiuo požiūriu tai pakenks pačiam teisinio ir reguliavimo tikrumo poreikiui. EPICENTER tvirtinimu, Komisijos funkcija turėtų būti ne nustatyti pageidaujamą požiūrį, o užtikrinti, kad atskiri mokesčių sprendimai neprieštarautų atitinkamoms EBPO ar nacionalinėms gairėms. Todėl bet kurio susitarimo atrankumo vertinimo kriterijus yra bendras kiekvienoje valstybėje narėje taikomas reglamentavimas.

            5.3.   ASOCIACIJA „COMPUTER & COMMUNICATIONS INDUSTRY ASSOCIATION“

                  (328)

                  Kadangi asociacija yra veiksmingos valstybės pagalbos kontrolės šalininkė, ji manė, kad vykstantiems tyrimams pasirenkami politiškai patogūs taikiniai. Asociacija manė, kad valstybės pagalbos taisyklių taikymas šioje byloje prisidės prie teisinio ir verslo netikrumo Europoje. Asociacija išreiškė susirūpinimą dėl apdairaus nepriklausomo rinkos dalyvio kriterijaus taikymo ir reikalauja, kad vertinant atrankumą būtų griežtai taikomos nacionalinės sandorių kainodaros taisyklės. Be to, asociacija tvirtino, kad taikant įprastų rinkos sąlygų principą dažniausia nustatoma ne viena kaina įprastomis rinkos sąlygomis, o įprastų rinkos sąlygų intervalas.

            5.4.   BENDROVĖ ATOZ

                  (329)

                  Pagrindinis bendrovės ATOZ argumentas yra susijęs su Komisijos vertinimo teisiniu pagrindu. Bendrovės ATOZ teigimu, tuo metu, kai buvo patvirtintas mokesčių sprendimas, Liuksemburgo mokesčių įstatymuose nebuvo jokių nuostatų dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo. Todėl bendrovė ATOZ tvirtino, kad nėra teisinga manyti, jog tuo metu EBPO sandorių kainodaros taisyklės buvo įtrauktos į Liuksemburgo teisės aktus. Bendrovė ATOZ mano, kad Komisijos požiūris paskatins, be kita ko, teisinį netikrumą tarp tarptautinių bendrovių.

            5.5.   LIUKSEMBURGO PRAMONININKŲ FEDERACIJA „FEDIL“

                  (330)

                  Federacijos „Fedil“ vertinimu, valstybės pagalbos tyrimai gali sumažinti teisinį tikrumą, kad mokesčių sprendimai yra skirti mokesčių mokėtojams patikinti. Federacijos „Fedil“ nuomone, priemonė turėtų būti vertinama remiantis tuometiniais Liuksemburgo teisės aktais ir administracine praktika, kuri nenumatė bendros nuorodos į EBPO SK gaires. Federacija „Fedil“ tvirtino, kad Komisija laikosi požiūrio, kad sandorių kainodara yra vienintelis teisingas atsakymas, todėl bendrovės iš anksto negali užsitikrinti teisinio tikrumo.

            5.6.   ORGANIZACIJA „OXFAM“

                  (331)

                  „Oxfam“ išreiškė pritarimą Komisijos tyrimui ragindama Komisiją didinti savo tyrimo pajėgumus dar ir dėl to, kad galbūt turi geresnių galimybių nei nacionalinės institucijos struktūriškai įvertinti valstybių narių mokesčių sprendimų praktiką. Organizacija ragino Komisiją užtikrinti, kad būtų imtasi tinkamų sankcijų tais atvejais, kai patvirtinama, kad esama atrankiojo pranašumo, ir tam, kad žalinga mokesčių praktika būtų greitai panaikinta.

            5.7.   ASOCIACIJA „THE BOOKSELLERS ASSOCIATION OF THE UNITED KINGDOM & IRELAND LTD.“

                  (332)

                  Asociacijos BA teigimu, bendrovės „Amazon“ apmokestinimo tvarka Liuksemburge suteikia nesąžiningą pranašumą, kuriuo negali pasinaudoti nepriklausomi knygų platintojai Jungtinėje Karalystėje. Asociacija pažymėjo, kad bendrovė „Amazon“, nukreipdama visą pardavimą Europoje per savo centrinę būstinę Liuksemburge, gerokai susimažina mokesčių naštą tiek PVM, tiek pelno mokesčio atžvilgiu. Todėl asociacija ragina Komisiją skųsti šiuos mokesčių susitarimus, kurie iškraipo sąžiningą konkurenciją.

            5.8.   EUROPOS IR TARPTAUTINĖ KNYGŲ PLATINTOJŲ FEDERACIJA, SINDIKATAS „LE SYNDICAT DE LA LIBRAIRIE FRANÇAISE“, EUROPOS LEIDĖJŲ FEDERACIJA IR SINDIKATAS „LE SYNDICAT DES DISTRIBUTEURS DE LOISIRS CULTURELS“

                  (333)

                  EIBF pasisako už vienos sąlygas visiems knygų mažmenininkams, todėl palankiai vertina Komisijos tyrimą dėl bendrovės „Amazon“ mokesčių praktikos. EIBF pakartoja, kad federacija remia laisvą ir atvirą rinką, kuri yra naudinga vartotojams.

                  (334)

                  Organizacijos SLF, FEP ir SDLC išreiškė pritarimą EIBF pastaboms dėl sprendimo pradėti procedūrą.

            5.9.   AUSTRIJOS DARBO RŪMAI „BUNDESARBEITSKAMMER“

                  (335)

                  Austrijos darbo rūmai „Bundesarbeitskammer“ pritaria Komisijos argumentams, išdėstytiems sprendime pradėti procedūrą, ir tvirtina, kad tokie susitarimai ir teisinės struktūros apskritai mažina visame pasaulyje mokamų mokesčių dydį.

            6.   BENDROVĖS X PATEIKTA INFORMACIJA

                  (336)

                  Bendrovė X, kuri yra „Amazon“ konkurentė ir vykdo mažmeninės prekybos internetu veiklą ES rinkoje bei pageidauja, kad jos tapatybė nebūtų atskleista, pateikė Komisijai rinkos informaciją, susijusią su tyrimu.

                  (337)

                  Bendrovės X teigimu, santykinė skirtingų sąnaudų pozicijų svarba vykdant mažmeninės prekybos internetu veiklą yra tokia: 50 % tenka klientų pasitenkinimui, 30 % – technologijoms ir 20 %– fizinei struktūrai ir logistikai. Nors patikima IT platforma yra labai svarbi pirmajame e. prekybos veiklos etape, pagrindiniai sėkmingos ir ilgalaikės mažmeninės prekybos internetu veiklos veiksniai yra klientai ir rinkodara. Taigi pagrindinės priemonės, užtikrinančios augimą šioje rinkoje, yra patikima klientų duomenų bazė ir finansinis pajėgumas daug lėšų investuoti į rinkodarą. Šių veiksnių derinys leidžia pasiekti masto efektą, kuris yra būtinas norint kompensuoti reikšmingą pastoviųjų sąnaudų struktūrą, kuri reikalinga mažmeninės prekybos internetu veiklai.

                  (338)

                  Bendrovės X teigimu, internetu prekiaujančio mažmenininko investicijos į technologijas sudaro maždaug 4–5 % apyvartos, kai veiklą reikia išlaikyti, ir 5–8 %, kai rinkos dalyvis yra inovacijų diegimo etape. Bendrovė „Amazon“ naudojasi turimomis technologijomis, kurios jai suteikė pranašumą prieš konkurentus Europoje. Technologijos yra nuolat tobulinamos ir derinamos prie klientų poreikių. Bendrovė „Amazon“ labai daug investavo į technologijas. Būtent šios didelės investicijos bendrovei leido plėtoti savo platformą, kuri šiandien suteikia sunkiai prilygstamą konkurencinį pranašumą. Bendrovė X iš viso yra investavusi 30–35 mln. EUR į savo platformos plėtojimą. Tačiau bendrovė savo nacionalinėje rinkoje yra mažesnė nei „Amazon“; dydžio skirtumas yra maždaug 1 prie 6.

                  (339)

                  Nors bendrovės „Amazon“ investicijos į logistiką bendrovės X nacionalinėje rinkoje yra didelės, jos gebėjimas atlikti labai dideles investicijas į rinkodarą, pavyzdžiui, siūlyti nemokamą siuntimą, ir mažinti produktų kainas prisideda gerokai daugiau prie „Amazon“ sėkmės.

                  (340)

                  Jeigu įmonės nori pasiekti tam tikrą mastą ir konkuruoti vykdant e. prekybos veiklą, jos turėtų plėtoti tiesioginį kanalą, kad galėtų turėti klientų bazę, kuri reikalinga didinant rinkos dalį ir konkuruojant toje veiklos srityje. Visiška priklausomybė nuo bendrovės „Amazon“ yra nesuderinama su įmonės, ketinančios tapti e. prekybos sektoriaus lydere, strategija. Tačiau, norint konkuruoti su bendrove „Amazon“, reikia didelių investicijų į klientų bazės sukūrimą ir daugeliu atveju atitinkamų technologijų ir procesų.

                  (341)

                  Mažiesiems mažmenininkams (pardavėjams), kurie produktus parduoda „Amazon“ trečiųjų šalių platformoje „Marketplace“, nepriklauso kliento asmens ir (arba) sandorio duomenys pagal jų sandorius dėl bendrovės „Amazon“ sutarčių sąlygų. „Amazon“ priklauso duomenys apie klientus ir bendrovė juos renka. Visų pirma, pardavėjams draudžiama vilioti klientus naujais pasiūlymais ar reklaminėmis akcijomis (pavyzdžiui, informaciniais biuleteniais).

                  (342)

                  Nors tai ne visada būtina, daugumai mažmenininkų, norinčių sustiprinti savo pozicijas ir sukurti unikalią vertę, reikia daug investuoti į technologijas ir veiklos procesus. Vietoje to jie galėtų pasinaudoti „Amazon“ platforma, tačiau jiems nepriklausytų vertingas vertės grandinės segmentas ir jie priklausytų nuo tiesioginio konkurento.

                  (343)

                  Vykdant e. prekybos veiklą, daug lėšų reikia investuoti į rinkodarą. E. prekybos įmonės paprastai į rinkodarą investuoja maždaug 30–35 % savo bendrojo pelno, priklausomai nuo masto, kurį jos galėtų pasiekti rinkoje (akivaizdu, kad kuo daugiau išauga įmonė, tuo mažesnę procentinę dalį jai reikia skirti rinkodarai). Pasirinkus agresyvesnę rinkodaros strategiją, reikia investuoti 2–3 kartus daugiau ir bendrovė patiria didelių nuostolių, todėl jai reikalinga didelė finansinė parama. „Amazon Prime“ yra viena iš pagrindinių bendrovės „Amazon“ rinkodaros priemonių. Vykdant šią prekybos programą daugumai prekių, įsigytų per „Amazon“, siūlomas nemokamas siuntimas.

            7.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ IR BENDROVĖS X PATEIKTOS INFORMACIJOS

      7.1.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

                  (344)

                  2015 m. balandžio 20 d. raštu Liuksemburgas išreiškė pritarimą „Amazon“, FEDIL, CCIA, ATOZ ir EPICENTER pateiktoms pastaboms, tačiau manė, kad kitos pastabos, pateiktos priėmus sprendimą pradėti procedūrą, bylai nėra aktualios.

                  (345)

                  Visų pirma, Liuksemburgas nurodė, kad „Oxfam“ pastabos nebuvo susijusios su bendrovės „Amazon“ byla ir buvo suformuluotos plačiąja prasme. Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad asociacija BA pateikė pastabas ne dėl sprendime pradėti procedūrą pateiktos informacijos, o dėl klausimų, kurie nėra nagrinėjami atliekant šį tyrimą. Liuksemburgas nemano, kad EIBF ir jos narių pastabos suteikė naujos svarbios informacijos šioje byloje. Galiausiai Liuksemburgas manė, kad darbo rūmų „Bundesarbeitskammer“ pastabos buvo nepagrįstos ir netikslios.

            7.2.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL BENDROVĖS X PATEIKTOS MEDŽIAGOS

                  (346)

                  2016 m. gegužės 2 d. Liuksemburgas pateikė pastabas dėl bendrovės X pateiktos medžiagos. Liuksemburgas pareiškė, kad bendrovė „Amazon“, kuri yra rinkos dalyvė, gali geriau pakomentuoti bendrovės X pateiktą medžiagą. Todėl Liuksemburgas pasidalijo nekonfidencialia bendrovės X pateiktos medžiagos versija su bendrove „Amazon“ ir mano, kad bendrovė pateiks savo pastabas.

            8.   KITA „AMAZON“ PATEIKTA MEDŽIAGA

      8.1.   PATEIKTA MEDŽIAGA DĖL „LUXSCS“ IR „LUXOPCO“ ATLYGIO ATITIKIMO ĮPRASTŲ RINKOS SĄLYGŲ PRINCIPUI

                  (347)

                  2016 m. sausio 18 d. medžiagoje bendrovė „Amazon“ pateikė papildomą informaciją, patvirtinančią, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintas bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ atlygis atitinka įprastų rinkos sąlygų principą.

                  (348)

                  Pirma, dėl sandorių kainodaros metodo, kurį taikant buvo nustatytas bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ atlygis, „Amazon“ paaiškino, kad likutinio pelno padalijimo metodas buvo pasirinktas dėl to, kad nepavyko rasti nė vieno pakankamai patikimo panašaus nekontroliuojamo sandorio, kad būtų galima taikyti PKLR metodą. Jeigu būtų taikytas mažiau patikimas PKLR metodas, būtų buvęs nustatytas didesnis metinis autorinis atlyginimas. Bendrovė „Amazon“ taip pat paaiškino, kad pirmame likutinio pelno padalijimo metodo etape SK ataskaitoje buvo taikomas SGMM siekiant nustatyti bendrovės „LuxOpCo“, kaip vertinamos šalies, atlygį įprastomis rinkos sąlygomis. Bendrovė „LuxOpCo“ buvo pasirinkta vertinimui dėl to, kad „LuxOpCo“ atlieka neunikalias funkcijas, kitaip nei bendrovė „LuxSCS“, kuriai nuosavybės teise priklauso unikalūs pagrindiniai veiklos Europoje vertę didinantys veiksniai. Antrame likutinio pelno padalijimo metodo etape likutinis pelnas arba nuostolis yra paskirstomas šalims proporcingai jų funkcijoms ir rizikai. Logiška, kad kuo unikalesnės šalies funkcijos ir rizika, tuo didesnį atlygį ji gali gauti pagal likutinio pelno padalijimo metodą. SK ataskaitoje likutinis pelnas buvo paskirtas bendrovei „LuxSCS“ atsižvelgiant į jos unikalias funkcijas ir dideles rizikas, palyginti su bendrove „LuxOpCo“.

                  (349)

                  Antra, dėl sandorių kainodaros metodikos ekonominio pagrindimo bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad bendrovė „LuxSCS“ nori paskatinti rangovus veikti taip, kad jie prisidėtų prie „Amazon“ pasaulinės strategijos sėkmės. Todėl, bendrovei „Amazon“ sudarius licencijos sutartį su trečiąja šalimi, būtų racionalu ir būtina suteikti licenciatui galimybę ir paskatas atlikti visas būtinas investicijas ir taip pat užtikrinti tinkamas paskatas licenciatui laikytis „Amazon“ asortimento didinimo ir geriausių kainų strategijos.

                  (350)

                  Bendrovės „Amazon“ teigimu, autorinio atlyginimo metodika užtikrina pelningą bendrovės „LuxOpCo“ veiklą ir nekelia nuostolingumo grėsmės. Tokia grėsmė buvo reali, nes tuo metu, kai buvo pateiktas prašymas priimti ginčijamą mokesčių sprendimą, mažmeninės prekybos internetu rinka dar nebuvo susiformavusi, internetu prekiaujantys mažmenininkai veikė nuostolingai, o bendrovė „LuxOpCo“ vykdė veiklą rinkoje, kuriai buvo būdinga didelė konkurencija ir mažas pelningumas. Šiuo atžvilgiu licenciatui mokama grąža, kuri nustatoma jo sąnaudų pagrindu, skatina augimą, o ne trumpalaikio pelno siekimą.

                  (351)

                  Bendrovės „LuxSCS“ atlygio struktūra buvo nustatyta prognozuojant Europoje vykdomos veiklos nestabilumą. Jeigu būtų susitarta dėl autorinio atlyginimo, skaičiuojamo kaip nustatyta apyvartos procentinė dalis, bendrovė „LuxOpCo“ keletą metų būtų veikusi nuostolingai (337). Bendrovė „Amazon“ šiuo atžvilgiu nurodė autorinio atlyginimo dydį, apskaičiuotą SK ataskaitoje (338). Pasak „Amazon“, dėl to būtų kilusi grėsmė bendrovės „LuxOpCo“ gebėjimui dirbti pelningai ilgalaikėje perspektyvoje. „Amazon“ taip pat pažymėjo, kad bendrovė „LuxOpCo“ nėra finansiškai pajėgi padengti tokius nuostolius (339).

                  (352)

                  Trečia, susipažinusi su Liuksemburgo pateikta SK ataskaita po sprendimo pradėti procedūrą priėmimo, dėl pasirinkto pelno dydžio rodiklio Komisija paprašė Liuksemburgo ir bendrovės „Amazon“ paaiškinti, ar pelno dydis, taikomas nustatant bendrovės „LuxOpCo“ atlygį įprastomis rinkos sąlygomis, buvo skaičiuojamas pagal prekių savikainą ir veiklos sąnaudas, kaip paaiškinta SK ataskaitoje aprašant finansinę analizę, ar pagal metinę grynąją apyvartą (340). Bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad grąža, kurią gavo bendrovė „LuxOpCo“ buvo grindžiama pelno dydžiu, sudarančiu [4–6] proc. veiklos sąnaudų, išskyrus PPS (341). Bendrovė „Amazon“ patvirtino, kad sandorių kainodaros ataskaitoje nurodytas 2,3–6,7 % intervalas ir 4,3 % mediana apėmė panašių bendrovių PPS. Nuoroda į metinių grynųjų pajamų procentinę dalį buvo įtraukta į lentelę, kurioje buvo pateikti palyginimo rezultatai, siekiant atkreipti dėmesį, kad nurodyti dydžiai yra svertinis vidurkis, kuris priklauso nuo metinės atitinkamų metų apyvartos.

                  (353)

                  Dėl PPS neįtraukimo į bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudų bazę „Amazon“ paaiškino, kad panašių bendrovių PPS buvo nedidelė, o bendrovės „LuxOpCo“ PPS turėjo būti didelė. Jeigu ji būtų buvusi įskaičiuota į pelno dydį, tai būtų iškraipę rezultatą (342). Bet kuriuo atveju, bendrovės „Amazon“ teigimu, jeigu PPS nebūtų įtrauktos apskaičiuojant panašių įmonių, nustatytų SK ataskaitoje, pelno dydžio rodiklį, nustatytas intervalas būtų 3,7–7,6 %, o mediana – 4,9 % Bendrovė „Amazon“ pateikė lentelę, į kurią įtrauktos septynios SK ataskaitoje nurodytos bendrovės, kurių pelno dydis, taikomas veiklos sąnaudoms, buvo papildomai apskaičiuotas neatsižvelgiant į PPS. Buvo pateikti tik penkių iš septynių bendrovių duomenys. Keturių iš penkių bendrovių, kurių duomenys buvo pateikti, veiklos sąnaudų pelno dydis nebuvo gerokai didesnis už bendrų sąnaudų pelno dydį (343), o vienos bendrovės veiklos sąnaudų pelno dydis buvo maždaug penkis kartus didesnis nei bendrų sąnaudų pelno dydis (344). Todėl SK ataskaitoje bendrovės „Amazon“ pateiktoms finansinėms prognozėms buvo taikomas [4–6] proc. pelno dydis siekiant nustatyti atitinkamą įprastą bendrovės „LuxOpCo“ grąžą. Bendrovės „LuxOpCo“ grąža buvo apskaičiuota „LuxOpCo“ veiklos sąnaudas padauginus iš išlaidų, kurias turėtų patirti susijusios įmonės Europoje, tačiau ė skaičiavimo bazę nebuvo įtraukta PPS (žr. šio sprendimo 2 lentelę, kurioje pateiktas šis SK ataskaitoje nurodytas skaičiavimas (345)).

                  (354)

                  Galiausiai Komisija pažymėjo, kad SK ataskaitoje nėra jokios nuorodos į apatinės ir viršutinės ribos mechanizmą, kuris aprašytas prašyme priimti sprendimą. Komisijai paklausus apie šią trūkstamą informaciją 2015 m. spalio 28 d. susitikime, bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad taikant apatinę ir viršutinę ribą bendrovės „LuxOpCo“ atlygis išliko įprastų rinkos sąlygų intervale. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės „LuxOpCo“ pelno dydis vidutiniškai sudarė [3,5–4] proc. ir kiekvienais metais buvo 2,3–6,7 % kvartilių intervale (346). Šiame susitikime bendrovė „Amazon“ taip pat pažymėjo, kad taikant vienos technologijų PKLR metodą būtų gauti neobjektyvūs ir nestabilūs rezultatai.

            8.2.   ATSILIEPIMAS DĖL BENDROVĖS X PATEIKTOS INFORMACIJOS

                  (355)

                  Bendrovė „Amazon“ abejoja, ar bendrovė X yra iš tiesų panaši į bendrovę „LuxOpCo“. Be to, bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad į bendrovės X pateiktą informaciją neturėtų būti atsižvelgiama vertinant ginčijamą mokesčių sprendimą, nes tokia informacija nebuvo žinoma nei bendrovei „Amazon“, nei Liuksemburgo institucijoms tuo metu, kai buvo pateiktas prašymas priimti 2003 m. mokesčių sprendimą, arba pratęsiant jo galiojimą 2011 m.

                  (356)

                  Bet kuriuo atveju bendrovė „Amazon“ mano, kad bendrovės X pateikta informacija nepagrindžia išvados, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei LuxOpCo: buvo suteikta valstybės pagalba. Visų pirma, bendrovė „LuxOpCo“ pritaria bendrovei X, kad e. prekyba yra mažai pelninga veikla. Be nematerialiojo turto, licencijuojamo iš bendrovės „LuxSCS“, „LuxOpCo“ negalėtų išsilaikyti arba plėstis rinkoje.

                  (357)

                  Bendrovė „Amazon“ nurodo, kad jos verslo modelis grindžiamas technologinėmis naujovėmis – paieškos ir naršymo priemonėmis, užsakymų tvarkymu ir vykdymu, katalogo funkcijomis, klientų aptarnavimu ir duomenų tvarkymo ir analizės priemonėmis.

                  (358)

                  Bendrovė „Amazon“ mano, kad klientų duomenys, kuriuos bendrovė „LuxSCS“ licencijuoja bendrovei „LuxOpCo“, yra vienas pagrindinių rinkodaros elementų, o „Amazon“ programa „Prime“ apima gerokai daugiau nei nemokamas siuntimas, nes pagal ją teikiamos įvairiausios paslaugas ir ji grindžiama sudėtinga pagrindine technologija.

                  (359)

                  Bendrovė „Amazon“ mano, kad klientų pasitenkinimą labiausiai lemia technologijos ir klientų informacija, kurie priskiriami nematerialiajam turtui, kuriuo gali naudotis bendrovė „LuxOpCo“.

                  (360)

                  Klientų bazės ir prekės ženklo konsolidavimą ir plėtojimą lemia nematerialusis turtas. Bendrovė „Amazon“ mano, kad bendrovė X patvirtino, jog nematerialusis turtas, kuris yra nuolat plėtojamas ir tobulinamas, yra sėkmingos e. prekybos veiklos, kurią vykdo ir bendrovė „LuxOpCo“, garantas, o tai patvirtina bendrovės „LuxOpCo“ kaip vertinamos šalies pasirinkimą, nes „LuxSCS“ indėlis yra svarbesnis.

                  (361)

                  Bendrovė „Amazon“ mano, kad autorinio atlyginimo apskaičiavimo metodas, patvirtintas ginčijamu mokesčių sprendimu, užtikrina bendrovės „LuxOpCo“ ilgalaikį gyvybingumą, nes autorinis atlyginimas nėra per didelis ir leidžia bendrovei „LuxOpCo“ gauti sąnaudų grąžą. Be to, toks metodas skatina bendrovę „LuxOpCo“ kuri vertę naudojant nematerialųjį turtą ir kuo labiau plečiant verslą, didinant asortimentą ir užtikrinant geriausias kainas, o autorinio atlyginimo metodas skatina bendrovę „LuxSCS“ ilgalaikėje perspektyvoje toliau investuoti į nematerialųjį turtą.

                  (362)

                  Galiausiai bendrovė „Amazon“ daro išvadą, kad bendrovės X teiginiai, jog apyvartos dalys, kurios turėtų būti investuojamos į technologijas, sudaro 4–8 % e. prekybos bendrovės pajamų, patvirtina, kad iš bendrovės „LuxOpCo“ autorinio atlyginimo, mokamo bendrovei „LuxSCS“, kuris 2006–2014 m. vidutiniškai sudaro [5–10] proc. bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos, arba [3–3,5] proc. BPA, ir kuriam priskiriamas didelis nematerialiojo turto komplektas, matyti, kad bendrovės „LuxOpCo“ mokamą autorinį atlyginimą galima laikyti atitinkančiu įprastas rinkos sąlygas ir jis nėra akivaizdus nukrypimas nuo patikimo apytikrio rezultato, kuris būtų gautas rinkoje.

            8.3.   PATEIKTA MEDŽIAGA APIE „AMAZON“ TECHNOLOGIJOMIS GRINDŽIAMĄ E. MAŽMENINĖS PREKYBOS VEIKLĄ

                  (363)

                  Bendrovė „Amazon“ teigia, kad jos veiklos siekis yra būti „labiausiai į klientą orientuota bendrove pasaulyje, kurioje klientai gali rasti ir atrasti viską, ką norėtų pirkti internetu, ir ji stengiasi pasiūlyti savo klientams pačias mažiausias kainas. (347)“ Siekis pasiūlyti kuo didesnį produktų asortimentą mažiausiomis kainomis patogiausiu būdu yra bendrovės „Amazon“ veiklos pagrindas, o jo įgyvendinimas labai priklauso nuo technologijų.

                  (364)

                  Pasak bendrovės „Amazon“, ji yra „[…] technologijų bendrovė, kuri mažmeninę prekybą vertina kaip inžinerinę problemą“ (348), o technologijos ne tik užtikrina „Amazon“ ir jos klientų sąveiką, bet ir yra kiekvieno veiklos proceso pagrindas. „Amazon“ technologijos leidžia bendrovei siūlyti konkurencingas kainas, potencialiems klientams siūlo juos galinčias sudominti prekes, vykdo mokėjimus, tvarko atsargas ir siunčia produktus klientams. Dėl bendrovės „Amazon“ veiklos masto įmonei būtinas aukštas automatizavimo lygis, kad ji galėtų valdyti atsargas, kainodarą ir užsakymų tvarkymą. Bendrovė „Amazon“ negalėjo įdarbinti pakankamai asmenų, kurie nustatytų milijonų atskirų produktų kainas arba turimų atsargų lygį.

                  (365)

                  Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad jos e. prekybos veikla turi būti vykdoma nepertraukiamai ir operatyviai reaguojant į užklausas, kad būtų išvengta klientų nepasitenkinimo. Dėl nuolatinės bendrovės plėtros jos technologijų infrastruktūra turi būti kintama ir lanksti, todėl bendrovės „Amazon“ programinės įrangos architektūra yra orientuota į paslaugas. Bendrovės „Amazon“ veiklai reikalingos funkcijos yra plėtojamos kaip komponentiniai vienetai, kurie gali būti derinami siekiant sąveikos ir bendradarbiavimo. Tokia architektūra turi daug pranašumų, kaip antai galimybę atlikti individualų optimizavimą ir vykdyti tam tikros programinės įrangos priežiūrą. Tokia architektūra taip pat padeda pristatyti naujas paslaugas ir patobulinimus. Jeigu bendrovė „Amazon“ nustotų prižiūrėti ir atnaujinti savo pagrindines technologijas, klientai tą pastebėtų, nes pasikeistų e. pirkimo patirtis, kuri lemia „Amazon“ komercinę sėkmę, ir „Amazon“ veikla būtų nesėkminga.

                  (366)

                  Bendrovės „Amazon“ svetainės ir mobiliosios programėlės apima keletą funkcijų – kliento tapatybės informacijos gavimą ir išlaikymą, katalogo sukūrimą ir palaikymą, interneto ir mobiliųjų programėlių puslapių kūrimą ir demonstravimą, paiešką ir naršymą, užsakymų formavimą ir pateikimą, mokėjimų vykdymą, sąveiką su užsakymų vykdymo centrais, klientų atsiliepimus, personalizavimą ir bendruomenės funkcijas.

                  (367)

                  Kitos technologijų priemonės yra svetainių administravimo priemonės, sąrankos saugykla, svetainės eksploatavimo ir analizavimo priemonės, pardavėjų ir prekybininkų valdymo programinė įranga, atsargų valdymo programinė įranga, katalogo programinė įranga ir kainodaros programinė įranga. Dėl pastarųjų bendrovė „Amazon“ nurodo, kad 99 % kainų yra nustatoma automatizuotai, nors yra ir išimtinių rankinio kainų nustatymo atvejų. Visus neautomatizuotus kainų pakeitimus Europoje turi patvirtinti bendrovės „LuxOpCo“ kainų Europoje vadovas.

                  (368)

                  Bendrovė „Amazon“ taip pat turi rinkodaros programinę įrangą, kuria siekiama nukreipti srautą į jos svetaines, vidaus ir išorės rinkodaros metodus, kaip antai paieškos rinkodarą (bendradarbiaujant su paieškos sistemomis, pavyzdžiui, „Google“), paieškos sistemų optimizavimo priemones, mokamas paieškos reklamos priemones ir el. pašto rinkodaros priemones.

                  (369)

                  Be to, bendrovė turi užsakymų vykdymo programinę įrangą, pavyzdžiui, skirtą Europos užsakymų vykdymo tinklui, prekių surinkimo ir pakavimo programinę įrangą ir klientų aptarnavimo programinę įrangą.

                  (370)

                  Bendrovė „Amazon“ pati kuria savo e. mažmeninės prekybos veiklai svarbiausią programinę įrangą. „Amazon“ teigia, kad technologijų plėtojimo veiklą prižiūri JAV darbuotojų grupės. Visi svetainių ir programinės įrangos priemonių bandymai ir klaidų taisymas atliekamas JAV. Daugiau nei [60–65] proc. bendrovės [30 000–40 000] MTTP darbuotojų yra JAV. Iš [1 000–10 000] Europoje dirbančių MTTP darbuotojų [100–200] yra įsikūrę Liuksemburge.

                  (371)

                  Galiausiai bendrovė „Amazon“ teigia, kad kiekvienas tradicinės mažmeninės prekybos aspektas buvo iš naujo apsvarstytas, kad būtų veiksmingesnis, pigesnis ir labiau atitiktų klientų poreikius. Bendrovės „Amazon“ klientų patirtis, kuriama jos technologijų ir apsupta plačios e. prekybos aplinkos, leidžia „Amazon“ išskirti iš kitų konkurentų ir stiprina jos prekės ženklus. NET ir trumpas uždelsimas užsakant ar nedidelės užsakymų vykdymo problemos blogina klientų patirtį, kenkia „Amazon“ prekės ženklui ir mažina apyvartą, nes klientai nepateikia naujų užsakymų.

                  (372)

                  Bendrovė „Amazon“ nurodo, kad nuo 2005 m. sausio 1 d. jos nematerialiojo turto, susijusio su prekių ženklais, naudojimo trukmė buvo 10–15 metų. Skaičiuojama, kad nuo 2005 m. sausio 1 d. klientų duomenų bazės naudojimo trukmė buvo 6–10 metų, o technologijų – nuo dviejų iki penkerių metų.

            8.4.   PATEIKTA MEDŽIAGA APIE DIDELES GRĖSMES „AMAZON“ VEIKLAI EUROPOJE

                  (373)

                  2017 m. vasario 27 d. pateiktoje medžiagoje „Amazon“ nurodė, kad bendrovės veiklai Europoje kyla šios trys pagrindinės grėsmės:

                  (374)

                  Konkurencija: veiklos praradimas dėl konkurentų yra pagrindinė bendrovės „Amazon“ veiklos grėsmė, nes e. prekyba yra labai konkurencinga. Konkurenciją iš esmės skatina inovacijos, o jų nediegę konkurentai pasitraukė iš rinkos. Bendrovė „Amazon“ susiduria su skirtingu spaudimu ir konkurentais įvairiose rinkose, taip pat konkurencijai kyla pavojus dėl vietos specifikos.

                  (375)

                  Klientų palankumas naujiems produktams, paslaugoms ir technologijoms: bendrovės „Amazon“ augimas ir plėtra apimant naujas kategorijas ir geografinius regionus yra susiję su rizika, kad klientams nepatiks nauji pasiūlymai ar produktai. Analogiškai bendrovė „Amazon“ prisiima svetainių darbo sutrikimų, dėl kurių ji gali patirti didelių išlaidų, riziką.

                  (376)

                  Galiausiai vietos ekonominės ir politinės sąlygos bei teisinės sistemos pokyčiai yra laikomi rizika arba gali kelti pavojų „Amazon“ veiklai Europoje. Bendrovei „Amazon“ kyla didelių sunkumų dėl neaktyvaus naudojimosi internetu ir kredito kortelėmis, nes nėra galimybės kurti augančio verslo. „Amazon“ verslo modelis gali tapti neįgyvendinamu dėl valdžios reguliavimo.

            8.5.   2017 M. GEGUŽĖS 29 D.„AMAZON“ PATEIKTA MEDŽIAGA

                  (377)

                  2017 m. gegužės 29 d. bendrovė „Amazon“ JAV mokesčių teismo procese pateikė pareiškimą ir naujai užsakytą sandorių kainodaros ataskaitą.

                  (378)

                  Bendrovės „Amazon“ teigimu, JAV mokesčių teismo sprendimu, kuriame numatyta taikyti PKLR metodą, apskaičiuotas autorinis atlyginimas už nematerialųjį turtą įprastomis rinkos sąlygomis sudarė [4,5–5] proc. BPA (349).

                  (379)

                  Bendrovė „Amazon“ nurodė, kad visos JAV teismo proceso šalys pripažino, kad bendrovė „LuxSCS“ įsigijo teises į technologijas, prekės ženklus ir klientų informaciją. Todėl bendrovė „Amazon“ [4,5–5] proc. BPA autorinio atlyginimo dydį nurodo kaip atitinkamo autorinio užmokesčio įprastomis rinkos sąlygomis, kurį turėtų gauti bendrovė „LuxSCS“, orientyrą. Be to, bendrovės „Amazon“ teigimu, orientyras turėtų būti vertinamas kaip mažiausia riba, nes į šį autorinio atlyginimo dydį neįtrauktas prestižas ir nematerialiojo turto gerinimas pagal SPS po 2005–2006 m., kurį gavo bendrovė „LuxOpCo“.

                  (380)

                  Todėl bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad bendras autorinio atlyginimo dydis, kurį bendrovė „LuxSCS“ gavo per nagrinėjamą 2006–2014 m. laikotarpį, iš tiesų buvo mažesnis nei JAV mokesčių teismo nustatytas autorinio atlyginimo dydis, t. y. [3–3,5] proc. BPA. Todėl, remiantis bendrovės „Amazon“ pastabomis dėl JAV mokesčių teismo sprendimo, bendrovė „LuxSCS“ gavo per mažą autorinį atlyginimą iš bendrovės „LuxOpCo“, todėl „Amazon“ mano, kad 2003 m. mokesčių sprendimu negalėjo būti suteiktas jos pranašumas bendrovei „LuxOpCo“.

                  (381)

                  Bendrovė „Amazon“ laikėsi nuomonės, kad atliekant teisminį nagrinėjimą tikrinti faktai, įskaitant ekspertų išvadas, buvo išsamiai įvertinti vykstant JAV teismo procesui. JAV mokesčių teismo sprendimu buvo patvirtinta bendrovės „Amazon“ anksčiau pateikta informacija, visų pirma apie tai, kad technologijos yra viena iš pagrindinių „Amazon“ veiklos vertės didinimo priemonių, kuriai būtinos investicijos ir nuolatinės inovacijos, ir kad bendrovės „Amazon“ veiklos Europoje integravimas atitiko verslo poreikius, o nagrinėjamu laikotarpiu Europos e. prekybos aplinkai buvo būdinga didelė konkurencija ir mažas pelningumas.

                  (382)

                  Bendrovė „Amazon“ pavedė [konsultantui Nr. 1] parengti naują sandorių kainodaros ataskaitą siekdama patikrinti ex post, ar bendrovės „LuxOpCo“ autorinis atlyginimas, sumokėtas bendrovei „LuxSCS“ pagal ginčijamą sprendimą, atitiko įprastų rinkos sąlygų principą (toliau – 2017 m. ex post SK ataskaita) (350). Ataskaitoje nagrinėjamas autorinio atlyginimo dydis taikant du sandorių kainodaros metodus: PKLR metodą ir SGMM.

                  (383)

                  Atliekant PKLR analizę, bendrovės „LuxOpCo“ autorinio atlyginimo mokėjimai bendrovei „LuxSCS“ nagrinėjamu laikotarpiu buvo palyginti su autoriniu atlyginimu, nustatytu SK ataskaitoje ir JAV mokesčių teismo išvadoje. 2017 m. ex post SK ataskaitoje tvirtinama, kad autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ faktiškai sumokėjo bendrovei „LuxSCS“, buvo mažesnis už autorinį atlyginimą, SK ataskaitoje nustatytą remiantis [A] susitarimu (351). Be to, joje teigiama, kad autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ faktiškai sumokėjo bendrovei „LuxSCS“, buvo mažesnis už [4,5–5] proc. autorinį atlyginimą, nustatytą JAV mokesčių teismo išvadoje, taip pat taikant PKLR metodą (352). Šiuo atžvilgiu SK ataskaitoje paaiškinta, kad teismo išvadoje nurodyta, jog bendras BPA autorinio atlyginimo dydis yra pirminiai (arba pradiniai) autorinio užmokesčio už 2006 m. gegužės 1 d. turimą nematerialųjį turtą įprastomis rinkos sąlygomis dydžiai (353).

                  (384)

                  2017 m. ex post SK ataskaitoje taip pat teigiama, kad autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ moka bendrovei „LuxSCS“, turėtų būti kelis kartus koreguojamas jį padidinant dėl Licencijos sutarties ir pradinės IN teisių perleidimo sutarties skirtumų. Šiuo atžvilgiu ataskaitoje teigiama, kad „vienkartinis buvusio nematerialiojo turto perdavimas tarp bendrovės „LuxSCS“ ir JAV sandorio šalių“ skiriasi nuo Licencijos sutarties, nes bendrovė „LuxOpCo“ turėtų mokėti autorinį atlyginimą net tik už IN, buvusios Licencijos sutarties sudarymo metu, vertę, bet ir už „visą pagerinimą, plėtojimą ar tobulinimą, kurio visas sąnaudas padengia bendrovė „LuxSCS“ (354). Be to, autorinio atlyginimo dydis turėtų būti koreguojamas jį padidinant, kad būtų atsižvelgta į įvairų nematerialųjį turtą, kuriuo galėjo naudotis bendrovė „LuxOpCo“ ir kuris nebuvo vertinamas JAV mokesčių teismo išvadoje, laikinuosius skirtumus ir viršutinę bei apatinę ribą, kuri buvo taikoma bendrovės „LuxSCS“, kuri vykdė veiklą siekdama mažinti riziką ir užtikrinti stabilų bendrovės „LuxOpCo“ pajamų srautą pagal jos funkcijas ir rizikos profilį“, mokamam autoriniam atlyginimui (355). Buvo teigiama, kad autorinio atlyginimo nereikia koreguoti mažinant, nes nebuvo atsižvelgiama į bendrovės „LuxOpCo“ indėlį į nematerialiojo turto plėtojimą, gerinimą ir išlaikymą (356).

                  (385)

                  Atlikus PKLR analizę, 2017 m. ex post SK ataskaitoje daroma išvada, kad bendras autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ sumokėjo bendrovei „LuxSCS“ per nagrinėjamą laikotarpį, dydis buvo „tinkamas ir atitiko ekonominę realybę“.

                  (386)

                  Atliekant SGMM analizę, 2017 m. ex post SK ataskaitoje iš pradžių atlikta funkcinė analizė (357) siekiant nustatyti, kuri Licencijos sutarties šalis turi būti tikrinama, t. y. kuri šalis vykdo mažiau sudėtingas funkcijas.

                  (387)

                  Bendrovės „LuxOpCo“ funkcinė analizė buvo atlikta remiantis jos funkcija Europos vertės grandinėje 2014 m. birželio mėn., nes buvo manoma, kad po laipsniško bendrovės „LuxOpCo“ darbuotojų skaičiaus didėjimo per visą analizuojamą laikotarpį bendrovės funkcinis profilis 2014 m. birželio mėn. atspindėtų didžiausią bendrovės „LuxOpCo“ indėlį į vertės kūrimą tuo laikotarpiu. Remiantis 2017 m. ex post SK ataskaita, bendrovė „LuxOpCo“ labai rėmėsi priemonėmis ir technologijomis, kad galėtų valdyti susijusią veiklos riziką, ir savarankiškai nevaldė bei neprisiėmė didelės rizikos. Be to, bendrovės apyvartinių lėšų poreikis neviršijo apyvartinių lėšų, kurios reikalingos valdymo bendrovės funkcijoms vykdyti. Pagrindinė bendrovės „LuxOpCo“ veikla buvo produktų pirkimo, pardavimo, reklamavimo ir platinimo trečiųjų šalių klientams per Europos svetaines valdymo priežiūra. Ši veikla labai priklausė nuo nematerialiojo turto, kuris, be kita ko, buvo susijęs su prekių kainodara, atsargų valdymu, užsakymų vykdymo centrų veiklos parama, mokėjimų internetu tvarkymu, sukčiavimo atvejų nustatymu, klientų aptarnavimo veikla, logistika ir reklama, licencijuojama bendrovei „LuxOpCo“. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovei „LuxOpCo“ nuosavybės teise nepriklausė, ji neplėtojo ir neinvestavo į jokio nematerialiojo turto plėtojimą. Vietoje to bendrovė „LuxOpCo“ turėjo tik standartinės verslo įrangos turto ir atsargų, susijusių su „Amazon“ mažmeninės prekybos veikla Europoje. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ susidūrė su įvairia strategine, finansine, operacine ir kita rizika, susijusia su jos kasdiene veikla. Dauguma rizikos veiksnių yra tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su technologijomis, kuriomis grindžiama „Amazon“ pasiūla arba jos pasaulinė strategija apimti naujas produktų kategorijas ir paslaugas. Siekdama veiksmingai valdyti ir kontroliuoti šią riziką, bendrovė „Amazon“ grupės lygmeniu įdiegė griežtą valdymo politiką. Galiausiai vykdydama technologijomis grindžiamą veiklą bendrovė „LuxOpCo“ savarankiškai neprisiėmė ir nevaldė didelės veiklos rizikos, o susijusią veiklos riziką valdė arba prisiėmė naudodamasi technologijomis.

                  (388)

                  Dėl bendrovės „LuxSCS“ 2017 m. ex post SK ataskaitoje pažymėta tik tai, kad bendrovė turi nematerialiojo turto, nes dalyvauja SPS.

                  (389)

                  Remiantis šia funkcine analize, 2017 m. ex post SK ataskaitoje daroma išvada, kad bendrovė „LuxOpCo“ yra pavyzdys vertės grandinė segmento, kuriam nuosavybės teise nepriklauso ir kuris nevaldo ir nekontroliuoja jokių IN teisių, tačiau vykdo funkcijas, dėl kurių jis yra panašus į „valdymo bendrovę“, kuri prižiūri logistiką, užsakymų vykdymą ir atsargas, susijusias su mažmenine prekyba internetu Europoje, taip pat susiduria su nedidele rizika ir nuosavybės teise valdo tik įprastą materialųjį turtą (358). Todėl bendrovė „LuxSCS“, kuri turi nematerialiojo turto dėl dalyvavimo SPS, buvo laikoma sudėtingesnes funkcijas vykdančia įmone. 2017 m. ex post SK ataskaitoje šiuo atžvilgiu paaiškinta, kad „[t]iek iš funkcinės analizės, tiek iš faktinių aplinkybių matyti, kad bendrovės „LuxOpCo“ veikla buvo labai priklausoma nuo ir mažiau svarbi už ekonomiškai reikšmingą nematerialųjį turtą, kuris nepriklausė nuosavybės teise bendrovei „LuxOpCo“, tačiau pastaroji juo naudojosi pagal Licencijos sutartį, o bendrovė „LuxSCS“ teises į nematerialųjį turtą įgijo dalyvaudama SPS su tam tikromis grupėmis įmonėmis iki nagrinėjamo laikotarpio ir jo metu“ (359).

                  (390)

                  2017 m. ex post SK ataskaitoje paaiškinta, kad patikimas finansinis rodiklis turėtų atspindėti bendrovės „LuxOpCo“ indėlį į visą vertės grandinę. Kadangi ataskaitoje bendrovė „LuxOpCo“ pristatoma kaip šalis, kuri „[…] savarankiškai nepriėmė sprendimų, kuriuos produktus parduoti, kaip įkainoti produktus arba kaip reklamuoti produktus, nes šios funkcijos yra įdiegtos technologijų priemonėse, įgytose pagal Licencijos sutartį“ (360), manoma, kad būtų netikslinga taikyti grynojo pelno rodiklį, nustatytą pagal apyvartą (361). 2017 m. ex post SK ataskaitoje pripažįstama, kad veiklos sąnaudos yra patikimiausias bendrovės „LuxOpCo“ vykdomų funkcijų, prisiimamos rizikos ir naudojamo turto pelningumo rodiklis. Ataskaitoje taikomas pelningumo rodiklis, apskaičiuotas veiklos pelną (nuostolį) padalijus iš veiklos sąnaudų (362).

                  (391)

                  Vėliau ataskaitoje pateikiama atnaujinta 2003 ir 2014 m. atlikta ekonominė analizė nustatant veiklos, panašios į bendrovės „LuxOpCo“ vykdomą veiklą, lyginamąją grąžą ir atliekant naują analizę, kad būtų nustatyta lyginamoji grąža. Remiantis šia analize buvo nustatyta, kad kiekvienais metais nuo 2006 m. iki 2014 m. birželio mėn. bendrovės „LuxOpCo“ atlygis neviršijo kvartilių intervalo, nustatyto pagal veiklos, panašios į bendrovės „LuxOpCo“ vykdomą veiklą, lyginamąją grąžą. Todėl 2017 m. ex post SK ataskaitoje daroma išvada, kad bendrovės „LuxOpCo“ atlygis atitiko įprastas rinkos sąlygas.

            9.   GINČIJAMOS PRIEMONĖS VERTINIMAS

      9.1.   PAGALBOS BUVIMAS

                  (392)

                  Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybių arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

                  (393)

                  Pagal nusistovėjusią teismo praktiką priemonė gali būti kvalifikuojama kaip pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, jeigu tenkinamos visos šioje nuostatoje numatytos sąlygos. Pirma, turi būti valstybės įsikišimas arba įsikišimas naudojant valstybinius išteklius. Antra, įsikišimas turi būti toks, kad galėtų padaryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Trečia, dėl įsikišimo įmonė, kuriai skirta priemonė, turi įgyti atrankųjį pranašumą. Ketvirta, dėl įsikišimo turi arba gali būti iškraipoma konkurencija (363).

                  (394)

                  Dėl pirmosios sąlygos pasakytina, kad ginčijamą mokesčių sprendimą priėmė Liuksemburgo mokesčių administratorius, kuris yra Liuksemburgo valstybės organas. Tuo sprendimu tas administratorius pripažino sandorių kainodaros tvarką, kuri nagrinėjamu laikotarpiu bendrovei „LuxOpCo“ leido kasmet nustatyti Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį. Vėliau bendrovė „LuxOpCo“ pagal šią tvarką pateikė metinę pelno mokesčio deklaraciją, kurią Liuksemburgo mokesčių administratorius savo ruožtu pripažino atitinkančia bendrovės Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį. Todėl ginčijama priemonė priskirtina Liuksemburgui.

                  (395)

                  Dėl priemonės finansavimo naudojant valstybinius išteklius pažymėtina, kad pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką priemonė, pagal kurią valstybės institucijos leidžia neapmokestinti kai kurių įmonių, todėl, nors iš tikrųjų ir neperduodami valstybės ištekliai, šios įmonės, kuriai tai taikoma, finansinė padėtis tampa geresnė negu kitų mokesčių mokėtojų, gali būti valstybės pagalba (364). Kaip bus parodyta 9.2 ir 9.3 skirsniuose, ginčijamu mokesčių sprendimu sumažinamas bendrovės „LuxOpCo“ Liuksemburge mokėtinas pelno mokestis, palyginti su panašioje padėtyje esančiomis mokesčius mokančiomis įmonėmis. Kadangi ginčijamu mokesčių sprendimu atsisakoma mokestinių pajamų, kurias Liuksemburgas būtų turėjęs teisę gauti iš bendrovės „LuxOpCo“, reikėtų pripažinti, kad dėl jo prarandami valstybiniai ištekliai.

                  (396)

                  Dėl antrosios valstybės pagalbos sąlygos pasakytina, kad bendrovė „LuxOpCo“ priklauso „Amazon“ grupei – tarptautinei įmonių grupei, kuri vykdo veiklą keliose valstybėse narėse. Bendrovė „LuxOpCo“„Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklą Europoje vykdo per ES svetaines. Su šia veikla susiję produktai ir paslaugos naudojami valstybių narių tarpusavio prekybai, todėl bet koks valstybės įsikišimas jos atžvilgiu gali paveikti Sąjungos vidaus prekybą (365). Be to, bendrovei „Amazon“ taikydamas palankią apmokestinimo tvarką, Liuksemburgas galėjo atitraukti investicijas nuo valstybių narių, kurios negali taikyti arba netaikys analogiškai palankios apmokestinimo tvarkos bendrovėms, kurios priklauso tarptautinei įmonių grupei. Kadangi ginčijamas mokesčių sprendimas sustiprina pagalbos gavėjo konkurencinę padėtį, palyginti su kitomis įmonėmis, konkuruojančiomis ES vidaus prekyboje, manoma, kad jis paveikė tokią prekybą (366).

                  (397)

                  Panašiai, valstybės taikoma priemonė laikoma iškraipančia arba galinčia iškraipyti konkurenciją, jeigu dėl jos gali pagerėti įmonės konkurencinė padėtis kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu (367). Tiek, kiek ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovė „LuxOpCo“ atleidžiama nuo pelno mokesčių, kurios ji būtų privalėjusi sumokėti, pagalba, suteikta priėmus tokį sprendimą, yra veiklos pagalba, nes dėl jos bendrovė „LuxOpCo“ nepatiria išlaidų, kurias įprastai patirtų vykdydama kasdienę valdymo ar įprastą veiklą. Teisingumo Teismas nuosekliai laikėsi nuomonės, kad veiklos pagalba iškraipo konkurenciją (368), todėl bet kokia bendrovei „Amazon“ teikiama pagalba turėtų būti laikoma kaip iškraipanti konkurenciją arba kelianti jos iškraipymo grėsmę, nes stiprinama „Amazon“ finansinė padėtis rinkoje, kurioje ji vykdo veiklą. Bendrovės „Amazon“ atveju pasakytina, kad ji vykdo mažmeninės prekybos internetu veiklą ir konkuruoja tiek su kitais internete prekiaujančiais mažmenininkais, tiek su fizines parduotuves turinčiais mažmenininkais, kurie vykdo veiklą Liuksemburge ir visoje Europos Sąjungoje. Bendrovės „Amazon“ pateiktoje [konsultanto Nr. 3] ataskaitoje mažmeninės prekybos internetu veikla apibūdinta kaip veikla, kuriai būdinga stipri konkurencija ir mažas pelningumas. Atleidus bendrovę „Amazon“ nuo mokėtino mokesčio, kurį bendrovė būtų turėjusi sumokėti ir kurį turi mokėti konkuruojančios įmonės, ginčijamu mokesčių sprendimu atlaisvinamos lėšos, kurias bendrovė „Amazon“ gali investuoti į vykdomą veiklą, o tai savo ruožtu daro įtaką sąlygoms, kuriomis ji gali siūlyti savo produktus ir paslaugas vartotojams, taip iškraipant konkurenciją rinkoje. Todėl yra tenkinama ir ketvirtoji valstybės pagalbos sąlyga.

                  (398)

                  Dėl trečiosios valstybės pagalbos sąlygos mokesčių sprendimo paskirtis – atsižvelgiant į konkrečius faktus ir aplinkybes iš anksto nustatyti įprastos apmokestinimo tvarkos taikymą konkrečiam atvejui. Tačiau priimant mokesčių sprendimą, kaip ir tvirtinant bet kurią kitą mokesčių priemonę, būtina laikytis valstybės pagalbos taisyklių. Jeigu mokesčių sprendimu patvirtinamas rezultatas, kuris aiškiai neatitinka rezultato, kuris būtų gautas įprastai taikant įprastinę apmokestinimo sistemą, ir tai nepateisinama, ir jeigu taikant tą atrankiąją tvarką sumažėja mokesčių mokėtojo mokestinis įsipareigojimas valstybėje narėje, palyginti su bendrovėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši, tuo sprendimu mokesčių mokėtojui bus suteikiamas atrankusis pranašumas. Komisija 9.2 ir 9.3 skirsniuose įrodys, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „Amazon“ suteikiamas atrankusis pranašumas sumažinant jos pelno mokesčio įsipareigojimą Liuksemburge, palyginti su panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje esančiomis mokesčius mokančiomis įmonėmis.

                  (399)

                  Komisija 9.2 skirsnyje įrodys, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „Amazon“ suteikiamas ekonominis pranašumas. Jis suteikiamas patvirtinus sandorių kainodaros tvarką, pagal kurią negaunamas įprastų rinkos sąlygų principą atitinkantis patikimas rezultatas ir dėlto sumažėja bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazė, pagal kurią nustatomas jos pelno mokesčio įsipareigojimas. Komisija 9.3.1 skirsnyje pripažins, kad toks pranašumas yra atrankusis, nes yra suteikiamas tik bendrovei „Amazon“. Pagal nusistovėjusią teismo praktiką atskiros pagalbos priemonės, kokia yra ginčijamas mokesčių sprendimas, atveju „nustačius ekonominę naudą iš principo galima preziumuoti jos atrankinį pobūdį“ (369) ir priemonės atrankumo nereikia vertinti atliekant Teisingumo Teismo trijų etapų atrankumo analizę, skirtą valstybės pagalbos schemoms (370).

                  (400)

                  Vis dėlto, siekdama išsamumo, Komisija ginčijamą mokesčių sprendimą išnagrinės atlikdama ir trijų etapų atrankumo analizę, kad įrodytų, jog jis yra atrankusis ir pagal tokią analizę. Komisija 9.3.2.1 skirsnyje įrodys, kad ginčijamu mokesčių sprendimu suteikiamas pranašumas yra atrankiojo pobūdžio, nes jis yra palankus bendrovei „Amazon“, palyginti su kitomis mokesčius mokančiomis įmonėmis, Liuksemburge apmokestinamomis pelno mokesčiu, kurių apmokestinamasis pelnas atspindi įprastomis rinkos sąlygomis suderėtas kainas. Be to, Komisija 9.3.2.2 skirsnyje įrodys, kad ginčijamu mokesčių sprendimu suteikiamas pranašumas yra atrankiojo pobūdžio, nes jis yra palankus bendrovei „Amazon“, palyginti su kitomis mokesčius mokančiomis įmonėmis, priklausančiomis tarptautinei įmonių grupei, kurios sudaro grupės vidaus sandorius ir pagal LIR 164 straipsnio 3 dalį turi nustatyti grupės vidaus sandorių kainas taip, kad jos atspindėtų įprastomis rinkos sąlygomis nepriklausomų šalių suderėtas rinkoje nustatytas kainas.

            9.2.   PRANAŠUMAS

                  (401)

                  Kai valstybės patvirtina priemone pagerinama įmonės grynoji finansinė padėtis, suteikiamas pranašumas, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje (371). Nustatant, ar esama pranašumo, reikia atsižvelgti į pačios priemonės poveikį (372). Kalbant apie mokesčių priemones, pranašumas gali būti suteikiamas įvairiais būdais sumažinus įmonės mokesčių naštą, ypač sumažinus mokesčio bazę arba mokėtino mokesčio sumą (373).

                  (402)

                  Ginčijamu mokesčių sprendimu yra patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, kuria bendrovei „LuxOpCo“ suteikta galimybė savo apmokestinamąjį pelną pelno mokesčio tikslais apskaičiuoti kasmet, ir pagal per nagrinėjamą laikotarpį tai buvo nustatomas jos Liuksemburge mokėtinas pelno mokestis. Teisingumo Teismas anksčiau yra nustatęs, kad „[s]iekiant įvertinti, ar apmokestinamųjų pajamų nustatymas,<…>, suteikia [pagalbos gavėjams] pranašumo, reikia palyginti, <…>, šią tvarką su įprasta apmokestinimo tvarka, pagrįsta laisvos konkurencijos sąlygomis veikiančios įmonės pajamų ir išlaidų skirtumu“ (374). Todėl mokesčių sprendimu, kuriuo mokesčių mokėtojui suteikiama galimybė savo grupės vidaus sandoriams taikyti sandorių kainas, neatitinkančias kainų, kurios būtų taikomos savarankiškoms įmonėms, įprastomis rinkos sąlygomis rengiančioms derybas panašiomis aplinkybėmis, laisvai konkuruojant, tam mokesčių mokėtojui suteikiamas pranašumas, nes sumažinamos bendrovės apmokestinamosios pajamos, taigi ir jos mokesčio bazė, taikytina pagal įprastą pelno mokesčio sistemą. Principas, kuriuo remiantis už grupės vidaus sandorius turėtų būti atlyginama taip, tarsi jie būtų buvę vykdomi savarankiškų bendrovių, veikiančių panašiomis aplinkybėmis, paprastai vadinamas „įprastų rinkos sąlygų principu“.

                  (403)

                  Įprastų rinkos sąlygų principo esmė – užtikrinti, kad asocijuotųjų bendrovių sudaryti sandoriai (kontroliuojami sandoriai) mokesčių tikslais būtų įkainojami tokiomis pat sąlygomis, kaip ir panašūs sandoriai, savarankiškų bendrovių sudaryti įprastomis rinkos sąlygomis (nekontroliuojami sandoriai). Kai dvi asocijuotosios bendrovės savo grupės vidaus sandoriams nustato arba taiko sąlygas, kurios skiriasi nuo sąlygų, kurias panašiems nekontroliuojamiems sandoriams nustatytų savarankiškos bendrovės, taikant įprastų rinkos sąlygų principą reikalaujama atlikti tinkamą sandorių kainodaros patikslinimą ir neutralizuoti tokius skirtumus, ir taip užtikrinti, kad integruotoms (grupės) bendrovėms mokesčių tikslais nebūtų taikoma palankesnė tvarka nei neintegruotoms (savarankiškoms) bendrovėms (375). Tokiu būdu nustatomas asocijuotųjų bendrovių pelnas, gaunamas joms vykdant grupės vidaus sandorius, ir galiausiai jam taikoma tvarka, kuri nėra palankesnė už tvarką, taikytiną, kai pelnas gaunamas iš sandorių, įprastomis rinkos sąlygomis įvykdytų savarankiškų bendrovių. Iš tikrųjų, jų apmokestinamosios pajamos nustatomos pagal savarankiškų bendrovių rinkoje taikomas kainas arba, kaip nurodė Teisingumo Teismas, remiantis „laisvos konkurencijos sąlygomis veikiančios įmonės pajamų ir išlaidų skirtumu“ (376). Jeigu mokesčių administratorius asocijuotosioms grupės bendrovėms leidžia jų grupės vidaus sandoriams taikyti kainas, mažesnes nei rinkos kainos, toms įmonėms suteikiamas ekonominis pranašumas, nes sumažinama mokesčio bazė.

                  (404)

                  Atsakant į Liuksemburgo ir bendrovės „Amazon“ argumentą, kad, kadangi sandorių kainodara nėra tikslieji mokslai (377), Komisijos atliekamas sandorių kainodaros tvarkos, patvirtintos ginčijamu mokesčių sprendimu, vertinimas turėtų neišvengiamai būti ribotas, Komisija primena, jog tai, kad sandorių kainodara yra apytikslė, turi būti vertinama atsižvelgiant į sandorių kainodaros tikslą. Sandorių kainodaros tikslas – remiantis patikima informacija pagrįstai įvertinti įprastomis rinkos sąlygomis pasiekiamą rezultatą (378). Siekti to tikslo būtų neįmanoma, jeigu sandorių kainodaros tvarkai, kurią taikant gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, pateisinti būtų galima nurodyti, kad sandorių kainodaros analizė yra apytikslė.

                  (405)

                  Panašiai, jeigu būtų sutikta su Liuksemburgo argumentu, kad Komisija, atlikdama tokį vertinimą, nederamai imasi to, ko turėtų imtis Liuksemburgo mokesčių administratorius, t. y. aiškina nacionalinę mokesčių teisę (379), apskritai mokesčių priemonės ir konkrečiai sandorių kainodaros sprendimai nebebūtų tikrinami laikantis valstybės pagalbos taisyklių. Teisingumo Teismas jau seniai patvirtino, kad su tiesioginiu apmokestinimu, dėl kurio vienų įmonių finansinė padėtis tampa palankesnė nei kitų įmonių, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši, susijusiomis priemonėmis gali būti teikiama valstybės pagalba, kaip tai daroma tiesioginėmis subsidijomis (380). Pasak Teisingumo Teismo, bet kuri priemonė, valstybių narių patvirtina tiesioginio apmokestinimo srityje, privalo atitikti Sutarties nuostatas dėl valstybės pagalbos – šios nuostatos valstybėms narėms yra privalomos ir, palyginti su nacionalinės teisės aktais, joms teikiama pirmenybė (381). Tai tikrai taikoma ir sandorių kainodaros sprendimams, kurių forma – išankstinė kainodaros tvarka, nes jais patvirtinami pavienių įmonių mokesčio bazės, taigi ir apmokestinamųjų pajamų, vertinimo metodai. Kai, taikant tokį metodą, bent kiek sumažinama mokesčio bazė, atsiranda ekonominis pranašumas.

                  (406)

                  Taigi, siekdama nustatyti, kad ginčijamu mokesčių sprendimu suteikiamas ekonominis pranašumas, Komisija privalo įrodyti, kad taikant tuo sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, ir dėl to bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazė, taikytina pelno mokesčio tikslais, yra sumažinta. Komisija laikosi nuomonės, kad dėl ginčijamo mokesčių sprendimo būtent toks rezultatas ir gaunamas.

                  (407)

                  Pirmiausia, Komisija laikosi nuomonės, jog sandorių kainodaros tvarka yra parengta remiantis netiksliu ir nepagrįstu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdo unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, o bendrovei „LuxOpCo“ tenka tik įprastos valdymo funkcijos. Remiantis Komisijai pateikta informacija, bendrovė „LuxOpCo“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, naudojo turtą ir prisiėmė iš esmės visą riziką, kylančią plėtojant, gerinant, valdant ir naudojant nematerialųjį turtą. Bendrovė „LuxOpCo“ taip pat vykdė funkcijas, naudojo turtą ir prisiėmė iš esmės visą riziką, strategiškai ir gyvybiškai svarbią iš „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje gaunant pelną. O bendrovė „LuxSCS“ nevykdė jokių unikalių ir vertingų funkcijų, susijusių su nematerialiuoju turtu arba bendrovės „Amazon“ veikla Europoje; daugiausia, ką ji darė,– vykdė tam tikras ribotas bendrąsias administracines funkcijas, kad būtų išlaikyta jos teisinė nematerialiojo turto nuosavybė (382). Kadangi ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią atlygis bendrovei „LuxOpCo“ priskiriamas tik dėl įtariamų įprastų jos vykdomų funkcijų, o visas tą atlygį viršijantis bendrovės „LuxOpCo“ gaunamas pelnas kaip autorinis atlyginimas priskiriamas bendrovei „LuxSCS“, taikant ginčijamą mokesčių sprendimą gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, taigi bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas ekonominis pranašumas, nes sumažinama jos mokesčio bazė, taikytina pajamų mokesčio tikslais. Šis aiškinimas plėtojamas 9.2.1 skirsnyje.

                  (408)

                  Be to, atsižvelgdama į papildomą aiškinimą ir nedarydama poveikio ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktai išvadai, Komisija daro išvadą, kad net jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų buvęs teisus sutikdamas su netiksliu ir nepagrįstu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdo unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, nors Komisija su tuo nesutinka, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka vis tiek yra pagrįsta netinkamai pasirinkta metodika, kurią taikant gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, taigi kartu bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas ekonominis pranašumas, nes sumažinama jos mokesčio bazė, taikytina pelno mokesčio tikslais. Papildomas aiškinimas plėtojamas 9.2.2 skirsnyje.

            9.2.1.   PIRMINIS EKONOMINIO PRANAŠUMO NUSTATYMAS

                  (409)

                  Įprastų rinkos sąlygų principo esmė – atspindėti tikras ekonomines kontroliuojamų mokesčių mokėtojų ypatingų sąlygų aplinkybes ir kaip atskaitos kriterijų taikyti sąlygas, taikomas panašiems savarankiškų šalių sandoriams, taigi, atliekant sandorių kainodaros analizę, pirmiausia reikia nustatyti mokesčių mokėtojo, prašančio priimti sandorių kainodaros sprendimą, ir jo asocijuotųjų bendrovių, dalyvaujančių vykdant analizuojamą sandorį (arba sandorius), tarpusavio komercines ir finansines sąlygas. Kaip pripažįstama SK ataskaitoje, grupės vidaus sandoris, įkainotas pagal ginčijamą mokesčių sprendimą, yra bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudaryta Licencijos sutartis.

                  (410)

                  Nustačius atitinkamą grupės vidaus sandorį, kitas sandorių kainodaros analizės veiksmas būtų palyginti tų sandorių sąlygas ir savarankiškų bendrovių panašių sandorių sąlygas (t. y. palyginamumo analizė), kad grupės vidaus sandorį būtų galima įkainoti. Dviem savarankiškoms bendrovėms tarpusavyje vykdant sandorius, kaina paprastai atitiks kiekvienos bendrovės vykdomas funkcijas (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką). Todėl, nustatant, ar kontroliuojami ir nekontroliuojami sandoriai arba bendrovės yra panašūs, būtina atlikti funkcijų analizę. Šia funkcijų analize siekiama nustatyti ir palyginti sandorio (-ių), kurį (-iuos) siekiama įkainoti, šalių ekonomiškai svarbią veiklą, prisiimamą atsakomybę, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką (383).

                  (411)

                  Komisija nemano, kad taikant ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką gaunamas rezultatas, atitinkantis patikimą apytikslį rinkoje gaunamų rezultatų įvertį, nes tvarka yra pagrįsta netinkama funkcijų analize. Ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią nustatyta Licencijos sutarties sandorių kaina – t. y. metinis autorinis atlyginimas, bendrovės „LuxOpCo“ mokėtinas bendrovei „LuxSCS“ už nematerialiojo turto licenciją, – yra nustatyta kaip bendrovės „LuxOpCo“ gaunamas likutinis pelnas, viršijantis įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlygį už tos bendrovės esą vykdomas įprastas funkcijas. Tačiau sandorių kainodaros ataskaitoje (ja ta sandorių kainodaros tvarka buvo pagrįsta) nenagrinėta, kaip tuo, kaip bendrovė „LuxSCS“ vykdo savo funkcijas, naudoja turtą ir prisiima riziką, pateisinamas viso likutinio bendrovės „LuxOpCo“ pelno priskyrimas (mokant autorinį atlyginimą) bendrovei „LuxSCS“ (384). Todėl ginčijamas mokesčių sprendimas yra pagrįstas netikslia ir nepagrįsta prielaida, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, o bendrovė „LuxOpCo“ vykdė tik įprastas valdymo funkcijas, susijusias su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje valdymu.

                  (412)

                  Pasak „Amazon“, bendrovė „LuxSCS“ turi nuosavybės teise, išlaiko ir plėtoja unikalų ir sunkiai įvertinamą pagrindinį vertę didinantį veiksnį, t. y. nematerialųjį turtą, ir tas turtas labai svarbus mažmeninės prekybos veiklai Europoje. O bendrovė „LuxOpCo“ neturi nuosavybės teise, nevaldo ir nekontroliuoja jokių intelektinės nuosavybės teisių, jos funkcijų profilis panašus į valdymo bendrovės, vykdančios pirkimo, pardavimo, rinkodaros ir produktų platinimo klientams per ES svetaines priežiūrą (385). Remdamasi [Patarėjo Nr. 3] ataskaita „Amazon“ taip pat tvirtina, kad mažmeninės prekybos internetu veikla yra panaši į fizinės mažmeninės prekybos veiklą ir kad didžioji dauguma mažmenininkų (ir prekiaujančių internetu, ir prekiaujančių fizinėse parduotuvėse) sąnaudų yra kintamosios sąnaudos. Todėl masto ekonomijos poveikis pelningumui yra ribotas. Dėl to veiksnio, o kartu ir dėl to, kad mažmeninei prekybai, vykdomai internetu, yra būdinga intensyvi konkurencija, būtų buvę pagrįsta bendrovei „LuxOpCo“ skirti ribotą grąžą, kaip patvirtintoji ginčijamu mokesčių sprendimu.

                  (413)

                  Todėl Komisija nesutinka su šia funkcijų analize, ir išsamiau tai paaiškins 9.2.1.1 bei 9.2.1.2 skirsniuose.

                  (414)

                  Jeigu ginčijamam mokesčių sprendimui parengti Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų atlikęs tinkamą funkcijų analizę, jis būtų turėjęs padaryti išvadą, kad bendrovė „LuxSCS“ nevykdo jokių unikalių ir vertingų funkcijų, susijusių su nematerialiuoju turtu, į kurį ji tik turi juridinę teisę pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS. Visų pirma, bendrovė „LuxSCS“ nevykdė ir nekontroliavo jokios veiklos, susijusios su nematerialiojo turto plėtojimu, valdymu, apsauga ir naudojimu, – pagal Licencijos sutartį tas funkcijas ji tik perdavė bendrovei „LuxOpCo“, be jokios išlygos, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdys bendrovės „LuxOpCo“ su tuo susijusios veiklos priežiūrą. Bendrovė „LuxSCS“ neturi jokių darbuotojų, kurie galėtų kontroliuoti tas funkcijas, ji taip pat nepatiria su tų funkcijų valdymu susijusių sąnaudų.

                  (415)

                  Veikiau būtent bendrovė „LuxOpCo“ vykdo unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, naudoja visą su tomis funkcijomis susijusį turtą ir prisiima iš esmės visą su tuo susijusią riziką. Be to, būtent bendrovė „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse, vykdo unikalias ir vertingas bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje valdymo funkcijas, strategiškai ir gyvybiškai svarbias, kad iš to verslo būtų gaunamas pelnas, naudoja visą su tomis funkcijomis susijusį turtą ir prisiima iš esmės visą su tuo susijusią riziką.

            9.2.1.1.
            Bendrovės „LuxSCS“ funkcijų analizė

                  (416)

                  Bendrovė „Amazon“ teigia, kad „bendrovei „LuxSCS“ buvo suteikti įgaliojimai priimti sprendimus ir dalyvauti įgyvendinant SPS, ji turėjo nuosavų finansinių priemonių ir gebėjo prisiimti jai kylančią riziką. Turėdama nematerialųjį turtą ir finansuodama jo plėtojimą (o kartais ir jo įsigijimą) bendrovė „LuxSCS“ atliko svarbų vaidmenį kontroliuojant nematerialiojo turto plėtojimą, išlaikymą ir apsaugą […] (386).

                  (417)

                  Komisija neginčija, kad bendrovė „LuxSCS“, būdama IN teisių perleidimo sutarties ir SPS šalimi, yra teisinė teisių naudoti, toliau plėtoti ir gerinti nematerialųjį turtą „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje tikslais savininkė. Komisija taip pat neginčija, kad pagal SPS bendrovės A9 ir ATI bendrovei „LuxSCS“ buvo nustačiusios vykdyti kelias funkcijas ir priskyrusios kelių rūšių riziką, susijusią su nematerialiuoju turtu. Tačiau, dėl Licencijos sutarties tos funkcijos ir rizika buvo išimtinai ir neatšaukiamai licencijomis perduotos bendrovei „LuxOpCo“, ir ši bendrovė tas funkcijas veiksmingai vykdė ir riziką prisiėmė per visą nematerialiojo turto naudojimo laiką (387).

                  (418)

                  Iš jokios Komisijai pateiktos informacijos nematyti, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė arba turėjo pajėgumų vykdyti kokias nors aktyvias ir svarbias funkcijas, kurios būtų susijusios su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu bei naudojimu ir dėl kurių būtų galima pagrįsti tai, kad beveik visas bendrovės „LuxOpCo“ pelnas, gautas valdant bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą Europoje, priskiriamas bendrovei „LuxSCS“ (419–429 konstatuojamosios dalys). Taip pat negalima teigti, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdyti tas funkcijas pavedė kitai šaliai, be to, bendrovė „LuxSCS“ neturėjo pajėgumų kontroliuoti, kaip tos funkcijos vykdomos, ar imtis jų vykdymo priežiūros (427–428 konstatuojamosios dalys). Bendrovė „LuxSCS“ taip pat nenaudojo jokio vertingo turto, susijusio su ta veikla, – būdama nematerialiojo turto teisine savininke, ji tik pasyviai jį turėjo 431–435 konstatuojamosios dalys). Galiausiai, bendrovė „LuxSCS“ neprisiėmė su tuo susijusios rizikos ir neturėjo pajėgumų prisiimti ir kontroliuoti tą riziką (436–445 konstatuojamosios dalys).

            9.2.1.1.1.   Bendrovės „LuxSCS“ vykdomos funkcijos

                  (419)

                  Bendrovė „LuxSCS“ yra nematerialiojo turto teisinė savininkė ir sutartimi nustatytas licenciaras. Tačiau pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikė išimtinę ir neatšaukiamą nematerialiojo turto ekonominio naudojimo Europoje licenciją ir teisę toliau plėtoti, gerinti ir valdyti nematerialųjį turtą visą to turto naudojimo laiką (388), be jokios išlygos, kad bendrovė „LuxSCS“ tuo atžvilgiu turėtų valdyti bendrovės „LuxOpCo“ veiklą arba vykdyti jos priežiūrą. Pagal tą sutartį bendrovei „LuxOpCo“ taip pat teko atsakomybė asocijuotosioms grupės bendrovėms suteikti sublicencijas bei tai valdyti (389) ir visos teisės užkirsti kelią nematerialiojo turto intelektinės nuosavybės pažeidimams (390). Galiausiai, bendrovei „LuxOpCo“ teko atsakomybė užtikrinti, kad būtų laikomasi visų taikytinų įstatymų, taisyklių ir kitų teisės aktų, įskaitant eksporto ir privatumo sričių įstatymus ir kitus teisės aktus, kurių gali reikėti laikytis naudojant nematerialųjį turtą (391).

                  (420)

                  Vadinasi, dėl tos išimtinės licencijos bendrovė „LuxSCS“ nebeturėjo teisės nematerialųjį turtą ekonominiu požiūriu naudoti bendrovės „Amazon“ veiklai Europoje, todėl ji negalėjo vykdyti jokių aktyvių ir svarbių funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu arba naudojimu (392). Taigi, nors nematerialiojo turto ir bet kokių su juo susijusių antrinių kūrinių teisinė nuosavybė per atitinkamą laikotarpį tebepriklausė bendrovei „LuxSCS“ (393), pirmiau minėtas aktyvias ir svarbias funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, vykdė bendrovė „LuxOpCo“.

                  (421)

                  NET jeigu bendrovė „LuxSCS“ būtų turėjusi teisę vykdyti tokias funkcijas, nagrinėjamu laikotarpiu ji neturėjo pajėgumų jų vykdyti, valdyti arba kontroliuoti. Bendrovė neturėjo darbuotojų, kaip patvirtinta ginčijamu mokesčių sprendimu, – tuo patvirtinta 2003 m. spalio 31 d. bendrovės „Amazon“ rašte padaryta išvada, kad, kadangi bendrovės „LuxSCS“ veikla buvo labai ribota, bendrovė „LuxSCS“ nevykdė „komercinės veiklos“ (394) ir neturėjo mokėti mokesčių Liuksemburge (395). Iš tikrųjų, kaip patvirtinama SK ataskaita ir 2006 m. balandžio 20 d. bendrovės „Amazon“ raštu Liuksemburgo mokesčių administratoriui, bendrovė „LuxSCS“ neturėjo vykdyti jokios kitos veiklos per nagrinėjamąjį laikotarpį, išskyrus nematerialiojo turto ir savo patronuojamųjų įmonių akcijų (396) paprasčiausią turėjimą ir pasyviųjų pajamų gavimą tų patronuojamųjų įmonių autorinio atlyginimo ir palūkanų pavidalu (397).

                  (422)

                  Neturėdama darbuotojų bendrovė „LuxSCS“ tokias funkcijas pati būtų galėjusi vykdyti tik vienu būdu – per vienintelį valdytoją arba per savo visuotinius susirinkimus. Tačiau iš vienintelio valdytojo nutarimų ir bendrovės visuotinių susirinkimų protokolų, apibendrintų 14 lentelėje, nematyti jokių bendrovės „LuxSCS“ aktyvių arba svarbių sprendimų priėmimo nematerialiojo turto atžvilgiu veiksmų, susijusių su pirmiau minėtomis funkcijomis, taip pat nematyti, kad per nagrinėjamą laikotarpį būtų vykdyta kokia nors veiksminga tokių funkcijų kontrolė ar priežiūra. Veikiau, priimtus nutarimus ir sprendimus daugiausia sudarė administracinės ir akcininkams tenkančios užduotys – sąskaitų tvirtinimas, dividendų išmokų gavimas, kapitalo didinimo tvirtinimas ir patronuojamųjų įmonių finansavimas, o keliais atvejais tai buvo bendrovės „LuxOpCo“ ir kitų bendrovės „LuxSCS“ patronuojamųjų įmonių vadovų skyrimo tvirtinimas. Be to, Intelektinės nuosavybės iniciatyviniame komitete (tai pagrindinis nematerialiojo turto valdymo Europoje diskusijų forumas) nebuvo nė vieno bendrovės „LuxSCS“ atstovo (398), ir tuo patvirtinama, kad per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxSCS“ neatliko jokio aktyvaus vaidmens, susijusio su pirmiau minėtomis funkcijomis ir su joms būdinga rizika (399).

                  (423)

                  NET, pasirodo, sprendimus sudaryti IN teisių perleidimo sutartį ir SPS priėmė ne bendrovė „LuxSCS“, – tai buvo tik paprasčiausias vienintelio valdytojo atliktas „Amazon“ grupės bendrovių JAV priimto sprendimo patvirtinimas. Tą patį galima pasakyti apie sprendimą su bendrove „LuxOpCo“ sudaryti Licencijos sutartį, nes iš nutarimo matyti, kad vienintelio valdytojo sprendimas patvirtinti ir vykdyti šį susitarimą bendrovės „LuxSCS“ vardu buvo priimtas vykstant bendrovės „Amazon“ veiklos Europoje 2006 m. restruktūrizavimui (400), o tą jau buvo nusprendusi „Amazon“ grupė. Bet kuriuo atveju, tokie sprendimai nėra aktyvūs sprendimai, susiję su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, tai tik sprendimai, kuriais įgyvendinamas „ribotas skaičius teisinių susitarimų, būtinų, kad Liuksemburgo struktūra galėtų veikti“ (401).

                  (424)

                  Tai, kad bendrovė „LuxSCS“ teisiškai neturėjo teisės vykdyti tokių funkcijų pagal Licencijos sutartį, ir tai, kad ji neturėjo tam pajėgumų, taip pat reiškia, kad per nagrinėjamą laikotarpį ji iš tikrųjų nevykdė jokių jai pagal SPS paskirtų funkcijų (402). Kitaip sakant, bendrovė „LuxSCS“ nedalyvavo plėtojant nematerialųjį turtą, ji taip pat nedalyvavo vykdant su tuo susijusią biudžeto rengimo ir planavimo veiklą (1 ir 4 funkcijos, nurodytos 13 lentelėje; toje lentelėje pateiktos SPS B priede nurodytos funkcijos). Bendrovė „LuxSCS“ taip pat nedalyvavo vykdant pardavimo ir rinkodaros veiklą, strateginį planavimą ir kokybės kontrolę, taip pat teikiant patikinimą (2, 3 ir 6 funkcijos, pateiktos 13 lentelėje).

                  (425)

                  Bendrovė „LuxSCS“ taip pat neatliko jokio aktyvaus vaidmens valdant strateginį technologijų įsigijimą (5 funkcija, pateikta 13 lentelėje) (403), nors pagal SPS buvo įvykdyta keletas tokių įsigijimų. Iš tikrųjų, remiantis bendrovės „Amazon“ pateikta informacija apie bendrovės „LuxSCS“ priimtus sprendimus, susijusius su kitais IN teisių perleidimo sandoriais, sudarytais nuo 2005 m., jos vienintelis valdytojas tik patvirtino už IN teisių perleidimo įmoką įsigytų technologijų svarbą (404). Šie sprendimai buvo tik paprasčiausias administracinis veiklos reorganizavimas, o ne aktyvus ir papildomos vertės teikiantis įsigytos technologijos valdymas.

                  (426)

                  Galiausiai, nors SPS B priede kaip galutinė funkcija nurodyta galimybė vykdyti „darbuotojų, rangovų ir subrangovų, atliekančių bet kuriuos iš nurodytų veiksmų, atranką, įdarbinimą ir priežiūrą“ (7 funkcija, pateikta 13 lentelėje), nėra jokių požymių, kad bendrovė „LuxSCS“ turėtų būti laikoma kokias nors jai pagal SPS paskirtas funkcijas veiksmingai perdavusi kitai šaliai, veikiančiai pagal bendrovės „LuxSCS“ nurodymus ir jos kontroliuojamai (t. y. subrangovui) (405). Nei vienintelio valdytojo nutarimuose, nei visuotinių vadovybės susirinkimų protokoluose nenurodyta, kad tuo atžvilgiu buvo priimti kokie nors aktyvūs sprendimai. Be to, SPS metinėse apibendrinamosiose ataskaitose nenurodyta jokių išlaidų, kurias bendrovė „LuxSCS“ būtų tiesiogiai patyrusi plėtodama nematerialųjį turtą ir kurias būtų galima įtraukti į sąnaudų pasidalijimo fondą (406), pavyzdžiui, tai galėtų būti mokesčiai už trečiosioms šalims pavestos veiklos vykdymą. Plėtojimo sąnaudas nurodė tik A9, ATI ir jų valdomi sutartimi nustatyti nematerialiojo turto plėtojimo centrai (407). Šios su plėtojimo sąnaudomis susijusios funkcijos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo vykdomos tų bendrovių arba jų vardu. Todėl negalima laikyti, kad tas funkcijas vykdė bendrovė „LuxSCS“ (408).

                  (427)

                  Vadinasi, vertinant bendrovės „LuxSCS“ indėlį įgyvendinant bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ Licencijos sutartį, negalima atsižvelgti į jokias plėtojimo ar kitokias su nematerialiuoju turtu susijusias funkcijas, vykdytas bendrovių A9, ATI ir jų subrangovų pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS (arba su tomis funkcijomis susijusią riziką). Veikiau, tos funkcijos turėtų būti laikomos bendrovių A9 ir ATI indėliu pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS (409). Tie susitarimai, už kuriuos, pasak JAV Mokesčių teismo, buvo atlyginta rinkos sąlygomis IN teisių perleidimo įmokomis ir SPS įmokomis, nėra šio sprendimo dalykas, nes ginčijamas mokesčių sprendimas jiems netaikomas. Todėl A9, ATI ir jų subrangovų vykdytos funkcijos yra nesvarbios vertinant bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį (o ši yra ginčijamo mokesčių sprendimo dalykas) mokėtą atlygį.

                  (428)

                  Bet kuriuo atveju, net jeigu būtų galima laikyti, kad bendrovė „LuxSCS“ subrangovui pavedė vykdyti jai tenkančias nematerialiojo turto plėtojimo funkcijas ir perdavė jam riziką pagal SPS, kaip nustatyta tame susitarime (410), tačiau to negalėjo būti, ji nebūtų turėjusi pajėgumų vykdyti tų funkcijų vykdymo priežiūros, jau nekalbant apie tų funkcijų vykdymo ir su jomis susijusios rizikos kontrolę, nes neturėjo darbuotojų (411). Įprastomis rinkos sąlygomis vykdant savarankiškų šalių sandorius būtų tikimasi, kad licenciaras, tam tikras su intelektine nuosavybe susijusias funkcijas pavedantis trečiosioms šalims, licencijos sutarties vykdymą užtikrins atidžiai vykdydamas priežiūrą (412). Be to, net jeigu bendrovės „LuxSCS“ funkcijos pagal SPS turėtų būti laikomos pavestos vykdyti asocijuotajai bendrovei, šiuo atveju konkrečiai bendrovei „LuxOpCo“, tokia bendrovė turėtų teisę į rinkos sąlygomis mokamą atlygį už suteiktas paslaugas, o tas atlygis galėtų būti mokamas kaip mokestis už paslaugas arba, kalbant apie bendrovę „LuxOpCo“, kaip sumažintas autorinio atlyginimo dydis (413). Kad ir ką teigtų bendrovė „Amazon“ (414), licencijos mokestis, patvirtintas ginčijamu mokesčių sprendimu, nebuvo sumažintas pagal bendrovės „LuxOpCo“ vykdytas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, matant, kad bendrovė „LuxSCS“ nepatyrė jokių tiesioginių su ta veikla susijusių sąnaudų, išskyrus tam tikras nedideles išorės sąnaudas, susijusias su jos turimos nematerialiojo turto teisinės nuosavybės išlaikymu, o tai buvo atliekama kontroliuojant bendrovei „LuxOpCo“ (415).

                  (429)

                  Vienintelės funkcijos, kurias galima laikyti per nagrinėjamąjį laikotarpį vykdytomis bendrovės „LuxSCS“, buvo funkcijos, susijusios su jos nematerialiojo turto teisinės nuosavybės išlaikymas, tačiau net ir tos funkcijos buvo vykdomos kontroliuojant bendrovei „LuxOpCo“ (416). Remiantis detaliai išskirstytomis bendrovės „LuxSCS“ kitomis veiklos išlaidomis, pateiktomis 10 lentelėje, bendrovė „LuxSCS“ patyrė tam tikrų išorės išlaidų, susijusių su domenu, apskaita ir mokesčiai už teisines paslaugas (bendrąsias įmonių teisės) (417). „Amazon“ paaiškino, kad tie mokesčiai yra susiję su: i) Liuksemburgo išlaidų dalimi, priskiriama bendrovei „LuxSCS“; ii) išmokomis, susijusiomis su bendrovei „LuxSCS“ priklausančio nematerialiojo turto teisine apsauga, pavyzdžiui, su patentų paraiškų mokesčiais ir panašiomis išmokomis, paraiškų įregistruoti prekių ženklus mokesčiais ir panašiomis išmokomis, paraiškų įregistruoti prekių ženklus mokesčiais ir panašiomis išmokomis; iii) mokesčiais ir išmokomis, susijusiomis su domeno vardais ir intelektinės nuosavybės paieška (418). Tik tos išlaidos gali būti laikomos bendrovės „LuxSCS“ atlygiu pagal Licencijos sutartį, nes tos išlaidos, atrodo, atspindi funkcijas, kurias bendrovė „LuxSCS“ galbūt iš tikrųjų vykdė per nagrinėjamą laikotarpį.

            9.2.1.1.2.   Bendrovės „LuxSCS“ naudojamas turtas

                  (430)

                  Taikant sandorių kainodarą, grupės vidaus sandorio šaliai turto grąža gali būti paskirta tik tiek, kiek ta šalis kontroliuoja to turto naudojimą ir prisiima su tuo naudojimu susijusią riziką. Taigi, turto savininkas konkretų turtą turi iš tikrųjų naudoti. Todėl lemiamas kiekvienos funkcijų analizės veiksnys yra ne pasyviai nuosavybės teise kurios nors analizuojamo grupės vidaus sandorio šalies turimas turtas, bet turtas, kuris yra iš tikrųjų naudojamas (419). Vien tai, kad turto atžvilgiu esama teisinės nuosavybės, tačiau turtas nenaudojamas kurioms nors funkcijoms vykdyti ar rizikai prisiimti, nenulemia jokio atlygio, didesnio nei paties turto vertė (420). Ir vien turto teisinė nuosavybė arba licencija savaime nereiškia, kad savininkas iš tikrųjų plėtoja, gerina, valdo arba naudoja tą turtą.

                  (431)

                  Kalbant apie nematerialųjį turtą, bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad bendrovė „LuxSCS“ naudoja tą turtą suteikdama jo licencijas bendrovei „LuxOpCo“. Tačiau, pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikė išimtinę ir neatšaukiamą nematerialiojo turto ekonominio naudojimo Europoje licenciją ir teisę toliau plėtoti, gerinti, valdyti ir naudoti nematerialųjį turtą visą jo naudojimo laiką „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje tikslais, be jokios išlygos, kad bendrovė „LuxSCS“ ir toliau gali naudoti nematerialųjį turtą arba valdyti ir kontroliuoti to turto naudojimą.

                  (432)

                  Bet kuriuo atveju, kadangi bendrovė „LuxSCS“ iš tikrųjų nenaudojo ir neturėjo pajėgumų naudoti nematerialųjį turtą, kaip aiškinama 421–427 konstatuojamosiose dalyse, negalima teigti, kad bendrovė „LuxSCS“ nematerialųjį turtą naudojo sandorių kainodaros tikslais vykdydama Licencijos sutartį.

                  (433)

                  Taip pat negalima teigti, kad bendrovė „LuxSCS“ patyrė kokių nors išlaidų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu (421). Kaip nustatyta 10 lentelėje, bendrovė „LuxSCS“ per nagrinėjamą laikotarpį, be išorės mokesčių ir išmokų, kaip nurodyta 429 konstatuojamojoje dalyje, kurie, atrodo, yra susiję su jos turima nematerialiojo turto teisine nuosavybe, ir tam tikrų vienkartinių išlaidų, susijusių su atsargų pardavimu tarp bendrovių, vykstant 2006 m. restruktūrizavimui, nepatyrė jokių išlaidų, išskyrus IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas. Be to, bet kokios sąnaudos, kurias bendrovė „LuxSCS“ tikrai patyrė, buvo finansuotos jos pirminio pajamų šaltinio, t. y. autorinio atlyginimo, gauto iš bendrovės „LuxOpCo“, lėšomis (422).

                  (434)

                  Bendrovė „LuxSCS“ taip pat neturi jokio kito turto, kuriuo, kaip būtų galima teigti, prisidedama plėtojant, gerinant, valdant arba naudojant nematerialųjį turtą (423). Nors nematerialusis turtas, gautas įsigijus intelektinę nuosavybę, nuo 2011 m. kapitalizuojamas bendrovės „LuxSCS“ balanse, tą įsigijimą valdė ir kontroliavo ne bendrovė „LuxSCS“, bet „Amazon“ bendrovės JAV ir bendrovė „LuxOpCo“ (424), kaip aiškinama 425 konstatuojamojoje dalyje. Kitas jos balanse esantis turtas yra pirmiausia turimas jai veikiant kaip vienintelė bendrovės „LuxOpCo“ ir dar vienos kitos grupės įmonės, t. y. „Amazon Eurasia Holdings S.a.r.l., Luxembourg“, akcininkė. Jis nesusijęs su Licencijos sutartimi, esančia ginčijamo mokesčių sprendimo ir šio sprendimo dalyku.

                  (435)

                  Galiausiai, nors bendrovė „LuxSCS“ paskolas bendrovei „LuxOpCo“ teikė naudodama pelną, sukauptą iš pastarosios gaunant autorinį atlyginimą pagal Licencijos sutartį (425), paskolų teikimas nėra vertingas indėlis plėtojant, gerinant, valdant ir naudojant nematerialųjį turtą. Kaip aiškinama 183 konstatuojamojoje dalyje ir 177–179 išnašose, tų paskolų suma iš tikrųjų, atrodo, padidėjo, atsižvelgiant į perviršinę autorinio atlyginimo dalį (426), nes bendrovė „LuxOpCo“ dalį autorinio atlyginimo pasiliko ir nepanaudojo išpirkimo ir SPS sąnaudoms, pagal SPS sumokėtoms bendrovėms A9 ir ATI (427).

            9.2.1.1.3.   Bendrovės „LuxSCS“ prisiimama rizika

                  (436)

                  Pradžios taškas nustatant, ar grupės vidaus sandorio šalis prisiėmė ekonomiškai svarbią riziką, yra sutartyje nustatytas rizikos paskirstymas to sandorio šalims. Tačiau pagal sutartį tokią riziką prisiimanti šalis turėtų galėti, viena vertus, kontroliuoti tą riziką (veiklos pajėgumai) (428) ir, kita vertus, finansiškai prisiimti tą riziką (finansiniai pajėgumai) (429). Šiomis aplinkybėmis kontroliavimas turėtų būti suprantamas kaip gebėjimas priimti sprendimus imtis rizikos ir ją valdyti (430). Todėl labai svarbu nustatyti, kaip sandorio šalys veikia tos rizikos valdymo atžvilgiu, ir visų pirma, kuri šalis arba šalys vykdo kontrolės funkcijas ir rizikos mažinimo funkcijas, kuri šalis arba šalys patiria teigiamus arba neigiamus rizikos rezultatų padarinius, ir kuri šalis arba šalys turi finansinių gebėjimų prisiimti tą riziką (431). Kai grupės vidaus sutartimi įformintame susitarime rizikos paskirstymas neatitinka pagrindinės ekonominės tikrovės, sandorių kainodaros tikslais reikėtų atsižvelgti į šalių faktinį elgesį, o ne į sutartimi įformintą susitarimą (432).

                  (437)

                  Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad bendrovė „LuxSCS“ prisiima riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu pagal sutartimi įformintą susitarimą, jos sudarytą su asocijuotosiomis grupės bendrovėmis, būtent pagal IN teisių perleidimo sutartį, SPS ir Licencijos sutartį, taip pat su tuo, kad ji turi nematerialųjį turtą nuosavybės teise (433). Šį tvirtinimą reikia atmesti dėl kelių priežasčių.

                  (438)

                  Pirma, bendrovė „LuxSCS“ iš tikrųjų su pirmiau minėtomis funkcijomis susijusią riziką perdavė bendrovei „LuxOpCo“. Pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ ne tik suteikė išimtinę ir neatšaukiamą nematerialiojo turto ekonominio naudojimo Europoje licenciją ir teisę toliau plėtoti, gerinti, valdyti ir naudoti nematerialųjį turtą visą jo naudojimo laiką bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje tikslais (434), bet ir bendrovė „LuxOpCo“ sutartimi prisiėmė bendrovei „LuxSCS“ pagal SPS priskirtą riziką (435).

                  (439)

                  Antra, kalbant apie SPS, nors jo B priede nurodyta kelių rūšių rizika, priskirtina bendrovei „LuxSCS“ (13 lentelė), ta rizika būdinga jai priskirtinų funkcijų vykdymui, kaip nurodyta tame pat priede. Kadangi bendrovė „LuxSCS“ iš tikrųjų nevykdė jokių pagal SPS jai priskirtų funkcijų, kaip aiškinama 424–427 konstatuojamosiose dalyse, negalima teigti, kad ji veiksmingai prisiėmė kokią nors su tomis funkcijomis susijusią riziką. Taip pat nėra jokių kokios nors verslo logikos, kuria remiantis rizika būtų taip paskirstyta, įrodymų. Kadangi bendrovė „LuxOpCo“, turėdama išimtinę licenciją, perėmė visas su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu Europos teritorijoje susijusias funkcijas, bendrovė „LuxSCS“ negalėtų valdyti ir kontroliuoti su ta veikla susijusios rizikos (436).

                  (440)

                  Trečia, taip pat nėra įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad bendrovė „LuxSCS“ būtų priėmusi kokius nors aktyvius sprendimus trečiosioms šalims pavesti jai pagal SPS paskirtas rizikos valdymo funkcijas arba kad bendrovė „LuxSCS“ būtų galėjusi kontroliuoti ir prižiūrėti tokią trečiosioms šalims pavestą veiklą, jeigu ji būtų tai padariusi (437). Panašiai, nė į vienos rūšies riziką, prisiimtą A9, ATI arba jų subrangovų, vykdant SPS, nebuvo galima atsižvelgti kaip į bendrovės „LuxSCS“ prisiimtą riziką, susijusią su licencijos suteikimo susitarimu, sudarytu bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“. Kaip paaiškinta 426 ir 427 konstatuojamosiose dalyse, kitos SPS šalys, siekdamos numatytos SPS naudos, veikia ne kaip bendrovės „LuxSC“ tarpininkės, bet kaip savarankiški subjektai. Tą riziką į apskaitą reikėtų įtraukti kaip tų šalių indėlį įgyvendinant SPS, ir ta rizika negali daryti poveikio bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį mokamam atlygiui.

                  (441)

                  Ketvirta, tai, kad bendrovė „LuxSCS“ neprisiėmė rizikos, susijusios su nematerialiuoju turtu, patvirtina ir faktas, kad nei bendrovės „LuxSCS“ vienintelio valdytojo nutarimuose, nei jos visuotinio susirinkimo protokoluose nėra nurodyta jokių svarbių sprendimų dėl bendrovės „LuxSCS“ vykdomo rizikos valdymo, kurie būtų susiję su rizika, siejama su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu (438). Bet kuriuo atveju bendrovė „LuxSCS“ neturėjo darbuotojų, per nagrinėjamą laikotarpį galėjusių vykdyti tokias rizikos valdymo funkcijas. Todėl bendrovė „LuxSCS“ neturėjo veiklos pajėgumų, kad galėtų valdyti kokią nors sutartimi jai priskirtą riziką (439).

                  (442)

                  Bendrovė „Amazon“ taip pat teigia, kad bendrovei „LuxSCS“ teko verslo rizika, susijusi su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos veikla Europoje, nes mažmeninė prekyba internetu yra pagrįsta technologija (t. y. nematerialiojo turto elementu) ir labai nuo jos priklauso (440), o bendrovė „LuxSCS“ technologiją bendrovei „LuxOpCo“ teikia pagal Licencijos sutartį. To teiginio nepagrindžia pagal Licencijos sutartį nustatytas sutartinis rizikos paskirstymas – pagal jį bendrovė „LuxSCS“ neprisiima jokios rizikos, susijusios su nematerialiojo turto naudojimu. Veikiau, būtent bendrovė „LuxOpCo“ (jai nematerialusis turtas licencijomis išimtinai ir neatšaukiamai suteiktas) yra atsakinga už strateginių sprendimų, susijusių su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos veikla Europoje, priėmimą, ir būtent ji, remdamasi tuo sutartiniu paskirstymu, iš tikrųjų priima tuos sprendimus (441). Todėl negalima sakyti, kad bendrovė „LuxSCS“ būtų prisiėmusi kokią nors svarbią veiklos riziką, susijusią su nematerialiojo turto naudojimu to verslo vykdymo tikslais. Pavyzdžiui, bendrovei „LuxSCS“ nereikėjo prisiimti vartojimo kreditų rizikos arba blogų skolų rizikos, nes ji tiesiogiai nebuvo susijusi su klientų atliekamu mokėjimu; jai nereikėjo prisiimti sandėliavimo rizikos, nes ji neturėjo jokių atsargų; jai taip pat nereikėjo prisiimti jokios garantijos rizikos ar atsakomybės už parduotus produktus rizikos, nes ji neprekiavo jokiais produktais. Apibendrinant galima sakyti, kad bendrovė „LuxSCS“ per nagrinėjamą laikotarpį nevykdė jokių funkcijų, susijusių su ta rizika, ji taip pat nekontroliavo tokių funkcijų.

                  (443)

                  Bendrovė „Amazon“ taip pat teigia (442), kad bendrovė „LuxSCS“ prisiėmė finansinę riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, visų pirma riziką, kylančią dėl jos SPS nustatytos prievolės mokėti jai tenkančią plėtojimo išlaidų dalį, apskaičiuojamą proporcingai pagal pardavimo pajamų, kurias bendrovė „Amazon“ gauna Europoje, dalį, palyginti su bendrovės „Amazon“ pasaulinėmis pardavimo pajamomis (443). Pagal sutartimi įformintus susitarimus, kaip nustatyta Licencijos sutartyje ir kaip aiškinama 438 konstatuojamojoje dalyje, vienintelė bendrovei „LuxSCS“ likusi aiški rizika buvo susijusi su tuo, kad jai reikėjo laikytis savo SPS nustatytos prievolės bendrovei „Amazon US“ sumokėti IN teisių perleidimo įmoką ir padengti SPS sąnaudas. Nors bendrovė „LuxSCS“ gali negalėti padegti tų sąnaudų, jeigu bendrovė „LuxOpCo“ bankrutuotų arba dėl kitų priežasčių ilgai negebėtų bendrovei „LuxSCS“ mokėti tokio dydžio autorinio atlyginimo, kokio užtektų toms išlaidoms padengti, ši sutartimi įforminta rizika, atrodo, bendrovei „LuxSCS“ buvo nustatyta tik dėl to, kad tai buvo „būtina Liuksemburgo struktūros veikimui užtikrinti“ (444). Tai neatitinka ekonominės tikrovės. Jeigu sutartimi įformintas susitarimas ir, visų pirma, autorinio atlyginimo nustatymo metodika būtų atitikę ekonominę tikrovę ir tikrąjį rizikos paskirstymą šalims (445), bendrovė „LuxSCS“ būtų gavusi atlygį tik už jai tenkančias ribotas funkcijas (446), ir jai nebūtų tekę prisiimti jokios nuostolių rizikos (447). Kaip aiškinama ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, bendrovė „LuxSCS“ nepriėmė jokių aktyvių sprendimų dėl konkrečios rizikos apribojimo arba valdymo, ji taip pat negalėjo kontroliuoti tokios rizikos. Bet kuriuo atveju, jeigu bendrovė „LuxOpCo“ būtų bankrutavusi arba dėl kitų priežasčių būtų ilgai negebėjusi bendrovei „LuxSCS“ mokėti autorinio atlyginimo pagal Licencijos sutartį, bendrovė „LuxSCS“ konkrečiu atveju būtų galėjusi nutraukti Licencijos sutartį ir nematerialiojo turto licencijas perduoti kitai su ja susijusiai arba savarankiškai šaliai, taigi taip būtų apribota jos sutartimi įforminta rizika (448).

                  (444)

                  Svarbiausia tai, kad per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxSCS“ nevykdė jokių funkcijų, susijusių su pagrindiniais įvesties parametrais, reikalingais apskaičiuojant IN teisių perleidimo arba SPS sąnaudas, ir nekontroliavo jų bei neturėjo pajėgumų juos kontroliuoti. Tų įmokų dydis nustatomas, viena vertus, pagal sąnaudų, patirtų dėl IN teisių perleidimo ir nematerialiojo turto plėtojimo (plėtojimo sąnaudos), dydį ir, kita vertus, pagal pardavimo Europoje mastą (449). Plėtojimo sąnaudas nustatė ir kontroliavo būtent bendrovės ATI ir A9, o pardavimo Europoje mastą kontroliavo bendrovė „LuxOpCo“. Kalbant apie pardavimo mastą, būtent bendrovė „LuxOpCo“ priėmė visus strateginius sprendimus dėl bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklos Europoje (450), ir tai turėjo poveikį Europoje gaunamų pajamų dydžiui. Taigi, tik bendrovė „LuxOpCo“ galėjo daryti įtaką savo gebėjimui mokėti autorinį atlyginimą bendrovei „LuxSCS“, o autorinio atlyginimo dydis priklausė nuo pelno, gaunamo iš bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje, dydžio.

                  (445)

                  Be to, bendrovė „LuxSCS“ neturėjo finansinių pajėgumų savarankiškai finansuoti IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas, nes finansuoti tas sąnaudas ji galėjo tik dėl to, kad gavo finansavimą, bendrovės „LuxOpCo“ teikiamą autorinio atlyginimo išmokų forma (451). Išmokos pinigais, bendrovės „LuxOpCo“ šiuo atžvilgiu faktiškai atliktos bendrovei „LuxSCS“, atrodo, buvo pakankamos būtinoms bendrovės „LuxSCS“ atliekamoms išmokoms padengti, įskaitant IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas, o su „LuxSCS“ pajamomis susijusi pinigų suma, viršijanti IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas, buvo laikoma ir valdoma bendrovės „LuxOpCo“ (452). Beveik [400–500] mln. EUR dydžio pradinis bendrovės „LuxSCS“ kapitalas šiomis aplinkybėmis yra nesvarbus. Kaip aiškinama 443 konstatuojamojoje dalyje, jeigu susitarimas būtų sudarytas įprastomis rinkos sąlygomis, bendrovei „LuxSCS“ nereikėtų padengti nuostolių, taigi jos kapitalui rizika nekiltų. Jos pradinio kapitalo ne tik nepakako IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudoms padengti, nes vien SPS įmokos 2006–2013 m. sudarė [1 000–1 500] mln. EUR (453), bet ir tą kapitalą bendrovei „LuxSCS“ akcininkai suteikė 2005 m., o tai buvo anksčiau, nei bendrovė „LuxOpCo“ pradėjo vykdyti veiklą ir bendrovei „LuxSCS“ mokėti autorinį atlyginimą, ir anksčiau, nei prasidėjo nagrinėjamas laikotarpis, kurį aprėpia ginčijamas mokesčių sprendimas ir šis sprendimas. Bet kuriuo atveju, bendrovė „LuxSCS“ veiksmingai nevykdė jokių svarbių funkcijų ir neprisiėmė jokios esminės rizikos, susijusios su nematerialiojo turto gerinimu, didinimu, valdymu arba naudojimu – nei bendrovių ATI ir A9 pagal SPS vykdomos veiklos, nei bendrovės „LuxOpCo“ vykdomos nematerialiojo turto plėtojimo veiklos atžvilgiu.

                  (446)

                  Vadinasi, negalima teigti, kad bendrovė „LuxSCS“ veiksmingai prisiėmė riziką, siejamą su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, be to, ji neturėjo finansinių pajėgumų tokiai rizikai prisiimti.

            9.2.1.1.4.   Išvada dėl bendrovės „LuxSCS“ funkcijų analizės

                  (447)

                  Iš bendrovės „LuxSCS“ funkcijų analizės matyti, kad per nagrinėjamą laikotarpį ji neturėjo teisės vykdyti jokių unikalių ir vertingų funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, nevykdė tokių funkcijų, nepavedė jų vykdyti trečiosioms šalims ir neturėjo pajėgumų jas vykdyti arba pavesti vykdyti trečiosioms šalims. Iš analizės taip pat matyti, kad per tą laikotarpį bendrovė „LuxSCS“ nenaudojo jokio su ta veikla susijusio turto, jai tik priklausė nematerialiojo turto nuosavybės teisė ir licencija, remiantis SPS, be to, ji neprisiėmė su ta veikla susijusios rizikos, nevykdė jos veiksmingos kontrolės ir neturėjo veiklos bei finansinių pajėgumų tai rizikai prisiimti ar ją kontroliuoti. Iš tikrųjų galima teigti tik tai, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė tam tikras funkcijas, būtinas jos turimai teisinei nematerialiojo turto nuosavybei išlaikyti, kaip nurodyta 428 konstatuojamojoje dalyje.

            9.2.1.2.
            Bendrovės „LuxOpCo“ funkcijų analizė

                  (448)

                  9.2.1.2.1 skirsnyje Komisija vertins bendrovės „LuxOpCo“ vykdytas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu. 9.2.1.2.2 skirsnyje Komisija vertins bendrovės „LuxOpCo“ vykdytas funkcijas, susijusias su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje vykdymu. 9.2.1.2.3 skirsnyje Komisija vertins turtą, bendrovės „LuxOpCo“ naudotą vykdant abiejų grupių funkcijas. 9.2.1.2.4 skirsnyje Komisija vertins riziką, bendrovės „LuxOpCo“ prisiimtą vykdant abiejų grupių funkcijas.

            9.2.1.2.1.   Bendrovės „LuxOpCo“ funkcijos, susijusios su nematerialiuoju turtu

                  (449)

                  Bendrovė „Amazon“ teigia, kad „bendrovė „LuxOpCo“ per vertinamą laikotarpį neprisidėjo kuriant, įsigyjant, valdant, diegiant [nematerialųjį turtą] arba nustatant jo strateginę kryptį“ (454). Remiantis Komisijos patikrinta informacija tas teiginys privalo būti atmestas. Bendrovei „LuxOpCo“ ne tik buvo Licencijos sutartimi patikėta vykdyti unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, bet ir bendrovės „LuxOpCo“ per nagrinėjamąjį laikotarpį faktiškai vykdytos funkcijos aprėpė gerokai daugiau nei tik paprasčiausias naudojimas – jos apėmė ir technologijos plėtojimą, tobulinimą bei valdymą pasitelkiant nepriklausomas Europos technologines ir verslo inovacijas, klientų duomenų kūrimą ir valdymą, bendrovės „Amazon“ prekių ženklo plėtojimą ir išlaikymą Europoje.

                  (450)

                  Kaip paaiškinta 419 konstatuojamojoje dalyje, bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikė išimtinę ir neatšaukiamą nematerialiojo turto ir visos kitos bendrovės „LuxSCS“ turimos intelektinės nuosavybės ekonominio naudojimo Europoje licenciją (455) ir teisę toliau plėtoti, gerinti (456), išlaikyti (457) ir apsaugoti (458) nematerialųjį turtą visą to turto naudojimo laiką (459). Bendrovei „LuxSCS“ lieka nematerialiojo turto ir antrinių kūrinių, sukurtų bendrovės „LuxOpCo“ ir jos sublicenciatų, nuosavybės teisė (460). Bendrovei „LuxOpCo“ taip pat suteikta išimtinė ir neatšaukiama teisė spręsti, ar ir kam galima sublicencijuoti nematerialųjį turtą (461). Šiuo atžvilgiu bendrovė „LuxOpCo“ valdė sublicencijavimo ryšius, visų pirma su AMEU ir ASE.

                  (451)

                  Per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxOpCo“ aktyviai vykdė pirmiau paminėtas užduotis – ir bendrai, ir konkrečiai pagal kiekvieną iš trijų sudedamųjų nematerialiojo turto dalių: technologiją, duomenų apsaugą ir prekių ženklus, kaip paaiškinta 452–472 konstatuojamosiose dalyse.

            a)   Intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas

                  (452)

                  Kalbant apie bendrai vykdytą veiklą, bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokoluose užfiksuota veikla, tiesiogiai susijusi su nematerialiojo turto plėtojimu, išlaikymu ir valdymu, visų pirma tai pasakytina apie ES intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto įsteigimą (462) (šio komiteto vaidmuo – „teikti technines bei verslo gaires ir pagalbą priimant strateginius sprendimus, susijusius su visų rūšių ir tipų intelektinės nuosavybės, kurią turi bendrovės patronuojančioji bendrovė „Amazon Europe Holding Technologies SCS“, gerinimu“) arba kelių licencijų suteikimo susitarimų sudarymą su trečiosiomis šalimis (463).

                  (453)

                  Bendrovės „Amazon“ ES politikos ir procedūrų vadove Intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto paskirtis nurodyta tokia: „ES intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas įsteigtas tam, kad teiktų technines ir veiklos gaires, susijusias su bendrovės „Amazon“ intelektinės nuosavybės plėtojimu ir diegimu Europoje“. Tame vadove taip pat nurodyta, kad „[k]omitetas rengia posėdžius <…> bendrovės „Amazon“ ES intelektinės nuosavybės portfeliui, verslo strategijai (tiek, kiek ji susijusi su intelektinės nuosavybės plėtojimu ir diegimu) persvarstyti ir bet kokiems kitiems klausimams, susijusiems su intelektine nuosavybe ir nustatomiems komiteto nuožiūra, spręsti“. Remiantis tuo vadovu, kiekviename Intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto posėdyje turi dalyvauti šie atstovai: „[k]omiteto nariai, t. y.: ES paslaugų viceprezidentas; ES teisinių reikalų direktorius (jį samdo bendrovė „Amazon ES Sarl“); bendrovės „Amazon“ intelektinės nuosavybės konsultantas (TBD), Veiklos Europoje viceprezidentas. Komitete gali būti papildomų narių, dirbančių Liuksemburge arba kitur, įskaitant ES plėtojimo centro darbuotojų atstovą“ (464). Intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas posėdžius rengia bent kartą per metus, kad pasikeistų informacija, aptartų ir priimtų sprendimus dėl intelektinės nuosavybės valdymo ir apsaugos Europoje.

                  (454)

                  „Amazon“ primygtinai tvirtino, kad „Intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas buvo patariamasis organas <…>. Jis nepriiminėjo jokių sprendimų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu ar gerinimu“, taip pat kad dėl to nereikėtų pernelyg išpūsti jo svarbos. Tačiau tai, jog komitetas buvo patariamasis organas, nereiškia, kad jo rekomendacijos nedarė poveikio nematerialiojo turto plėtojimui, išlaikymui ir valdymui. Iš tikrųjų, pasak pačios bendrovės „Amazon“, Intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto veiklą sudarė: „i) rekomendacijų dėl oficialiai teikiamų dokumentų, kuriais siekiama apsaugoti nematerialųjį turtą (taigi ir bendrovės „LuxOpCo“ išimtines teises, suteiktas pagal bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytą licencijos sutartį), teikimas, ii) su nematerialiuoju turtu susijusių Europoje vykstančių teismo procesų būklės apžvelgimas, iii) mokymo, kaip naudoti technologiją ir kitą nematerialųjį turtą, teikimas darbuotojams Europoje“ (465).

                  (455)

                  Taigi, Intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas buvo galimybė bendrovių „LuxOpCo“ ir ASE veiklos ir technologijos sričių vadovams susitikti ir aptarti bei rekomenduoti su Europoje esančiu nematerialiuoju turtu susijusius veiksmus, pateiktus jiems bendrovės „Amazon“ intelektinės nuosavybės teisininkų. Faktinius sprendimus dėl nematerialiojo turto plėtojimo, gerinimo, valdymo ir naudojimo priimdavo to komiteto nariai, atstovaujantys bendrovėms „LuxOpCo“ ir ASE ir veikiantys kaip sprendimus priimantys vadovai, atsakingi už bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą Europoje (466).

            b)   Technologijos

                  (456)

                  Technologijos, pagal Licencijos sutartį bendrovei „LuxOpCo“ suteiktos bendrovės „LuxSCS“, yra esamos bendrovės „Amazon US“ technologijos, nuolat atnaujinamos. Vis dėlto, vien tai, kad esama technologinės sistemos, tinkamos taikyti JAV, nereiškia, kad ją bus galima sklandžiai taikyti ir Europoje. Dėl JAV ir Europoje esamų skirtingų produktų kategorijų kelios bendrovės „Amazon US“ programinės įrangos, kuri bendrovei „LuxSCS“ buvo suteikta pagal licenciją ir kuri vėliau pagal Licencijos sutartį buvo išimtinai sublicencijuota bendrovei „LuxOpCo“, funkcijos Europoje negalėjo būti tiesiogiai taikomos (467). Kad ES svetainės galėtų veikti, reikėjo kitokios programinės įrangos (468), o kadangi „Amazon“ svetainės skyrėsi viena nuo kitos, buvo būtina programinė įranga, sukurta geografinėse teritorijose (469). Kad bendrovės „Amazon“ veikla Europoje būtų sėkmingai vykdoma, technologijas reikėjo toliau plėtoti, gerinti ir valdyti, ir visa tai per nagrinėjamąjį laikotarpį turėjo atlikti bendrovė „LuxOpCo“, padedama savo patronuojamųjų įmonių (470).

                  (457)

                  Bendrovę „LuxOpCo“ steigiant, jai buvo skirta technologinių išteklių MTTP vykdyti, konkrečiai – teikti paramą ES svetainėms (471). Tai apėmė katalogų rengimą, vertimo technologiją ir pritaikymą konkrečiai vietai (472). Šiuos išteklius skyrė plėtotojų grupės, anksčiau paskirtos į susijusias įmones ES šalyse, ir naujai pasamdyti darbuotojai (473).

                  (458)

                  Vertinamu laikotarpiu Liuksemburge su technologija susijusius darbus dirbusių darbuotojų buvo [60–70], daugiausia jų dirbo bendrovėje „LuxOpCo“ (474). Jų pareigybių pavadinimai buvo programinės įrangos plėtojimo inžinierius, sistemų inžinierius, paramos IT naudotojams inžinierius, sprendimų architektas, techninis programos vadovas ir techninis klientų aptarnavimo vadovas. Šie darbuotojai bendrovei „Amazon“ suteikė galimybių užtikrinti technologijos platformos pritaikymą konkrečioms vietoms ir programų, kurios būtų naudingos ES svetainėms, plėtojimą.

                  (459)

                  Speciali grupė – Lokalizavimo ir vertimo grupė – vykdė pagrindines funkcijas, susijusias su technologija, pavyzdžiui, ES svetainių projektavimu, jų pritaikymu vietos pageidavimams (tai vadinama lokalizavimu ir vertimu) (475) arba grįžtamosios informacijos apie svetainių veikimą teikimu, kad būtų galima toliau plėtoti ir gerinti „Amazon“ platformą. Iki 2013 m. pabaigos šią grupę sudarė [60–70] darbuotojų (476). Grupė vėliau buvo perkelta į [kitą bendrovės „Amazon“ bendrovę], jos pavadinimas buvo pakeistas į pavadinimą „Programinės įrangos plėtojimo ir vertimo grupė“, iš to matyti, kad grupės veikla buvo susijusi su programinės įrangos plėtojimu.

                  (460)

                  Be to, [10–20] asmenų ėjo techninio programos vadovo pareigas ([0–10] bendrovėje „LuxOpCo“ ir [0–10] bendrovėje ASE), jų darbas buvo versti funkcines specifikacijas, t. y. priemonės, kurią vietos mažmeninio verslo grupė nori naudoti savo svetainėje, aprašymą paversti techniniu aprašymu, kokią programinę įrangą reikia sukurti programinės įrangos plėtotojui (477). Kai gaunamas rezultatas, technologijos programos vadovai, kartu su bendrovės „LuxOpCo“ veiklos grupėmis ir susijusiomis įmonėmis ES šalyse, padeda priemonę įgyvendinti. Vykstant šiam procesui, bendrovės „LuxOpCo“ naudojama technologija nuolat plėtojama ir pritaikoma vietos rinkai (478).

                  (461)

                  Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad didžioji dauguma jos technologijos darbuotojų (apie [60–65] proc.) dirba JAV, o likusieji – tarptautiniuose plėtojimo centruose. Palyginti su tomis operacijomis, bendrovės „LuxOpCo“ techniniai ištekliai labai riboti (479). Nors Komisija neginčija, kad technologija nuolat plėtojama JAV arba bendrovės „Amazon“ tarptautiniuose plėtojimo centruose, ji primena, kad plėtojimo centrams už MTTP projektų, kuriuos pagal sutartis jiems paveda bendrovė ATI, vykdymą yra atlyginama padengiant sąnaudas ir pridedant [0–10] proc. Atlygis, kurį sudaro išlaidų padengimas ir [0–10] proc. pridėjimas, atrodytų, rodo, kad bendrovė „Amazon“ kodavimo proceso nelaiko teikiančiu didelės pridėtinės vertės. Todėl veikiau atrodytų, kad unikali naujos technologijos vertė gaunama dėl vietos praktinės patirties, naujų verslo poreikių nustatymo ir jų pavertimo programinės įrangos projektu, o ne dėl paties kodavimo. Tai, kad bendrovė „LuxOpCo“ turi techninius programos vadovus, rodo, jog funkcinės ir techninės priemonių specifikacijos ir reikiamas pritaikymas Europai buvo parengti netoli vietos rinkų (480), kur sutelkta vietos praktinė patirtis ir galima nustatyti vietos poreikius bei reikalavimus.

                  (462)

                  Be to, bendrovė „LuxOpCo“ ir jos susijusios įmonės ES šalyse specialiai išplėtojo svarbias technologijas, naudotinas vykdant mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą Europoje. Tokių technologijų pavyzdys yra EUVT. EUVT 2007–2008 m. Europoje išplėtojo (481) ir 2009 m. pradėjo naudoti speciali bendrovės „LuxOpCo“ grupė (482). EUVT buvo siekiama problemą, kylančią dėl daugybės svetainių, turinčių konkrečių šalių užsakymų vykdymo centrus, veikiančius daugelyje šalių, išspręsti įsteigiant vieną oficialų pardavėją Liuksemburge ir visoje Europoje sutelkiant atsargas ir aptarnaujant klientus (483). Naudojant EUVT, visi Europos užsakymų vykdymo centrai buvo sujungti ir buvo sukurtas tinklas. Dėl EUVT klientai iš visų ES šalių prekes gali pirkti bet kurioje Europos šalies „Amazon“ svetainėje. O sutelkus bendras visų Europos geografinių vietų, kuriose „Amazon“ vykdo veiklą, atsargas, asortimentas išaugo. Be to, „Amazon“ galėjo sumažinti riziką, kad tam tikros atsargos baigsis, ir prekes galėjo išsiųsti greičiau (484). Dėl to sutrumpėjo pristatymo klientams laikas, sumažėjo logistikos išlaidos ir prekių įsigijimo iš tiekėjų sąnaudos, sumažėjo kainos ir padidėjo asortimentas. Nė vienas bendrovės „Amazon“ konkurentas Europoje neturėjo sprendimo, panašaus į EUVT (485).

                  (463)

                  EUVT daugeliu lygmenų sutelkta įvairių naujovių. Kalbant apie technologiją, nustatytos naujos funkcijos (486), [EUVT funkcijų aprašymas] (487), (488), (489) įtraukta papildomų dalykų, kurių anksčiau pasauliniame tinkle nėra buvę (490). EUVT bandymai buvo atlikti Europos aplinkoje, naudojant Europos duomenis, pavyzdžiui, tai pasakytina apie kategoriją „Kūdikiams“ (491). Be to, atsiradus EUVT, buvo galima optimizuoti šaltinių sąnaudas, nes atsirado galimybė geriau rinktis pardavėjus ir centralizuoti kategorijų valdymą. Užsakymų vykdymui naudinga buvo tai, kad atsirado visas ES šalis apimantis centralizuotas atsargų planavimas, o kalbant apie pardavimą, dėl EUVT buvo galimas greitas pristatymas klientams, taip pat buvo galima išplėsti sunkių nesupakuotų krovinių pristatymą į kitas šalis, supaprastėjo prekių grąžinimas. Dėl EUVT nebeliko eksporto mokesčių, taikomų tarptautinėms siuntoms Europoje, taigi gerokai sumažėjo sąnaudos; atsirado galimybė sutelkti atsargas, kad vienoje svetainėje perkantys klientai galėtų matyti kitų šalių užsakymų vykdymo centruose esančias atsargas (492). Kad būtų galimas apsipirkimas visoje Europoje, buvo būtina sujungti skirtingus katalogus, tam prireikė vertimo, o šis anksčiau nebuvo nei svarstytas, nei organizuotas (493). Galiausiai, dėl EUVT atsirado galimybė atsargas pirkti visoje Europoje ir sukurti „Europos pardavėjų tinklą“ – jame prekyvietės prekiautojai galėjo būti nurodomi kartu su kitomis Europos svetainėmis ir savo produktus galėjo pardavinėjo visoje Europoje (494). EUVT buvo svarbi varomoji verslo jėga. 2014 m. [5–10] proc. visų pardavimų Prancūzijoje ir daugiau kaip [15–20] proc. visų pardavimų Italijoje ir Ispanijoje buvo įvykdyta per EUVT (495).

                  (464)

                  Galiausiai, susijusios įmonės ES šalyse taip pat atliko vaidmenį plėtojant naują technologiją. Pavyzdžiui, Vokietijos susijusi įmonė išplėtojo mažos kainos garantiją, (496)„Packstation“ (497), ir planavimo kalendorių, kad būtų lengviau vykdyti didelių vartojimo prekių, pavyzdžiui, skalbyklių, užsakymus (498). Be to, prieš internete pradedant naudoti funkciją „Amazon Prime“, grupė „Prime“, veikianti JAV, siekė gauti informacijos iš vietos kategorijų grupių, pavyzdžiui, vietos užsakymų vykdymo centro ir vežimo grupių, veikiančių Jungtinėje Karalystėje, nes vietos grupės žinojo, kaip sudėtinga „Prime“ įdiegti Jungtinėje Karalystėje, palyginti su JAV, Vokietija ar kitomis šalimis (499).

                  (465)

                  Apibendrinant galima pasakyti, kad per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxOpCo“ ėmėsi intensyviai plėtoti ir tobulinti technologiją, taip pat ją valdyti ir kontroliuoti. Ji ne tik paprasčiausiai naudojo technologiją, kad veiktų ES svetainės, bet ir aktyviai prisidėjo per nagrinėjamą laikotarpį ją plėtojant, tobulinant ir valdant.

            c)   Klientų duomenys

                  (466)

                  Klientų duomenų rinkimas – labai svarbus vertę didinantis „Amazon“ mažmeninės prekybos internetu veiklos veiksnys (500). Dėl jo didėja lankytojų ir realių pirkėjų santykis (501), greitėja pirkimo procesas, mažėja tiesioginės ir netiesioginės sandorių vykdymo išlaidos (502), taip pat didėja tikimybė, kad bus perkama ir ateityje, pavyzdžiui, klientui pateikiant naują jam specialiai pritaikytą pasiūlymą kaskart, kai jis lankosi bendrovės „Amazon“ ES svetainėse. Bendrovė X taip pat nurodė, kad klientų duomenys yra pagrindinis vertę didinantis internetu prekiaujančių mažmenininkų verslo veiksnys (503).

                  (467)

                  Kaip matyti iš 19 lentelės, bendrovės „Amazon“ trijų ES domenų klientų skaičius išaugo nuo 17 milijonų 2005 m. iki [70–80] m. 2014 m.

                     19 lentelė

                     Unikalūs klientų skaičiai pagal svetainę ir metus

                              (mln.)

                              2005 m.

                              2006 m.

                              2007 m.

                              2008 m.

                              2009 m.

                              2010 m.

                              2011 m.

                              2012 m.

                              2013 m.

                              2014 m.

                              Amazon.co.uk

                              8,3

                              9,9

                              11,9

                              14,0

                              17,3

                              20,2

                              24,1

                              27,5

                              [30–40]

                              [30–40]

                              Amazon.de

                              7,3

                              8,5

                              10,3

                              12,3

                              14,8

                              17,5

                              20,3

                              23,6

                              [20–30]

                              [20–30]

                              Amazon.fr

                              1,4

                              1,9

                              2,5

                              3,2

                              4,3

                              5,5

                              7,0

                              8,7

                              [10–20]

                              [10–20]

                  (468)

                  Iki 2006 m. restruktūrizavimo klientų duomenis kaupė tik AIS ir AIM (504). Vykstant restruktūrizacijai, bendrovei „LuxSCS“ suteikta teisė į duomenis, sukauptus ES svetainėse (505). Tačiau, nors teisinė klientų duomenų nuosavybė, susijusi su ES svetainėmis, tenka bendrovei „LuxSCS“ (506), bendrovė „LuxOpCo“ aktyviai kaupė tuos duomenis, teikdama paslaugą bendrovei „LuxSCS“ (507). Bendrovė „LuxOpCo“ buvo tikrai atsakinga už klientų duomenų kaupimą Europoje ir už taikytinų duomenų apsaugos įstatymų laikymąsi bei užtikrinimą, kad jų būtų laikomasi (508). Be to, bendrovė „LuxOpCo“ klientų duomenis naudojo bendrovės „Amazon“ veiklai Europoje vykdyti. Taigi, būtent bendrovė „LuxOpCo“ vykdė aktyvias ir svarbias funkcijas, susijusias su klientų duomenų plėtojimu, gerinimu ir valdymu per nagrinėjamą laikotarpį.

            d)   Prekių ženklas

                  (469)

                  Kalbant apie prekių ženklą, nors SK ataskaitoje nurodyta, kad prekių ženklas „Amazon“ yra puikiai žinomas ir kad tai, jog jis lengvai atpažįstamas visame pasaulyje, yra pagrindinis dalykas, pritraukiantis klientus (509), bendrovės „Amazon“ darbuotojai, duodami parodymus, teigė, kad prekių ženklas nėra svarbiausias bendrovės „Amazon“ verslo modelio dalykas (510).

                  (470)

                  Iš bendrovės „Amazon“ pateiktos informacijos matyti, kad bendrovės „Amazon“ prekės ženklas yra antraeilės svarbos tinkamam trijų pagrindinių vertę didinančių veiksnių – asortimento, kainos ir patogumo – užtikrinimui valdant Europos mažmeninės prekybos verslą (511). Tai reiškia, kad prekės ženklas vertingas, tik jeigu jis siejamas su tinkamu pasirinkimu, gera kaina ir patogumu (512), nes klientai bus linkę pirkti bendrovės „Amazon“ svetainėje, tik jeigu jaus, kad gauna patikimas paslaugas, atitinkančias su pirmiau minėtais dalykais susijusius jų lūkesčius (513). Bet koks klientų nepasitenkinimas labai greitai nulemia klientų praradimą, nes klientai labai lengvai gali pasirinkti konkurentus. Iš to matyti, kad prekių ženklas „Amazon“ ir reputacija labai priklauso nuo nuoseklaus paslaugų, labai tenkinančių klientus, teikimo klientams. Todėl būtina laikyti, kad prekių ženklo „Amazon“ vertė Europoje formuojama bendrovės „LuxOpCo“ ir susijusių įmonių ES šalyse lygmeniu (514). To negaunama iš bendrovės „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį arba iš bendrovių A9 ir ATI pagal SPS, nes būtent bendrovė „LuxOpCo“ ir susijusios įmonės ES šalyse priima visus svarbius strateginius sprendimus, susijusius su asortimentu, kainomis ir patogumu Europoje, kaip aiškinama 478–499 konstatuojamosiose dalyse.

                  (471)

                  Bet kuriuo atveju, prekių ženklo „Amazon“ vertę nustato ne tik „Amazon.com“ (515). „Amazon.co.uk“, „Amazon.de“, „Amazon.fr“ ir kitos svetainės suvokiamos kaip vietos prekių ženklai (516), ir jomis prisidedama kuriant prekių ženklo vertę Europoje. Be to, nors bendrovė „Amazon“, atėjusi į Europos rinką, buvo žinoma kaip bendrovė, prekiaujanti knygomis ir medijomis, ta reputacija nepadėjo pradedant prekiauti kitų kategorijų produktais (517) ar steigiant bendrovės „Amazon“ trečiųjų šalių verslą (518). Tam reikėjo vietos grupių papildomų pastangų klientams pranešti, kad bendrovėje „Amazon“ atsirado nauja produktų kategorija, ir klientams prireikė laiko tai suvokti (519).

                  (472)

                  Bendrovė „Amazon“ taip pat teigia, kad jos rinkodaros veikla labai priklauso nuo technologijos. Pasak „Amazon“, jos pagrindinę rinkodaros veiklą sudaro rėmėjų nuorodos, Asocijuotųjų įmonių programos ir el. paštu vykdoma rinkodara. Tačiau, kaip aiškinama 173 konstatuojamojoje dalyje, vietos partnerių svetaines bendrovės „Amazon“ Asocijuotųjų įmonių programai samdo vietos grupės. Europoje bendrovės „Amazon“ internetu vykdomą rinkodarą užtikrina būtent bendrovė „LuxOpCo“ ir susijusios įmonės ES šalyse, remdamosi savo vietos praktine patirtimi, pavyzdžiui, nustato, kurios partnerių svetainės yra aktualios jų mažmeninės prekybos verslui vietos rinkose (520). Bendrovė „LuxOpCo“ tuo tikslu yra įdarbinusi ES rinkodaros keliuose vadovą. Susijusios įmonės ES šalyse sudaro savo sandorius ir taiko asocijuotųjų įmonių mokesčius, ir šie, vertinant pagal asocijuotųjų įmonių grupės sudėtį ir mokesčių struktūrą, skiriasi nuo JAV grupės (521).

            9.2.1.2.2.   Bendrovės „LuxOpCo“ vykdytos funkcijos, susijusios su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje valdymu

                  (473)

                  Remiantis SK ataskaita, bendrovė „LuxOpCo“ turėjo būti bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo Europoje centrine būstine ir pagrindine veiklos vykdytoja (522). Tai reiškia, kad bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už strateginius sprendimus, susijusius su bendrovės „Amazon“ veikla Europoje, taip pat už tos veiklos fizinių sudedamųjų dalių valdymą.

                  (474)

                  Bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokoluose yra nutarimų, susijusių su bendrovės „LuxOpCo“, kaip centrinės būstinės, funkcijomis ir strateginių sprendimų, pavyzdžiui, susijusių su tam tikrų bendrovių įsigijimu (inter alia, [X (523), Q (524), Y (525), R (526), Z (527) įsigijimu]), įskaitant jų intelektinę nuosavybę, priėmimu; bendrų įmonių su trečiosiomis šalimis steigimu (528); daliniu bendrovės „LuxOpCo“ verslo arba turto pardavimu kitoms bendrovėms, pvz., [įsigytai bendrovei Q] (529) arba [kitai bendrovės „Amazon“ bendrovei] (530), ir garantijų teikimu susijusioms šalims (531).

                  (475)

                  Europoje visos strateginės bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos funkcijos, įskaitant pačią mažmeninės prekybos veiklą, trečiųjų šalių verslą, logistiką, klientų aptarnavimą, žmogiškuosius išteklius ir finansus, per nagrinėjamą laikotarpį buvo patikėtos bendrovei „LuxOpCo“. Bendrovė „LuxOpCo“ buvo pagrindinė tos veiklos vykdytoja, t. y. „LuxOpCo“ priiminėjo strateginius sprendimus ir buvo atsakinga už visą Europoje vykdomą veiklą (532). Bendrovė „LuxOpCo“ taip pat priiminėjo visus strateginius sprendimus, susijusius su prekėmis ir kainodara (tai turėjo poveikį pardavimams), registravo pardavimus ir klientams buvo kita sandorio šalimi. Bendrovė „LuxOpCo“ taip pat padengė atitinkamas išlaidas (žr. 6 lentelę) ir prisiėmė pardavimo bei atsargų riziką (533).

                  (476)

                  Vyriausieji „Amazon“ grupės darbuotojai, atsakingi už strateginių sprendimų priėmimą ir mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje koordinavimą, buvo bendrovės „LuxOpCo“ darbuotojai. Bendrovėje „LuxOpCo“ buvo per [500–600] etato ekvivalentų, ir tuos etatus užimantys darbuotojai užtikrino mažmeninės prekybos veiklos Europoje valdymą visoje Europoje, taip pat strateginį valdymą, o pastangos buvo derinamos su susijusiomis įmonėmis ES šalyse (534), taip pat buvo užtikrinama, kad nematerialusis turtas būtų pritaikytas Europos rinkai ir toliau plėtojamas. Bendrovei „LuxOpCo“ tą veiklą vykdyti padėjo susijusios įmonės ES šalyse, veikusios kaip paslaugų teikėjos (535). Susijusios įmonės ES šalyse bendrovei „LuxOpCo“ teikė tam tikras paramos paslaugas, pvz., susijusias su rinkodara, užsakymų vykdymu ir klientų aptarnavimu, bet neprisiėmė atsakomybės už pardavimus arba atsargas, nes tą riziką prisiėmė bendrovė „LuxOpCo“ (536).

                  (477)

                  Savo teiginiui, kad bendrovė „LuxOpCo“ vykdo tik įprastas valdymo funkcijas, pagrįsti bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad „jos verslo modelio esmė – technologija. Kiekvienas tradicinės mažmeninės prekybos aspektas buvo dar kartą apsvarstytas, kad būtų veiksmingesnis, pigesnis ir, svarbiausia, labiau tenkinantis klientų poreikius“ (537). Bendrovė „Amazon“ taip pat tvirtino, kad „dėl bendrovės „Amazon“ veiklos masto būtų neįmanoma verslą valdyti be labai aukšto laipsnio tokių funkcijų kaip atsargų valdymas, kainodara ir užsakymų tvarkymas, automatizavimo“ (538). Nors nematerialusis turtas yra būtina sudedamoji dalis bendrovės „Amazon“ veiklą vykdant Europoje (539), pats savaime jis nėra produktas arba tikslas, jam reikia papildomų pastangų (540) ir praktinės patirties, kad juo būtų galima pasinaudoti pajamoms gauti (541). Kaip aiškinama 164–169 konstatuojamosiose dalyse, pagrindiniai vertę didinantys bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos internetu veiklos veiksniai yra asortimentas, kaina ir patogumas. Nematerialusis turtas yra priemonė, kuria palengvinamas tinkamas tų trijų esminių dalykų naudojimas (542).

                  (478)

                  Per nagrinėjamą laikotarpį visus svarbius su asortimentu, kainomis ir patogumu susijusius sprendimus Europoje priiminėjo būtent bendrovė „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse (543). Kalbant apie šiuos pagrindinius vertę didinančius veiksnius, specifinė bendrovės „LuxOpCo“ ir susijusių įmonių ES šalyse praktinė patirtis yra lemiamas ir labai svarbus aspektas, dėl kurio bendrovės „Amazon“ verslo modelis gali duoti pajamų Europoje.

            a)   Asortimentas

                  (479)

                  Kaip aiškinama 165 konstatuojamojoje dalyje, tarp asortimento ir iš mažmeninės prekybos pardavimų gaunamų pajamų esama tvirtos koreliacijos. Pasirodė, kad bet kurio mažmenininko asortimento išplėtimas ir didžiausio asortimento išlaikymas, tapo pagrindiniu vertę didinančiu bendrovės „Amazon“ sėkmės Europoje aspektu (544). Tai dar labiau matyti iš bendrovės „Amazon“ vidaus klientų apklausų – remiantis jomis, klientams siūlomam […] teikiama daugiausia balų, vertinant klientų pasitenkinimą Vokietijoje ([60–70] proc.) (545) ir Prancūzijoje ([50–60] proc.) (546).

                  (480)

                  Sprendimas, kurių kategorijų produktus pardavinėti kuriame regione ar šalyje, priimamas atsižvelgiant į vietos rinkas, produktus ir klientų praktinę patirtį (547). Vien technologijos nepakanka; asortimentui užtikrinti reikia žmogiškojo įsikišimo (548). Žinojimas, ką klientai nori pirkti ir tinkamų pardavėjų atrinkimas, siekiant užtikrinti išsamų asortimentą, yra unikali ir lemiama bendrovės „Amazon“ vietos mažmenininkų grupės praktinė patirtis (549). Europoje asortimentą nustato bendrovė „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse (550).

                  (481)

                  Siekdama sėkmingos veiklos Europoje bendrovė „Amazon“ turėjo sukaupti specializuotų ekspertinių žinių, kad galėtų reaguoti į unikalius vietos klientų poreikius. Bendrovė „Amazon“ šių ekspertinių žinių sukaupė labai daug investuodama į tiesioginį buvimą kiekvienoje šalyje ir tuo buvimu labai pasikliaudama (551). Vokietijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje bendrovė „LuxOpCo“ naudos gavo pasamdžiusi vietos darbuotojus specialiems bendrovės „Amazon“ pasiūlymams, skirtiems vietos vartotojams, tose šalyse parengti (552). Vokietijoje iš pradžių buvo įdarbinta 100–200 darbuotojų, kad būtų užtikrintas asortimentas. Vėliau tas skaičius didėjo (553). Bendrovės „Amazon“ Prancūzijos darbuotojų skaičius augo greičiau nei jos pajamos, darbuotojų 2004–2012 m. padaugėjo nuo 297 iki 5 273, t. y. 17,8 karto, o pardavimai Prancūzijoje tuo pat laikotarpiu padidėjo 13,4 karto (554). Jungtinėje Karalystėje 2011 m. mažmeninės prekybos srityje įdarbinta 260 asmenų. Bendrovės „Amazon“ to laiko vidaus planuose buvo numatyta, kad iki 2015 m. darbuotojų skaičius padidės nuo [200–300] iki [400–500] (555). Visi šie darbuotojai buvo įdarbinti susijusiose įmonėse ES šalyse.

                  (482)

                  Iš bendrovės „Amazon“ patirties, susijusios su patekimu į Prancūzijos mažmeninės prekybos internetu rinką, matyti, kad būtinybė būti vietoje yra svarbi. Bendrovė „Amazon“ į tą rinką 2000 m. atėjo ne įsigydama esamą internetinį mažmenininką, bet kliaudamasi tik savo pačios prekių ženklu ir technologija. Tuo metu Prancūzijos mažmeninės prekybos internetu rinkoje vyravo vietos įmonės, gerai išmanančios Prancūzijos klientus ir rinkos aplinkybes (556). Be to, „Minitel“, viešoji nuotolinių paslaugų teikėja, veikusi dar iki atsirandant internetui, tebebuvo stabiliai populiari ir užėmė didelę nuotolinės mažmeninės prekybos rinkos dalį. Svetainėje „Amazon.fr“ iš pradžių buvo siūlomos knygos, skaitmeniniai garso ir vaizdo diskai. Bendrovės „Amazon“ veikla Prancūzijoje dėl įvairių priežasčių neatitiko bendrovės „Amazon“ pradinių lūkesčių. Be to, svetainei „Amazon.fr“ kilo didžiulių su reglamentavimu susijusių uždavinių (557). Dėl to bendrovei „Amazon“ kilo skverbimosi į rinką kliūčių. Iki 2004 m. svetainė „Amazon.fr“ dėl apribojimų, susijusių su sumažintų kainų taikymu, ir menkos internetinės skvarbos tebebuvo mažoji įmonė (558). Bendrovė „Amazon“ beveik visus savo vietos darbuotojus perkėlė į „Amazon.co.uk“, o Prancūzijos reguliavimo institucijos reikalavo pateikti „socialinį planą“, kuriuo būtų pagrįstas perkėlimas (559) ir darbuotojų skaičiaus sumažinimas nuo 70 iki 18 darbuotojų (560). Tuo metu bendrovė „Amazon“ svarstė, ar uždaryti svetainę Prancūzijoje ir nutraukti veiklą (561). Svetainės „Amazon.fr“ padėtis pasikeitė, kai buvo investuota į asortimento didinimo programą, diegtą pasitelkiant naujus Prancūzijos darbuotojus, praktiškai išmanančius vietos rinką (562). Tų darbuotojų vietoje dedamos pastangos buvo labai svarbios plečiantis ir įtraukiant naujas produktų kategorijas. Vietos darbuotojai žinojo vietos gyventojų skonį ir galėjo užmegzti bei išlaikyti ryšius su tiekėjais (563), rengti derybas dėl licencijų sutarčių su šalies autorių teisių savininkais bei organizacijomis (564), ir nustatyti vietos kainodarą. Kitaip sakant, bendrovė „Amazon“ turėjo plėsti savo vietos žinias pasamdydama Prancūzijos darbuotojus, kad jos siūlomi produktai ir paslaugos būtų patrauklūs Prancūzijos klientams.

                  (483)

                  Kaip aiškinama (167) konstatuojamojoje dalyje, asortimentą bendrovė „Amazon“ formuoja: i) įsigydama kitus rinkoje aktyvius mažmenininkus, ii) sudarydama partnerystę su tiekėjais ir iii) įgyvendindama trečiųjų šalių programas, kaip antai „Marketplace“. Visais trimis atvejais bendrovei „LuxOpCo“, padedamai susijusių įmonių ES šalyse, tekęs vaidmuo buvo lemiamas užtikrinant „Amazon“ veiklos Europoje sėkmę.

                  (484)

                  Įsigijimai. Siekdama patekti į Vokietijos ir Jungtinės Karalystės rinkas ir įsteigti įmones, vėliau tapusias susijusiomis įmonėmis ES šalyse, „Amazon“ įsigijo vietos veiklos vykdytojų ir savo verslą kūrė remdamasi jų vietos rinkos išmanymu ir klientų duomenimis (565). Vokietijoje „Amazon“ 1998 m. įsigijo bendrovę „Telebuch/ABC Bücherdienst“, jau turėjusią apie 100 000 klientų, užsakymų vykdymo centrą ir klientų aptarnavimo grupę, kurioje dirbo Vokietijos darbuotojai (566). Jungtinėje Karalystėje „Amazon“ įsigijo „bookpages.co.uk“ – tuo ji siekė „[…] Europos klientams greitai pasiūlyti tokį pat asortimento, paslaugų ir vertės derinį […]“ (567). Spaudos pranešime, kuriuo paskelbta apie šiuos įsigijimus, „Amazon“ nurodė, jog „tikisi, kad internetu prekiaujantys mažmenininkai „Bookpages“ ir „Telebuch“ taps pagrindinėmis sudedamosiomis jos plėtos į Europos rinką dalimis“ (568). Kitaip sakant, kad būtų lengviau Europoje pradėti vykdyti savo pačios mažmeninės prekybos veiklą, „Amazon“ savo veiklą pradėjo vykdyti įsigydama vietos mažmeninės prekybos praktinę patirtį, kurios jai trūko.

                  (485)

                  Partnerystė su tiekėjais. Siekdama pritraukti klientų bendrovė „LuxOpCo“ ir jos susijusios įmonės ES šalyse turėjo pasirinkti prekių ženklų, kurių vietos pirkėjai pageidavo, tiekėjus ir sudaryti su jais partnerystę. „LuxOpCo“ nustatė naujų kategorijų atrankos bei įtraukimo politiką ir geriausiąją patirtį, su tiekėjais sudarė partnerystę per savo mažmeninės prekybos organizaciją, ir tiekėjams nustatė standartines sutarties sąlygas (569). Vietos pardavėjų vadybininkai, įdarbinti susijusių įmonių ES šalyse, atrinkinėjo ir samdė ES svetainėms skirtus pardavėjus, taigi bendrovės „Amazon“ siūlomas asortimentas plėtėsi (570). Per nagrinėjamą laikotarpį „LuxOpCo“ ir jos susijusios įmonės ES šalyse įtraukė [10–20] naujų produktų kategorijų ir Vokietijoje, ir Jungtinėje Karalystėje, o Prancūzijoje buvo įtraukta [10–20] naujų kategorijų. Keliais atvejais prireikė kelerius metus trukusių derybų, kol tiekėjas panoro savo produktus pardavinėti per „Amazon“ svetainę (571). Be to, sukūrus, valdant ir naudojant EUVT, savo Europos klientams „LuxOpCo“ užtikrino bendrą visoje Europoje siūlomą pasirinkimą (572).

                  (486)

                  Trečiųjų šalių programos. Bendrovės „Amazon“ programa „Marketplace“ Europoje iš pradžių buvo nežinoma (573). Programai „Marketplace“ sukurti ir išlaikyti, „LuxOpCo“ ir jos susijusios įmonės ES šalyse pasitelkė būtiną praktinę patirtį ir priėmė strateginių sprendimų, kad programa ir jos technologija sėkmingai veiktų (574). Ieškant produktų pardavėjų ir jų pardavimų informacijos, kad būtų galima nustatyti potencialius „Marketplace“ pardavėjus, susisiekti su jais ir įtikinti juos sutikti dalyvauti programoje, Vokietijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje buvo sukurtos vietos paieškos grupės, jų nariai kalbėjo vietos kalbomis. Paieškos grupių nariai buvo ne tik „Marketplace“ paslaugų pardavėjais, bet ir padėjo potencialiems trečiųjų šalių pardavėjams „Amazon“ ES svetainėse paskelbti savo pasiūlymus, nes puikiai išmanė platformą (575).

                  (487)

                  Be paieškos grupių, Liuksemburge bendrovėje „LuxOpCo“ buvo sudarytos techninės grupės, taip pat vadintos prisijungimo grupėmis. Šias grupes sudarė IT specialistai, kūrę IT priemones arba teikę būtinus įvesties duomenis kuriant tokias priemones, kad būtų lengviau ES svetainėse paskelbti naujų pardavėjų pasiūlymus. Prisijungimo grupės pradėjo veikti 2006 m., ir laikui bėgant jų veikla darėsi vis svarbesnė, visų pirma tada, kai į programą „Marketplace“ reikėjo įtraukti stambesnius pardavėjus, turinčius didelės apimties katalogus su keliais tūkstančiais produktų (576). Be prisijungimo grupių, iki 2013 m. įdarbinta [10–20] programinės įrangos kūrėjų, bendrovėje „LuxOpCo“ dirbusių trečiųjų šalių programos grupėje („Marketplace“) (577). Galiausiai, 167 konstatuojamojoje dalyje paminėtas techninis klientų aptarnavimo vadovas bendrovėje „LuxOpCo“ buvo parengtas dirbti vokiečių, prancūzų ir anglų kalbomis (578).

                  (488)

                  Vidaus plane bendrovė „Amazon“ apibūdino tai, kaip „Marketplace“ plėtra […] bus vykdoma išplečiant Liuksemburgo, Vokietijos, Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos pardavimų organizacijas, taip pat nurodė, kad parduodant bus vartojamos italų ir ispanų kalbos (579). Siekiant sukurti pradinį trečiųjų šalių pardavėjų tinklą, buvusį pagrindu vėliau labiau automatizuotai savitarnos aplinkai, pagrįstai technologiniais sprendimais, buvo būtinas žmonių įsikišimas, grindžiamas vietos rinkos išmanymu, ir tai matyti iš to, kaip „Amazon“ veikla buvo pradėta vykdyti Italijoje ir Ispanijoje – tose šalyse „LuxOpCo“ darbuotojai dėl partnerystės užmezgimo turėjo skambinti potencialiems „Marketplace“ pardavėjams (580). „Amazon“ taip pat pripažino, kad „Marketplace“ veiklą vykdantys pardavėjai turėjo laikytis vietos ir Europos teisės aktų, todėl reikėjo specialių gairių, kad būtų užtikrinta atitiktis teisės aktams. Šios gairės „Marketplace“ pardavėjams buvo teikiamos remiantis praktine patirtimi, įgyta įgyvendinant EUVT projektą (581).

                  (489)

                  2009 m. tik [25–30] proc. bendros pardavėjų pardavimo apimties sudarė trečiųjų šalių pardavėjų, anksčiau prisijungusių per savitarnos priemonę, pardavimas (582). 2012 m. trečiųjų šalių pardavimas sudarė kiek daugiau nei [40–45] proc. bendrovės „Amazon“ pardavimo Europoje (583).

            b)   Kaina

                  (490)

                  „Amazon“ tvirtina, kad kainodara yra labai automatizuota, ir, išskyrus retus atvejus, bendrovei „LuxOpCo“ nereikėjo keisti kainų, automatiškai nustatytų taikant jos kainodaros algoritmą (584). Komisija pripažįsta tai, kad „Amazon“ savo mažmeninės prekybos veiklai taiko kainodaros algoritmą. Vis dėlto, tas algoritmas yra tik priemonė tam tikrai kainodaros politikai vykdyti, o politiką Europoje nulemia bendrovė „LuxOpCo“.

                  (491)

                  Be susijusių įmonių ES šalyse individualaus indėlio, pagrįsto vietos rinkos išmanymu, kainodaros algoritmas neveiktų veiksmingai (585). Produktų „Amazon“ svetainėse kainos yra vietos kainos, ir kiekviena šalis laikosi skirtingo požiūrio į kainodarą (586). Taip yra dėl unikalių vietos konkurentų, unikalios konkurencinės aplinkos ir kainodaros sistemų, nes skirtingi tiekėjai nustato skirtingas kainas skirtingose geografinėse vietose ir nes skiriasi vietos įstatymai ir kiti teisės aktai, pavyzdžiui, esama fiksuotų kainų (587). Pagrindinė sudedamoji bendrovės „Amazon“ kainodaros algoritmo dalis yra […] Kadangi […] kainos rinkoje nuolat kinta, ji turi […] stebėti […] kainodarą (588). Europoje tai daro bendrovė „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse.

                  (492)

                  Bendrovės „Amazon“ ES politikos ir procedūrų vadove išsamiau paaiškintas su kainodara susijęs vaidmuo, tekęs bendrovei „LuxOpCo“ ir susijusioms įmonėms ES šalyse (589). Vadove paaiškinta, kad ES mažmeninės kainodaros komitetas yra atsakingas tik už produktų, kuriuos bendrovė „Amazon“ siūlo ES svetainėse, kainodaros gairių nustatymą. Tą komitetą sudaro tik „LuxOpCo“ darbuotojai: Finansų viceprezidentas, Europa, Europos teisės skyriaus direktorius ir Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas. Komitetas yra atsakingas už visos ES svetainių mažmeninės kainodaros ir su tuo susijusių reikalų, pavyzdžiui, tiekėjų nuolaidų, patvirtinimą. To komiteto priimtų sprendimų negali panaikinti darbuotojai, nesantys bendrovės „LuxOpCo“ darbuotojais, o darbuotojai, nesantys „LuxOpCo“ darbuotojais (įskaitant vyresniuosius viceprezidentus), norintys koreguoti kainodarą, privalo gauti komiteto patvirtinimą (590). Bendrovė „LuxOpCo“ taip pat yra įdarbinusi Europos kainodaros vadovą, kuris turi patvirtinti kainas, visų pirma tais atvejais, kai kainos nukrypsta nuo algoritmu nustatytų kainų (591). Kadangi kainodaros priemone įgyvendinami komiteto sprendimai, susiję su kainodaros politikos ir kainodaros taisyklių nustatymu, nestebina, kad prekių kainoms, gaunamoms taikant tą priemonę, reikėjo šiek tiek papildomo „LuxOpCo“ įsikišimo. Galiausiai, taip pat yra […] grupė, dirbanti bendrovėje „LuxOpCo“ Liuksemburge. Ši grupė stebi […] kainas […], vertindama pasaulines kainas, taip pat ir JAV kainas (592).

                  (493)

                  Bendrovės „LuxOpCo“ ir jos susijusių įmonių ES šalyse įtaka kainodaros sprendimams matyti ir ES svetainėse skelbiamose kainodaros reklamose. Pavyzdžiui, pirmaisiais savo veiklos Vokietijoje metais „Amazon.de“ sugalvojo vadinamąją „mažos kainos garantiją“, ja bendrovės „Amazon“ klientai buvo skatinami bendrovei „Amazon.de“ teikti grįžtamąją informaciją apie kainas, kad savo pirkiniams gautų nuolaidą (593). Be to, kadangi knygų kainos Vokietijoje ir Prancūzijoje yra fiksuotos, „Amazon.de“ sugalvojo nemokamo siuntimo programą (594). Pasirodė, kad ši programa, pagal kurią knygų kainoms suteikta netiesioginė nuolaida, padarė didžiulį poveikį „Amazon“ knygų pardavimui Vokietijoje (595) ir Prancūzijoje (596). Jungtinėje Karalystėje dėl rinkoje įprastų unikalios rūšies reklaminių akcijų, susijusių su kainomis, pavyzdžiui, […], […] buvo sunku konkuruoti kainomis […]. Todėl „Amazon.co.uk“ turėjo sutelkti dėmesį į savo vietos darbuotojus, kad atpažintų tas reklaminės akcijos kainas ir rastų būdų su jomis veiksmingai konkuruoti (597).

            c)   Patogumas

                  (494)

                  Remiantis „Amazon“ vidaus klientų apklausos duomenimis, be to, kad vertinama […] ([50–60] proc.), […] ([50–60] proc.), […] ([50–60] proc.), […] ([50–60] proc.) (598), nors Prancūzijos klientai taip pat vertina […] ([50–60] proc.), […] ([40–50] proc.), ir bendrovės „Amazon“ […] ([40–50] proc.) (599).

                  (495)

                  Būtent bendrovei „LuxOpCo“, padedamai jos susijusių įmonių ES šalyse, tenka užduotis užtikrinti, kad klientai ES svetainėse rastų tai, ko ieško (600). Be žmonių pastangų klientai nebūtų išlaikyti (601). Bendrovėje „LuxOpCo“ buvo [60–70] etato ekvivalentų grupė, ir šiuos etatus užimantys darbuotojai sudarė lokalizacijos ir vertimo grupę, tikrinančią kompiuterizuotą vertimą ir pritaikančią jį vietos standartams (602), taip pat suteikiančią galimybę sujungti įvairius Europos katalogus, kad būtų kuriamas ir valdomas EUVT, o klientams būtų lengviau produktų ieškoti visoje Europoje (603) ir būtų išplėstas asortimentas (604). Bendrovėje „Amazon.de“ dirba turinio audito grupės, turinio auditu užtikrinančios turinio kokybę, – tuo siekiama užtikrinti, kad būtų išsaugotas svetainės dizainas ir informacijos pateikimas, kad klientams būtų lengviau apsipirkti (605). Taip pat svarbu, kad klientus aptarnaujantys darbuotojai kalbėtų vietos kalba ir suprastų, kam vietos klientai teikia pirmumą (606), pavyzdžiui, reikia suprasti tai, kad Vokietijos klientai tikisi greito jų prekių atsiuntimo (607).

                  (496)

                  Patogumas apima ir tai, kad produktai pristatomi pigiai, greitai ir taip, kaip numatyta. Greitis, patogumas ir aptarnavimas didina klientų pasitenkinimą, todėl tai augimo veiksniai (608). Kadangi „Amazon“ logistikos išlaidos ir pristatymo greitis, patikimumas bei tikslumas kiekvienoje šalyje skiriasi (609), būtina turėti praktinės patirties, susijusios su vietos logistika. Europoje (610) ši praktinė patirtis yra sutelkta ir plėtojama bendrovėje „LuxOpCo“ ir jos susijusiose įmonėse ES šalyse.

                  (497)

                  Užsakymų vykdymo centrų funkcija Europoje ir JAV skiriasi (611), ir net Europoje užsakymų vykdymo centrai veikia skirtingai (612). Skiriasi modelis ir procesai, reikia laikytis skirtingų standartų (613). Bendrovei „Amazon“ iš pradžių buvo sunku rasti įrenginių vadovų, žinančių kaip valdyti Europos užsakymų vykdymo centrą (614).

                  (498)

                  Planavimo ir investicijų tikslais bendrovė „LuxOpCo“ glaudžiai bendradarbiauja su susijusių įmonių ES šalyse užsakymų vykdymo grupėmis ir mažmeninės prekybos grupėmis, ir iš jų gaunama svarbiausia informacija, būtent apie tikėtiną produktų kiekį ir rūšis arba produktų kategorijas, kurias reikia įtraukti į asortimentą ir užsakymų vykdymo centrus (615). Susijusių įmonių ES šalyse surinkti duomenys turėjo įtakos kapitalo investicijoms, skirtoms užsakymų vykdymo centrams, ir taip pat sąnaudų ir pelno dydžio apskaičiavimui (616). Ši informacija gaunama tik turint praktinės patirties, susijusios su vietos rinka, pavyzdžiui, su ryšiais su vietos pardavėjais (617) ir prekiautojais.

                  (499)

                  Galiausiai, patogumas klientui taip pat apima patikimą klientų aptarnavimą, t. y. aptarnaujančius darbuotojus, kalbančius klientų kalba ir suprantančius klientų kultūrą (pavyzdžiui, įprotį grąžinti didesnę dalį nupirktų prekių). Jungtinėje Karalystėje [Jungtinės Karalystės rinkai būdingų dalykų aprašymas]. Todėl „Amazon.co.uk“ […], kad galėtų siūlyti tai, ką siūlo konkurentai, pavyzdžiui, pristatymą tą pačią dieną arba pristatymą patogiausiu laiku, t. y. per tam tikrą laikotarpį (618). Vokietijoje [Vokietijos rinkai būdingų dalykų aprašymas]. „Amazon.de“ teko susidoroti su […] ir savo Vokietijos užsakymų vykdymo centruose išplėtoti procesą […] (619).

            9.2.1.2.3.   Bendrovės „LuxOpCo“ naudojamas turtas

                  (500)

                  „LuxOpCo“ naudoja didžiulį turtą 9.2.1.2.1 ir 9.2.1.2.2 skirsniuose aprašytoms funkcijoms vykdyti.

                  (501)

                  Bendrovei „LuxOpCo“ priklauso visos „Amazon“ atsargos Europoje ir ji jas valdo, o tai būtina „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklai Europoje. Per nagrinėjamą laikotarpį bendrovės „LuxOpCo“ balanse buvo [1,5–2] mlrd. EUR vertės atsargų. Jai taip pat priklausė visos bendrovių ASE, AMEU ir susijusių įmonių ES šalyse akcijos, toms bendrovėms ji skiria finansavimą investicijoms į mažmeninės prekybos veiklos vykdymo infrastruktūros plėtrą, pvz., užsakymų vykdymo centrų statymą bei įrengimą ir Europos duomenų centro pajėgumų didinimą (620). Įsigijusi įmonę „LoveFilm Group“, bendrovė „LuxOpCo“ taip pat tapo tam tikro nematerialiojo turto, būtino valdant dalį jos paslaugų verslo, t. y. teikiant srautinio vaizdo siuntimo paslaugas, savininke.

                  (502)

                  Iš bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudų struktūros matyti, kad didžiulis turtas buvo naudotas padengti sąnaudas, patirtas vykdant prisiimtas nematerialiojo turto plėtojimo, gerinimo ir valdymo funkcijas (621). Komisija analizavo bendrovės „LuxOpCo“ patirtas arba sąskaitomis faktūromis jai perduotas išlaidas ir vertino galimą tų išlaidų ryšį su nematerialiojo turto plėtojimu. Kalbant apie technologiją, tai apima išlaidas darbuotojams, dirbantiems su technologija susijusius darbus. Tai taip pat apima Liuksemburge ir Airijoje esančių serverių, dėl kurių ES svetainės gali veikti, išlaidas. Išlaidų kategorijos „Programų kūrimo sąnaudos“ ir „Duomenų centrų sąnaudos“, kaip pateikta 8 lentelėje, taip pat buvo susijusios su nematerialiojo turto technologijos sudedamąja dalimi.

                  (503)

                  Kalbant apie prekių ženklą, bendrovė „LuxOpCo“ patyrė didžiulių tiesioginių rinkodaros išlaidų (622), ir tai matyti iš 7 lentelės. Tai pasakytina apie nemokamo pristatymo reklaminių akcijų, vykdytų bendrovės „LuxOpCo“ pelno sąskaita, sąnaudas. Tokiomis reklaminėmis akcijomis skatinamas pardavimas ir didinamas klientų pasitenkinimas, o dėl to didėja prekių ženklo „Amazon“ vertė Europoje. Programa „Amazon Prime“, bendrovės „LuxOpCo“ veiksmingai įgyvendinama Europos rinkose, bendrovės X taip pat laikoma pagrindine rinkodaros strategija (623). Iš bendrovės „LuxOpCo“ prisiimtų vežimo sąnaudų (624) ir klientams perkeltų sąnaudų palyginimo (625) matyti, kad klientams perkeliama tik maža dalis sąnaudų. Galiausiai, pasak bendrovės X, laikoma, kad užsakytų prekių išsiuntimo klientams sąnaudomis – jas taip pat prisiima „LuxOpCo“ – prekių ženklas „Amazon“ Europoje taip pat stiprinamas (626).

                  (504)

                  „Amazon“ pripažįsta (627), kad Europos veiklą vykdančių bendrovių sąnaudų dalis buvo naudinga „Amazon“ pasaulinės rinkodaros nematerialiajam turtui. Tačiau „Amazon“ teigia, kad, kadangi „LuxSCS“ turi teises į visus bendrovės „Amazon“ mažmeniniame versle naudojamus prekių ženklus, ji tiesiogiai arba netiesiogiai atlygina veiklą Europoje vykdančių bendrovių patirtas išlaidas. Tačiau „LuxOpCo“ tiesiogiai neprašo bendrovės „LuxSCS“ atlyginti kokias nors išlaidas. Taip pat negalima sakyti, kad rinkodaros išlaidos buvo dengiamos netiesiogiai, sumažinant bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ mokamą autorinį atlyginimą. Nepastebėta, kad per nagrinėjamą laikotarpį bendrovės „LuxOpCo“ naudai būtų nukrypta nuo ginčijamu sprendimu patvirtintos metodikos, taikomos nustatant autorinį atlyginimą (628). Kadangi nebuvo nustatyta, kad bendrovė „LuxSCS“ būtų mokėjusi atlygį bendrovei „LuxOpCo“, Europoje patirtos sąnaudos, naudingos pasaulinės rinkodaros nematerialiajam turtui, taip pat kitos intelektinės nuosavybės plėtojimo sąnaudos, nurodytos 6 ir 8 lentelėse, turi būti laikomos padengtomis bendrovės „LuxOpCo“. Taip pat to, kad, taikant ginčijamą mokesčių sprendimą, „LuxOpCo“ gali turėti pakankamai finansinių priemonių savo sąnaudoms padengti ir gauti pelno dalį, negalima laikyti bendrovės „LuxSCS“ mokamu kokių nors sąnaudų atlyginimu. „LuxSCS“ negavo jokių pajamų iš su ja susijusių arba savarankiškų šalių (629), taigi, nesant ginčijamo mokesčių sprendimo, ji nebūtų galėjusi kiek nors mokėti bendrovei „LuxOpCo“ (arba „Amazon US“) savo lėšomis. Veikiau, būtent „LuxOpCo“ gauna pajamas iš pardavimo ir paslaugų teikimo, todėl gali padengti sąnaudas patirtas vykdant savo verslą.

                  (505)

                  Apibendrinant galima teigti, kad jokios sąnaudos, bendrovės „LuxOpCo“ patirtos vykdant funkcijas, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, nebuvo patirtos „LuxSCS“ vardu. Jeigu taip būtų buvę, tos sąnaudos būtų buvusios įtrauktos į bendrovei „LuxSCS“ pateikiamas sąskaitas ir į sąnaudų fondą, kaip bendrovės „LuxSCS“ dalis pagal SPS. Bet iš sąnaudų struktūros matyti, kad bendrovė „LuxSCS“ iš tikrųjų veikė kaip paslaugų bendrovei „LuxOpCo“ teikėja, t. y. jos vardu turėjo nematerialųjį turtą. Taigi, „LuxOpCo“ buvo įmonė, iš tikrųjų vykdanti su nematerialiuoju turtu susijusią veiklą savo vardu ir pati prisiimdama riziką, o bendrovės „LuxSCS“ įmokos, pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS mokamos JAV įmonėms, buvo dengiamos autorinio atlyginimo išmokomis, mokėtomis bendrovės „LuxOpCo“, ir tai buvo pagrindinis „LuxSCS“ pajamų šaltinis. Todėl bendrovė „LuxOpCo“ iš tikrųjų patyrė tam tikrų sąnaudų, susijusių su ekonominiu nematerialiojo turto naudojimu, taip pat jo plėtojimu, gerinimu ir valdymu, ir tuo atžvilgiu prisiėmė tam tikrą riziką.

            9.2.1.2.4.   Bendrovės „LuxOpCo“ prisiimama rizika

                  (506)

                  „Amazon“ teigia, kad „[v]ersle, kuriame svarbu technologija užtikrinami labai automatizuoti procesai, bendrovė „LuxOpCo“, valdydama arba prisiimdama verslo riziką, labai kliovėsi technologija“ (630). „Amazon“ nepateikė jokių konkrečių pavyzdžių šiam teiginiui pagrįsti.

                  (507)

                  Iš tikrųjų, „LuxOpCo“ ir pagal sutartį (631), ir faktiškai prisiėmė riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu. „LuxOpCo“ taip pat kontroliavo ir valdė visą atitinkamą veiklos ir verslo riziką, susijusią su „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla Europoje, įskaitant kredito riziką, surinkimo riziką, atsargų riziką (632), rinkos riziką, nuostolių riziką, riziką, susijusią su darbuotojų, gebančių efektyviai ir laiku parduoti prekes ir teikti paslaugas, išlaikymu.

                  (508)

                  Bet kuriuo atveju, su bendrovės „Amazon“ teiginiu negalima sutikti dėl šių priežasčių.

                  (509)

                  Pirma, bendrovė „LuxOpCo“ riziką prisiėmė ne dėl to, kad naudojo technologiją. Ta rizika buvo prisiimta dėl to, kad „LuxOpCo“ buvo paskirta Europos centrine būstine ir „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje valdytoja. Kita bendrovės „LuxOpCo“ prisiimta su nematerialiuoju turtu susijusi rizika buvo prisiimta dėl sutartimi įformintų susitarimų su „LuxSCS“ (Licencijos sutartimi) ir yra susijusi su jos faktiniu elgesiu įgyvendinant tuos susitarimus (633). Kalbant apie nematerialųjį turtą, „LuxOpCo“ veiksmingai prisiėmė valdymo ir kontrolės riziką, kurią bendrovė „LuxSCS“ galiausiai, kaip nustatyta sutartimi, prisiėmė pagal SPS (žr. 13 lentelę) (634).

                  (510)

                  Antra, technologija taip pat galėjo būti naudinga priemonė tam tikrai rizikai sumažinti ir optimizuoti tiek, kiek tai visiškai būtina veiklai ES vykdyti. Pavyzdžiui, tai buvo galima pasiekti taikant atsargų technologiją – naudodamasi ja „LuxOpCo“ gali užtikrinti, kad atsargų būtų tiek, kiek reikia paklausai patenkinti, kartu kuo labiau sumažinant riziką, kad prekių atsargos baigsis arba parduoti prekę taps neįmanoma. Vis dėlto atsargų rizika yra būdinga mažmeninės prekybos veiklai, jos negalima visiškai pašalinti, net ir turint pažangią programinę įrangą. Panašiai, „LuxOpCo“ prisiima pardavimo ir blogų skolų riziką. Tai patvirtinama faktu, kad „LuxOpCo“ kaupia atsargas ir prisiima atsargų vertės koregavimą, taip pat abejotinas sąskaitas, susijusias su gautinomis sumomis (635). Vykdydama tyrimą Komisija nenustatė jokio mechanizmo, iš kurio būtų matyti, kad su atsargomis ir blogomis skolomis susijusius nuostolius kokia nors įmonė bendrovei „LuxOpCo“ kompensuotų.

                  (511)

                  Trečia, net jeigu „LuxOpCo“ tam tikru mastu kliovėsi technologija savo verslo rizikai valdyti, tai priklausė tik nuo bendrovės „LuxOpCo“, turinčios pajėgumų valdyti ir kontroliuoti šių automatizuotų procesų rezultatus ir, galbūt apriboti verslo riziką, strateginio sprendimo.

                  (512)

                  „Amazon“ taip pat remiasi 2017 m. ex post SK ataskaitos teiginiu, kad bendrovė „LuxOpCo“ jai kasdienėje veikloje kylančios strateginės, finansinės ir veiklos rizikos iš tikrųjų nevaldė ir nekontroliavo, nes „nagrinėjamu laikotarpiu grupės lygmeniu laikytasi griežtos valdymo politikos“ (636). Tačiau tokiam teiginiui pagrįsti bendrovė „Amazon“ nepateikė jokios konkrečios informacijos apie rizikos valdymo grupės politiką, ir jos kasmet JAV vertybinių popierių ir biržų komisijai (US Securities and Exchanges Commission) teikiamoje 10-K formoje nenurodyta jokia konkreti rizikos valdymo strategija.

                  (513)

                  Bet kuriuo atveju, net jeigu tokia grupės politika nagrinėjamu laikotarpiu ir būtų buvusi įgyvendinama, bendrovė „LuxOpCo“ vis tiek būtų atsakinga už strateginio valdymo sprendimus, jos priimtus valdant „Amazon“ veiklą Europoje, ir jai būtų tekusi atsakomybė už ekonominius tokių sprendimų padarinius. Be to, nors nėra neįprasta, kad veikla, susijusi su įmonių grupe yra centralizuotai sutelkta patronuojančioje bendrovėje arba grupės paslaugų centre (637), tai, kad grupės patronuojamosios įmonės iš savo pagrindinės patronuojančiosios įmonės arba kitų grupės bendrovių dėl tokios grupės politikos ar strategijos gali gauti tam tikrus nurodymus arba paramą, nereiškia, jog tos patronuojamosios įmonės nebeturėtų būti laikomos atskirais juridiniais subjektais, atskirtais nuo savo patronuojamosios bendrovės, taip pat nereiškia, jog tos patronuojamosios įmonės nebėra atsakingos už savo sprendimus (638). Jeigu „Amazon“ grupė bendrovės „LuxOpCo“ naudai teikė kokias nors grupės vidaus paslaugas, susijusias su jos rizikos valdymu, tai būtų aktualu (jeigu apskritai būtų aktualu) tik nustatant tokių paslaugų sandorių kainas (639).

                  (514)

                  Pasak „Amazon“, pagrindinė svarbi veiklos Europoje rizika pirmiausia yra rizika dėl konkurentų netekti verslo. Tai skiriasi atsižvelgiant į vietos rinkas. Todėl bendrovei „Amazon“ labai svarbu diegti inovacijas, kad netektų pasitraukti iš rinkos, kaip nutiko keliems „Amazon“ konkurentams Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje (640). Antra svarbi bendrovės „Amazon“ nurodyta rizika yra rizika, kad klientai neprisitaikys prie naujų pasiūlymų. Produktų kategorijos išplėtimas, naujų paslaugų nustatymas arba naujos veiklos pradėjimas yra susiję su rizika, kad klientams naujieji produktai nepatiks. Plečiantis taip pat kyla rizika, kad bus paslaugų sutrikimų, gedimų ar kitų kokybės problemų (641). Kaip „Amazon“ nurodė savo 2013 m. 10-K formoje (642), rizika, susijusi su tuo, kad bendrovei „Amazon“ nuolat reikia plėstis, kad būtų konkurencinga, visų pirma „yra didžiulė našta mūsų vadovybei, darbuotojams, veiklai, sistemoms, techninei kokybei, finansiniams ištekliams ir vidaus finansų kontrolės bei ataskaitų teikimo skyriams“. Trečia svarbi bendrovės „Amazon“ nurodyta rizika yra vietos ekonominės ir politikos sąlygos, taip pat teisinės sistemos pokyčiai. Kaip pavyzdį, bendrovė „Amazon“ nurodo valdžios institucijų vykdomą e. prekybos ir kitų paslaugų arba elektroninių įrenginių reguliavimą (643).

                  (515)

                  Visa ši svarbi rizika yra valdoma vietos lygmeniu, o bendrovė „LuxOpCo“ Europoje yra atsakinga pagrindinė šalis. Kaip ataskaitoje aiškina [Patarėjas Nr. 3], būtina atsižvelgti į konkrečios rinkos vietos ypatybes, kad būtų galima sėkmingai veikti konkurencinėse Europos rinkose (644). Vietos vadovybė ir grupės geba nustatyti tolesnius konkurentų veiksmus, joms lengviausia nustatyti klientų poreikius ir tai, kam jie teikia pirmumą, jos yra arčiau vietos valdžios institucijų, todėl joms lengviau išreikšti tam tikrus susirūpinimą keliančius dalykus, susijusius su naujais teisės aktais, ir pan. Iš „Amazon“ darbuotojų parodymų, duotų JAV vykstant procesams dėl mokesčių, dar labiau matyti vietos vadovybės ir vietos grupių svarba šiuo atžvilgiu. Pavyzdžiui, riziką, kad „Marketplace“ veikla, tik pradėta vykdyti Europoje, nesiplės, sumažino „LuxOpCo“ indėlis ir vietos praktinė patirtis, taip pat susijusių įmonių ES šalyse parama. Visu tuo patvirtinama išvada, kad „LuxSCS“, neturėdama darbuotojų, neturi veiklos pajėgumų tokiai rizikai valdyti ir kontroliuoti.

                  (516)

                  Kitų rūšių rizika, nurodyta „Amazon“ 2013 m. 10-K formoje, taip pat valdoma ir kontroliuojama bendrovės „LuxOpCo“. Pavyzdžiui, reputacijos riziką, susijusią su veikla Europoje, prisiima „LuxOpCo“. Nustojus veikti svetainėms, susijusios įmonės ES šalyse pagalbos kreipiasi į „LuxOpCo“. Per Kalėdų sezoną nepavykus patenkinti paklausos ir nepristačius iki reikiamos dienos – dėl to, trumpuoju laikotarpiu, grąžinamos per vėlai pristatytos prekės, o ilgesniu laikotarpiu prarandamas pardavimo potencialas, – to poveikį pirmiausia pajunta pats oficialus pardavėjas, t. y. „LuxOpCo“. „LuxOpCo“ taip pat prisiima pardavimo, blogų skolų ir atsargų sąnaudas ir riziką. Visų pirma, bendrovei „LuxOpCo“ tenka prisiimti grąžinamų pažeistų prekių sąnaudas.

                  (517)

                  2013 m. 10-K formoje taip pat nurodyta, kad su nematerialiuoju turtu susijusi rizika yra svarbus rizikos veiksnys (645), nors ta rizika atrodo nedidelė, palyginti su rizika, susijusia su „Amazon“ poreikiu plėstis, kad išliktų konkurencinga. Pagal Licencijos sutartį „LuxOpCo“ taip pat kontroliavo ir valdė riziką, susijusią su intelektinės nuosavybės pažeidimais, nes „LuxOpCo“ turėjo įgaliojimus veikti savo rizika bei savo iniciatyva ir savo sąskaitą, kad apsaugotų nematerialųjį turtą (646). Kaip aiškinama 419 konstatuojamojoje dalyje, „LuxOpCo“ prisiėmė visą atsakomybę už šios pareigos vykdymą, nors, remiantis SPS, šią funkciją turėjo vykdyti pati „LuxSCS“ (647).

            9.2.1.2.5.   Išvada dėl bendrovės „LuxOpCo“ funkcijų analizės

                  (518)

                  Iš „LuxOpCo“ funkcijų analizės matyti, kad per nagrinėjamą laikotarpį ji vykdė aktyvias ir svarbias funkcijas, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, taip pat aktyvias ir svarbias funkcijas, susijusias su buvimu centrine būstine ir „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veiklos Europoje valdymu. „LuxOpCo“ savo nematerialiojo turto licenciją naudojo „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veiklai Europoje valdyti ir galiausiai prisiėmė sąnaudas, susijusias su nematerialiojo turto tolesniu plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu. „LuxOpCo“ taip pat naudojo labai įvairų materialųjį turtą ir galiausiai prisiėmė visas sąnaudas, apskritai susijusias su „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veikla Europoje. Galiausiai, „LuxOpCo“ prisiėmė ir kontroliavo esminę riziką, susijusią su nematerialiuoju turtu, taip pat visą atitinkamą veiklos ir verslo riziką, susijusią su „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veikla Europoje.

            9.2.1.3.
            Tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimas

                  (519)

                  Nustačius grupės vidaus sandorį ir atlikus abiejų to sandorio šalių funkcijų analizę, tolesnis bet kurios sandorių kainodaros analizės veiksmas būtų pasirinkti tinkamą sandorių kainodaros metodą, kad grupės vidaus sandorį būtų galima įkainoti. Siekiant užtikrinti, kad grupės vidaus sandorio kaina iš tikrųjų apytikriai atitiktų kainą, dėl kurios susitariama rinkoje taikant įprastų rinkos sąlygų principą, patikimiausias metodas turėtų būti pasirenkamas atsižvelgiant į to atvejo aplinkybes (648).

                  (520)

                  Kaip aiškinama (250)–(256) konstatuojamosiose dalyse, EBPO SK gairėse pateikti penki metodai, kaip nustatyti grupės vidaus sandorių kainą įprastomis rinkos sąlygomis. Tose gairėse nurodoma, kad, siekiant nustatyti, ar sandorio kainodara atitinka įprastas rinkos sąlygas, pirmumas teikiamas tradiciniams sandoriais grindžiamiems metodams, pvz., palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodui, o ne sandorio pelnu grindžiamiems metodams, pvz., sandorio grynosios maržos metodui ir likutinio pelno padalijimo metodui (649). Konkrečiau, 2010 m. EBPO SK gairių 2.14 punkte ir 1995 m. EBPO SK gairių 2.7 punkte nustatyta, kad „[k]ai įmanoma nustatyti panašius nekontroliuojamus sandorius, palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas yra labiausiai tiesioginis ir patikimiausias būdas taikyti įprastų rinkos sąlygų principą. Vadinasi, tokiais atvejais palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas labiau tinka nei kiti metodai“. Taigi, siekiant pasirinkti tinkamą sandorių kainodaros metodą, būtina pirmiausiai nustatyti, ar esama panašių nekontroliuojamų sandorių, pagal kuriuos būtų galima įkainoti nagrinėjamą grupės vidaus sandorį.

            9.2.1.3.1.   Palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas

                  (521)

                  „Amazon“ tvirtina, kad, išskyrus [A] susitarimą, nė vienas intelektinės nuosavybės susitarimas, sudarytas bendrovės „Amazon“ ir su ja nesusijusių kitų sandorio šalių, įskaitant „M.com“ susitarimus, nėra rinkoje įvykdytas sandoris, su kuriuo būtų galima tiesiogiai lyginti siekiant nustatyti Licencijos sutarties kainodarą (650). Komisija sutinka, kad nė vienas bendrovės „Amazon“ ir su ja nesusijusių šalių sudarytas IN susitarimas, Komisijai pateiktas vykstant tyrimui, ir visų pirma nė vienas „M.com“ susitarimas, nėra nekontroliuojamas sandoris, su kuriuo būtų galima tinkamai lyginti siekiant nustatyti palyginamąją kainą laisvojoje rinkoje. Komisija taip pat nemano, kad [A] susitarimas būtų sandoris, su kuriuo būtų galima tiesiogiai lyginti.

                  (522)

                  EBPO SK gairėse nustatyti penki palyginamumo kriterijai, kuriuos turi atitikti kontroliuojami ir nekontroliuojami sandoriai, kad juos būtų galima laikyti panašiais; šie kriterijai yra i) perduodamos nuosavybės arba paslaugų charakteristikos, ii) šalių vykdomos funkcijos (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką), iii) sutarties sąlygos, iv) ekonominės šalių aplinkybės ir v) šalių taikoma verslo strategija (651). „M.com“ susitarimai, įskaitant [A] susitarimą, aiškiai neatitinka nė vieno iš tų penkių kriterijų.

                  (523)

                  Kalbant apie pirmą ir trečią kriterijus, t. y. nuosavybės arba paslaugų charakteristikas ir sutarties sąlygas, bendrovei „LuxOpCo“ suteikta išimtinė ir neatšaukiama licencija nematerialųjį turtą naudoti Europoje, taip pat teisė pagal Licencijos sutartį nematerialųjį turtą toliau plėtoti, gerinti ir valdyti visą jo naudojimo laiką (652). Priešingai, nė vienas „M.com“ susitarimas, sudarytas bendrovės „Amazon US“, nėra susijęs su panašia licencija, tie susitarimai taip pat nesusiję su ta pačia intelektine nuosavybe (653). Kaip aiškinama 220 konstatuojamojoje dalyje, „M.com“ susitarimų charakteristikos labai skiriasi nuo Licencijos sutarties charakteristikų. Licencijos sutartimi bendrovei „LuxOpCo“, valdančiai „Amazon“ svetaines Europoje, suteikiamos teisės naudoti ir toliau plėtoti, gerinti bei valdyti nematerialųjį turtą (įskaitant technologiją). O pagal „M.com“ susitarimus bendrovė „Amazon US“„M.com“ partneriams suteikė tik neišimtinę licenciją „Amazon“ intelektinę nuosavybę naudoti, jiems teikdama IT ir e. prekybos paslaugas, kad jie galėtų naudoti savo pačių mažmeninės prekybos svetaines ir kad ji galėtų vykdyti jų atžvilgiu prisiimtus įsipareigojimus (654). Taigi, tomis licencijomis „M.com“ partneriams nesuteikiama panaši teisė toliau plėtoti ir gerinti „Amazon“ intelektinę nuosavybę, vykdant savo veiklą, kaip Licencijos sutartimi leidžiama bendrovei „LuxOpCo“. Be to, įsipareigojimai išlaikyti ir apsaugoti intelektinę nuosavybę, kaip nustatyta Licencijos sutartyje, neįtraukti į „M.com“ susitarimus. Galiausiai, nė vienu iš penkių SK ataskaitoje nurodytų „M.com“ susitarimų, taip pat nė vienu iš vienuolikos papildomų „M.com“ susitarimų, bendrovės „Amazon“ pateiktų Komisijai, su „Amazon“ nesusijusioms kitoms sandorio šalims nesuteikta prieiga prie programinės įrangos arba pagrindinių algoritmų, naudojamų „Amazon“ e. prekybos platformai.

                  (524)

                  „M.com“ susitarimais bendrovė „Amazon US“ taip pat įpareigojama vykdyti daug daugiau veiklos, nei tik suteikti intelektinės nuosavybės licenciją. Nors „Amazon“ laikosi nuomonės, kad tie susitarimai apima prieigą prie tam tikros intelektinės nuosavybės, sutarčių aprėptis gerokai platesnė, nes jos aprėpia paslaugas, bendrovės „Amazon US“ teikiamas „M.com“ partneriams, pavyzdžiui, e. prekybos svetainių prieglobą ir priežiūrą, siuntinių siuntimą ir tvarkymą, pardavimo vykdymą ir kt. Be to, nors paslaugų teikimą pagal „M.com“ susitarimus daugiausia užtikrina bendrovė „Amazon US“, kartu veikianti kaip licenciarė ir nematerialiojo turto naudotoja, pagal Licencijos sutartį būtent „LuxOpCo“ naudoja nematerialųjį turtą, kaip licenciatas, ir būtent ji užtikrina ES svetainių plėtojimą, valdymą, prieglobą ir veikimą. „LuxSCS“, esanti nematerialiojo turto licenciarė pagal Licencijos sutartį, neturi jokių darbuotojų, todėl neturi pajėgumų vykdyti kokias nors funkcijas, panašias į bendrovės „Amazon US“ vykdytas pagal „M.com“ susitarimus.

                  (525)

                  Kalbant konkrečiai apie [A] susitarimą, tuo susitarimu nustatytos teisės į nematerialųjį turtą yra ne tik nepanašios į išimtinę ir neatšaukiamą licenciją, pagal Licencijos sutartį bendrovės „LuxSCS“ suteiktą bendrovei „LuxOpCo“, bet ir tas susitarimas yra susijęs su daug papildomų paslaugų, kurių bendrovė „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį neteikia. Visų pirma, [A] susitarimas yra sudarytas dėl paslaugų, įskaitant e. prekybos svetainės plėtojimą, prieglobą ir priežiūrą. Iš to, kad tas susitarimas vadinamas […] (655), taip pat matyti platesnė tų komercinių ryšių aprėptis. SK ataskaitoje dėmesys į jokius tuos skirtumus neatkreiptas, taip pat niekaip nepakoreguotas palyginamumas, išskyrus tai, kad pateikti klientų duomenys.

                  (526)

                  Kalbant apie antrą kriterijų, t. y. funkcijų analizę, Komisija jau nustatė, kad „LuxSCS“ nevykdo jokių funkcijų, kuriomis būtų didinama nematerialiojo turto vertė. Visų pirma, „LuxSCS“ nei buvo atsakinga už nematerialiojo turto plėtojimą, gerinimą, valdymą arba naudojimą, nei vykdė kokios nors rūšies rinkodaros veiklą. Pagal „M.com“ susitarimus bendrovė „Amazon US“ ne tik kūrė ir plėtojo intelektinę nuosavybę, naudotą vykdant sandorį, bet ir teikė daug paslaugų, įskaitant e. prekybos paslaugas, pagal Licencijos sutartį teikiamas bendrovės „LuxOpCo“, o ne bendrovės „LuxSCS“.

                  (527)

                  Kalbant apie ketvirtą kriterijų, t. y. ekonomines aplinkybes, Komisija atkreipia dėmesį, kad dauguma „M.com“ susitarimų yra susiję su Jungtinių Amerikos Valstijų teritorija ir jais numatyta gerokai mažesnė pardavimo apimtis.

                  (528)

                  Kalbant apie penktą kriterijų, t. y. verslo strategiją, „M.com“ susitarimai buvo sudaryti su įsitvirtinusiais fizinėse parduotuvėse prekiaujančiais mažmenininkais, siekusiais alternatyvaus platinimo kanalo. O Licencijos sutartimi buvo siekiama, kad bendrovė „LuxOpCo“ įsiskverbtų į Europos e. prekybos rinką, savo išimtinį platinimo kanalą, ir tam reikėjo naudoti nematerialųjį turtą (656).

                  (529)

                  Apibendrinant galima sakyti, kad nė viename IN susitarime, sudarytame „Amazon“ ir su ja nesusijusių trečiųjų šalių, įskaitant „M.com“ susitarimus apskritai ir [A] susitarimą konkrečiai, nenustatytas panašus nekontroliuojamas sandoris, pagal kurį, taikant palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodą, būtų galima vertinti bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį mokamą atlygį. Taikant palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodą lyginamos kontroliuojamo sandorio sąlygos ir tarp savarankiškų įmonių sudarytų sandorių sąlygos (657). Kad toks lyginimas būtų naudingas, lyginamų aplinkybių charakteristikos turi būti pakankamai palyginamos. Būti panašiam reiškia, kad jokie lyginamų aplinkybių skirtumai (jeigu jų yra) negali daryti esminio poveikio sąlygoms, vertinamoms taikant metodą, (pvz. kainai arba maržai), arba tai, kad galima atlikti pagrįstai tikslų koregavimą ir pašalinti bet kokių tokių skirtumų poveikį. Kaip aiškinama 522–528 konstatuojamosiose dalyse, Licencijos sutartis ir „M.com“ susitarimai skiriasi, ir tie skirtumai, vertinant penkis palyginamumo veiksnius iš penkių, tokie, kad daromas esminis poveikis sandorio sąlygoms. Be to, Komisija mano, kad negalimas pagrįstai tikslus koregavimas tiems skirtumams pašalinti (658).

                  (530)

                  Visų pirma, „Amazon“ tvirtina, kad pagrindinės technologijos perdavimas pagal [A] susitarimą, gali būti atskirtas nuo kitų paslaugų ir kad galimas pagrįstas koregavimas susitarimo ir Licencijos sutarties skirtumams pašalinti (659). Tačiau, remiantis „Amazon“ darbuotojo parodymais (660), „Amazon“ laikėsi holistinio požiūrio į „M.com“ susitarimų kainodarą ir nesistengė atskirai įkainoti atpažįstamų „Amazon US“ paslaugų (661). Todėl nustatinėti bendrovės „Amazon US“ atlygio, mokėtino jai tik už prieigą prie jos nematerialiojo turto, dalį neatrodo realu nesant aiškaus bendrovės „Amazon US“ pagal [A] susitarimą teikiamų materialiųjų paslaugų (pavyzdžiui, „Amazon US“ grupės vykdomo svetainių kūrimo, plėtojimo ir prieglaudos) koregavimo.

                  (531)

                  NET darant prielaidą, kad būtų įmanoma atskirti pagrindinės technologijos perdavimą, atlygis už tą perdavimą pagal [A] susitarimą turi būti daug mažesnis nei apskaičiuotasis SK ataskaitoje. Toje ataskaitoje atlygis apskaičiuotas sudedant kelis mokesčius, nustatytus [A] susitarime, įskaitant mokesčius, susijusius su susitarimo materialiaisiais aspektais, pavyzdžiui, koregavimą padidėjus „Amazon“ darbo sąnaudoms. Siekiant nustatyti numanomą atlygį, buvo pakoreguoti bendrovės [A] mokėtini pradiniai mokesčiai, baziniai mokesčiai ir pardavimo komisiniai, pavyzdžiui, buvo nustatyti mokesčiai, kuriais siekta kompensuoti perteklinius užsakymų pajėgumus ir perteklinį atsargų lygį. Tie mokesčiai yra susiję su fiziniu mažmeninės prekybos veiklos valdymu. Jie nesusiję su nematerialiuoju turtu, perduodamu pagal tą susitarimą. SK ataskaitoje nepateikta jokių argumentų, kuriais būtų galima pagrįsti tai, kad šie mokesčiai buvo įtraukti atliekant įprastas rinkas sąlygas atitinkančio autorinio atlyginimo už nematerialųjį turtą dydžio analizę (662). Be to, apskaičiuojant numanomą autorinį atlyginimą, SK ataskaitoje neatsižvelgta į neigiamą komisinio mokesčio dydžio ir pardavimo, kuriam tas mokestis būtų taikomas, ryšį. Konkrečiau, komisinio mokesčio, dėl kurio susitarta pagal [A] susitarimą, dydis buvo nustatytas taip, kad kasmet turėjo mažėti (nuo 5 % iki 4 %), kartu didėjant numatomo pardavimo, kurį pagal susitarimą turėtų įvykdyti bendrovė [A], mastui (nuo 350 mln. JAV dolerių (USD) iki 750 mln. USD). Iš šio fakto matyti, kad esama masto ekonomijos ir (arba) kad paslaugų gavėjo derybinė pozicija stiprėja (663). O SK ataskaitoje pateiktuose skaičiavimuose komisiniai mokesčiais mažėja iki 4 % per metus, tik tiek, kiek nustatyta [A] susitarime, deramai nevertinant to, ar tas dydis būtų pagrįstas atsižvelgiant į gerokai didesnį Europoje prognozuojamų pardavimų dydį (3,2 mlrd. EUR pirmaisiais metais po restruktūrizacijos ir 8,3 mlrd. EUR 2010 finansiniais metais).

                  (532)

                  Taikant palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodą, kaip nustatyta SK ataskaitoje, taip pat gautas išpūstas rezultatas, ir dėl jo „bendrovei „LuxOpCo“ kilo rizika patirti nuostolių“ (664). Tai reiškia, kad bendrovės „LuxOpCo“ pajamų, gaunamų naudojant nematerialųjį turtą, galbūt nepakaktų ne tik autoriniam atlyginimui bendrovei „LuxSCS“, nustatytam taikant palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodą, mokėti, bet ir mokėti atlygiui už visas kitas bendrovės „LuxOpCo“ vykdomas funkcijas. Komisija atkreipia dėmesį, jog nesusijusi šalis licenciatė greičiausiai nesutiktų, kad jos atlygiui nustatyti būtų taikomas metodas, pagal kurį ji greičiausiai struktūriniu požiūriu veiktų nuostolingai (665). Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodo taikymas [A] susitarimui SK ataskaitoje buvo atmestas, nes buvo laikoma, jog „mažiau tikėtina, kad atliekant likutinio pelno padalijimo analizę bus gautas šališkas įvertis“ (666).

                  (533)

                  Naujausioje pateiktoje medžiagoje „Amazon“ jau tvirtino, kad palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas galėjo būti taikomas Licencijos sutarčiai, nustatant autorinį atlyginimą, kurio dydis būtų [4,5–5] proc. bendros pardavėjų pardavimų apimties (667). Tam argumentui pagrįsti „Amazon“ remiasi savo JAV mokesčių teismo nuomonės aiškinimu. Tačiau, kaip aiškinama 210 konstatuojamojoje dalyje ir 352 išnašoje, [4,5–5] proc. autorinis atlyginimas iš tikrųjų buvo nustatytas ne JAV mokesčių teismo – jis šio sprendimo tikslais apskaičiuotas bendrovės „Amazon“. Bet kokiu atveju, Komisija nesutinka, kad, siekiant nustatyti įprastas rinkos sąlygas atitinkantį autorinį atlyginimą už Licencijos sutartį, toks autorinis atlyginimas, koks nustatytas siekiant įvertinti IN teisių perleidimo sutarties fiksuotąją sumą, gali būti patikimas lyginamasis rodiklis, kai taikomas palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas.

                  (534)

                  Pirmiausia Komisija atkreipia dėmesį, kad IN teisių perleidimo sutartis buvo sudaryta 2005 m., o Liuksemburgo mokesčių administratoriui apie jo buvimą pranešta 2006 m. balandžio 20 d.„Amazon“ raštu. Jeigu „Amazon“ ir Liuksemburgas manė, kad IN teisių perleidimo pagal tą sutartį vertė yra patikimas lyginamasis rodiklis, Liuksemburgo mokesčių administratorius turėjo atsižvelgti į tą informaciją, kai 2006 m. gruodžio mėn. dar kartą patvirtino ginčijamą mokesčių sprendimą.

                  (535)

                  Komisija taip pat pažymi, kad JAV mokesčių teismas pakoregavo IN teisių perleidimo vertę remdamasis palyginimu su „M.com“ susitarimais, visų pirma su [A] susitarimu (668). NET jeigu JAV mokesčių teismas galėjo atskirti pagrindinės technologijos perdavimą ir kitas tuo susitarimu nustatytas paslaugas (669), vis tiek nė vieno iš penkių palyginamumo veiksnių, pateiktų ir nagrinėtų 522–528 konstatuojamosiose dalyse, nesilaikoma lyginant Licencijos sutartį ir „M.com“ susitarimus, įskaitant [A] susitarimą. Tai, kas teigiama tose konstatuojamosiose dalyse, tinka ir vertinant IN teisių perleidimo sutarties laikymą panašia sutartimi Licencijos sutarties kainodaros nustatymo tikslais.

                  (536)

                  Svarbiausia, kad IN teisių perleidimo įmokos yra susijusios su vienkartiniu teisių į jau esamą nematerialųjį turtą perdavimu. Jas nustatant neatsižvelgiama į funkcijas, susijusias su tolesniu nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu ir valdymu, ir į su tuo susijusią riziką, kaip tai buvo nustatyta SPS ir vykdoma bendrovės „LuxOpCo“. Tomis funkcijomis vertė sukuriama ne tik bendrovei „LuxOpCo“, bet ir bendrovės „LuxSCS“ kitoms sandorio šalims, kurioms taikomas SPS: ATI ir A9.

                  (537)

                  JAV mokesčių teismas palygino [A] susitarimą, sudarytą „Amazon US“ ir [A], su IN teisių perleidimo sutartimi, sudaryta „Amazon US“ ir Liuksemburgo įmonių, kaip visumos, nedarant skirtumo tarp „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“, nes jos JAV mokesčių požiūriu laikomos viena įmone. Taigi, [A] susitarimas laikytas panašiu į licencijos suteikimo tvarką, tarpusavyje taikomą intelektinės nuosavybės kūrėjo („Amazon US“) ir intelektinės nuosavybės naudotojo (Europos įmonių bendrai). Licencijos sutartis nėra tokia tvarka, nes ji susijusi su tuo, kad de facto pasyvi intelektinės nuosavybės turėtoja („LuxSCS“) sublicencijuoja nematerialųjį turtą susijusiai šaliai („LuxOpCo“), kad ši tą turtą nagrinėjamu laikotarpiu plėtotų, gerintų, valdytų ir naudotų. Vadinasi, jeigu IN teisių perleidimo verte turėtų būti remiamasi kaip palyginamąja kaina laisvojoje rinkoje, tai būtų tinkama tik siekiant nustatyti bendrovės „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ mokamą atlygį už bendrovės „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį vykdomas funkcijas (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką). Kaip matyti iš 9.2.1.1 skirsnio, „LuxSCS“ niekaip unikaliai ir vertingai neprisidėjo plėtojant, išlaikant arba gerinant nematerialųjį turtą ir nepapildė jo, kaip kitais atžvilgiais nustatyta SPS, ji tą turtą tik perdavė bendrovei „LuxOpCo“, licenciatei (670). Taigi, „LuxSCS“ turėjo teisę gauti naudą, jai suteiktą pagal SPS (t. y. jai teko nematerialiojo turto ir jo antrinių kūrinių teisinė nuosavybė), tik dėl to, kad „LuxOpCo“ vykdė funkcijas ir prisiėmė riziką, jai priskirtas tuo susitarimu, kaip aiškinama 9.2.1.2 skirsnyje.

                  (538)

                  Tai įrodoma Licencijos sutarties sąlygomis, pagal kurias bendrovei „LuxOpCo“ neribotam laikui suteikta išimtinė ir neatšaukiama visų esamų ir būsimų bendrovės „LuxSCS“ nematerialiojo turto teisių licencija, ir 9.2.1.1 bei 9.2.1.2 skirsniuose atlikta funkcijų analize. Nors savarankiškos ir susijusios šalys įprastomis rinkos sąlygomis gali sudaryti licencijos suteikimo susitarimą, panašų į [A] susitarimu nustatytą licenciaro ir licenciato ryšį, sunku įsivaizduoti, kad savarankiškos šalys sudarytų sublicencijos sutartį, panašią į Licencijos sutartį.

            9.2.1.3.2.   Pelno paskirstymo metodas ir sandorio grynosios maržos metodas (SGMM)

                  (539)

                  Kadangi nėra jokių susitarimų, su kuriais būtų galima tiesiogiai palyginti Licencijos sutartį (671), tinkamiausias sandorių kainodaros metodas, šiuo atveju taikytinas siekiant nustatyti to grupės vidaus sandorio kainą, yra sandorio pelnu grindžiamas metodas. Kaip aiškinama 251 konstatuojamojoje dalyje, EBPO SK gairėse yra aprašyti du sandoriais grindžiami sandorių kainodaros būdai – SGMM ir pelno paskirstymo metodas. Pelno paskirstymo metodas apima du būdus: indėlio analizę ir likutinio pelno analizę. Pastarasis dažnai vadinamas likutinio pelno padalijimo analize.

                  (540)

                  SK ataskaitoje Licencijos sutarčiai įprastas rinkos sąlygas atitinkantis intervalas esą apskaičiuotas taikant likutinio pelno padalijimo metodą (672). Tačiau, tą vertinimą atidžiau išnagrinėjus, matyti, kad faktiškai taikytas sandorių kainodaros metodas yra SGMM. Pirmiausia buvo taikomas SGMM ir apskaičiuota, kad įprastas rinkos sąlygas atitinkanti grąža už esą įprastų funkcijų vykdymą yra [4–6] proc. bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų, o vėliau bendrovei „LuxSCS“ kaip autorinis atlyginimas, bendrovės „LuxOpCo“ mokamas už nematerialiojo turto naudojimą, buvo paskirtas visas (t. y. 100 %) likęs pelnas. Likutinio pelno padalijimo metodo taikymas reiškia, kad, atlyginus už grupės vidaus sandorių įprastas funkcijas, likutinis pelnas paskirstomas kontroliuojamo sandorio šalims, kaip atlygis už jų unikalų ir vertingą indėlį (673). Tačiau šiuo atveju 100 % likutinio pelno buvo paskirta bendrovei „LuxSCS“, to niekaip nepagrindus SK ataskaitoje, nes toje ataskaitoje nenustatyta, kaip bendrovės „LuxSCS“ indėliu (atsižvelgiant į vykdomas funkcijas, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką) pagrindžiama tai, kad visas likutinis pelnas paskirtas bendrovei „LuxSCS“. Ataskaitoje tik nurodyta, kad likutinis pelnas „gali būti laikomas priskirtinas nematerialiajam turtui, o bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikia licenciją tą turtą naudoti (may be considered to be attributable to the Intangibles licensed by LuxOpCo from LuxSCS) (674).

                  (541)

                  Tai, kad į SK ataskaitoje pateiktą sandorių kainodaros vertinimą neįtrauktas likutinio pelno padalijimas bendrovėms „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“, rodo, kad tik vienos iš tų Licencijos sutarties šalių, t. y. bendrovės „LuxSCS“, indėlis laikytas vertingu ir unikaliu. Tai reiškia, kas iš tikrųjų to sandorio įprastas rinkos sąlygas atitinkančiam intervalui nustatyti buvo taikytas vienašalis sandorių metodas, t. y. SGMM (675). Tą patvirtino ir Liuksemburgas (676).

                  (542)

                  Atsižvelgdama į 9.2.1.1 ir 9.2.1.2 skirsniuose pateiktą funkcijų analizę Komisija sutinka, kad tik vienos iš Licencijos sutarties šalių indėlis yra unikalus ir vertingas, ir, taigi, kad SGMM yra tinkamesnis sandorio kainodaros metodas, taikytinas vertinant pagal Licencijos sutartį mokėtiną atlygį. Tačiau, kaip matyti iš pirmiau pateiktos informacijos, unikalias ir vertingas funkcijas vykdanti šio sandorio šalis yra „LuxOpCo“, o ne „LuxSCS“. Remiantis tuo, SGMM taikymo tikslais vertinama šalis turėtų būti „LuxSCS“, o ne „LuxOpCo“, kaip toliau aiškinama 9.2.1.4 skirsnyje.

            9.2.1.4.
            SGMM taikymas šioje byloje

                  (543)

                  Kaip aiškinama (255) konstatuojamojoje dalyje, taikant SGMM, pirmiausia reikia nustatyti vertinamą šalį, vėliau reikia pasirinkti tinkamą pelno lygio rodiklį, pagal kurį vertinamas pelnas, gautinas vertinamai šaliai vykdant kontroliuojamo sandorio funkcijas, ir turi būti atsižvelgiama į tos šalies naudojamą turtą bei prisiimamą riziką.

            9.2.1.4.1.   Vertinama šalis turėtų būti „LuxSCS“

                  (544)

                  Taikant SGMM, vertinama šalis turi būti pasirenkama pagal visų grupės vidaus sandorio šalių atliekamą funkcijų (įskaitant naudojamą turtą ir prisiimamą riziką) analizę (677). Paprastai, vertinama šalis yra šalis, kuriai SGMM galima taikyti patikimiausiu būdu ir kurios atžvilgiu galima rasti patikimiausių panašių įmonių. Tai dažniausiai bus šalis, vykdanti mažiau sudėtingas funkcijas (678). SGMM laikomas tinkamu metodu, taikytinu vertinant šaliai, kuri, vykdant sandorį, kurio sandorio kainodaros analizė atliekama, nevykdo kokių nors unikalių arba vertingų funkcijų, mokamą įprastas rinkos sąlygas atitinkantį atlygį (679).

                  (545)

                  Kalbant apie sandorių kainodaros tvarką, patvirtintą ginčijamu mokesčių sprendimu, taikant SGMM, vertinama šalimi buvo pasirinkta bendrovė „LuxOpCo“. SK ataskaitoje toks pasirinkimas pagrįstas tuo, kad „LuxOpCo“, palaikydama ryšius su „LuxSCS“, vykdo pačias nesudėtingiausias funkcijas, nes, priešingai nei „LuxSCS“, jai nepriklauso vertinga intelektinė nuosavybė ir vykdydama savo įprastą veiklą ji neprisiima svarbios verslo rizikos (680).

                  (546)

                  Iš tų argumentų matyti, kad esama painiavos dėl turimo turto sudėtingumo ir grupės vidaus sandorio, kurio kainodarą siekiama nustatyti, šalių vykdomų funkcijų sudėtingumo. Kaip aiškinama 430 konstatuojamojoje dalyje, nėra pagrindo daryti prielaidą, kad asocijuotoji grupės bendrovė, suteikianti nematerialiojo turto licenciją kitai grupės bendrovei, vykdo sudėtingesnes funkcijas, nei ta bendrovė, vien dėl to, kad jai teisiniu požiūriu priklauso sudėtingas turtas. Sandorių kainodaros tikslais pati savaime nematerialiojo turto teisinė nuosavybė nesuteikia jokios teisės galiausiai pasilikti grąžą, gaunamą naudojant tą turtą. Atlygis grupės vidaus sandorio šaliai priklauso nuo jos vykdomų funkcijų, jos naudojamo turto ir jos prisiimamos rizikos, viena vertus, ir, kita vertus, nuo kitų susijusių sandorio šalių indėlio, vertinamo pagal jų vykdomas funkcijas, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką, vykdant sandorį (681). Kaip aiškinama 9.2.1.1.3 skirsnyje, bet kokia rizika, kuri sutartimi galėjo būti paskirta bendrovei „LuxSCS“, dėl Licencijos sutarties iš tikrųjų buvusi labai riboto pobūdžio ir neatitinka faktinio šalių elgesio.

                  (547)

                  Šiuo atveju Liuksemburgo mokesčių administratorius neturėjo sutikti su „Amazon“ teiginiu, kad pati nematerialiojo turto teisinė nuosavybė yra unikalus indėlis (682), ir bendrovė „LuxSCS“ už jį turėtų gauti atlygį, kurį sudaro beveik visas iš bendrovės „LuxOpCo“ gaunamas pelnas. Veikiau, mokesčių administratorius turėjo reikalauti funkcijų analizės, iš kurios būtų matyti, kad „LuxSCS“ vykdo unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su tuo turtu, bet SK ataskaitoje to visiškai nebuvo. Nors neginčijama, kad bendrovei „LuxOpCo“ neturėtų būti suteikta išimtinė ir neatšaukiama teisė naudoti ir sublicencijuoti nematerialųjį turtą, neatlyginant bendrovei „LuxSCS“ šios sąnaudų, susijusių su IN teisių perleidimo sutartimi ir SPS, tai, ar bendrovei „LuxSCS“ turėtų būti mokamas atlygis, didesnis nei ta suma, priklauso nuo atitinkamai „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ vykdomų funkcijų, susijusių su nematerialiuoju turtu.

                  (548)

                  Nors nagrinėjamu laikotarpiu ji buvo teisinė nematerialiojo turto savininkė, iš 9.2.1.1 skirsnyje pateiktos funkcijų analizės matyti, kad „LuxSCS“ nevykdė jokių aktyvių ir svarbių funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, dėl kurių būtų pagrįsta jai skirti beveik visą bendrovės „LuxOpCo“, valdančios „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veiklą Europoje, gaunamą pelną. „LuxSCS“ tik turėjo nematerialųjį turtą veiklos Europoje, vykdytos per ES svetaines (t. y. „LuxOpCo“ vykdytos veiklos) tikslais. Iš 9.2.1.2 skirsnyje pateiktos funkcijų analizės matyti, kad visos faktinės teisinės teisės, susijusios su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu Europos teritorijoje, visą nematerialiojo turto naudojimo laikotarpį buvo išimtinai ir neatšaukiamai suteiktos bendrovei „LuxOpCo“ (683). Be to, būtent „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse (684), iš tikrųjų vykdė visas atitinkamas funkcijas, naudojo atitinkamą turtą ir prisiėmė visą atitinkamą riziką, susijusią ne tik su nematerialiojo turto naudojimu, bet ir su jo plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu. „LuxOpCo“ taip pat vykdė centrinės būstinės funkcijas ir įvairias unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su pagrindiniais vertę didinančiais „Amazon“ veiklos veiksniais, būtent asortimentu, kaina ir patogumu. Visa tai buvo akivaizdu iš Licencijos sutarties sąlygų, taip pat iš SK ataskaitoje pateiktos funkcijų analizės – joje teigiama, kad vienintelės „LuxSCS“ funkcijos buvo susijusios su pasyvios nematerialiojo turto kontroliuojančiosios bendrovės, administruojančios savo turimą intelektinę nuosavybę, funkcijomis (685).

                  (549)

                  Nors prašyme priimti sprendimą ir SK ataskaitoje aiškinama, jog buvo tikimasi, kad „LuxSCS“ veiks kaip nematerialiojo turto kontroliuojančioji bendrovė, o „LuxOpCo“ – kaip pagrindinė veiklos Europoje vykdytoja (686), Liuksemburgo mokesčių administratorius, tikrindamas tą prašymą ir patvirtindamas siūlomą sandorių kainodaros tvarką, neatsižvelgė į tas funkcijas. Užuot atsižvelgęs į tai, mokesčių administratorius pasikliovė „Amazon“ nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad „LuxSCS“ vykdys unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, o „LuxOpCo“ vykdys tik įprastas valdymo funkcijas, susijusias su ribota rizika (687). Tačiau, atsižvelgiant į 9.2.1.1 ir 9.2.1.2 skirsniuose pateiktą funkcijų analizę, būtent „LuxSCS“, o ne „LuxOpCo“ yra mažiau sudėtinga įmonė. Vadinasi, Licencijos sutarties kainodarai nustatyti taikant SGMM, „LuxSCS“ turėjo būti paskirta vertinama šalimi.

            9.2.1.4.2.   Pelno lygio rodiklis

                  (550)

                  Taikant SGMM, pelno lygio rodiklis turi būti pasirenkamas atsižvelgiant į vertinamos šalies funkcijų, susijusių su kontroliuojamu sandoriu, verte, atsižvelgiant į tos šalies naudojamą turtą ir prisiimamą riziką (688); renkantis reikia remtis objektyviais duomenimis, o pasirinktą rodiklį turi būti galima pagrįstai patikimai ir nuosekliai įvertinti. Taikant SGMM, grynajam pelnui paprastai taikomas koeficientas, siekiant atsižvelgti į gamybos ir paslaugų veiklos sąnaudas, pardavimus, kai esama pardavimo veiklos, ir turtą, kai veiklai intensyviai naudojamas turtas (689). Kadangi „LuxSCS“ neužregistravo jokio pardavimo ir neprisiėmė jokios rizikos, susijusios su nematerialiuoju turtu, jos tiesiogiai patirtos sąnaudos yra patikimiausias vertės, gaunamos jai vykdant ribotas funkcijas (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką) rodiklis. Todėl šiuo atveju tinkamas pelno lygio rodiklis yra pelno dydis, nustatomas pagal visas tinkamas sąnaudas.

                  (551)

                  Kalbant apie tinkamos sąnaudų bazės, pagal kurią turėtų būti nustatomas pelno dydis, nustatymą šiuo atveju, „LuxSCS“ nevykdė jokių vertę didinančių funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu arba naudojimu, nenaudojo jokio turto ir neprisiėmė jokios su tuo susijusios esminės rizikos. „LuxSCS“ tik vykdė tarpininkės funkciją – IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas perdavė bendrovei „LuxOpCo“, o autorinio atlyginimo, pagal Licencijos sutartį jos gaunamo iš bedrovės „LuxOpCo“, dalį, atitinkančią tų sąnaudų sumą, perdavė bendrovėms A9 ir ATI. Be to, „LuxSCS“ teisę į pagal SPS gaunamą naudą turėjo tik dėl to, kad „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį per nagrinėjamą laikotarpį vykdė funkcijas ir prisiėmė riziką, pagal tą susitarimą priskirtą bendrovei „LuxSCS“ (690). Todėl bet koks atlygis bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį turėtų atspindėti tai, kad bendrovės „LuxOpCo“ vykdė jas funkcijas (691).

                  (552)

                  Kad ir ką teigtų „Amazon“ (692), licencijos mokestis, toks, koks patvirtintas ginčijamu sprendimu, nebuvo sumažintas pagal „LuxOpCo“ vykdytas nematerialiojo turto plėtojimo, gerinimo, valdymo ir naudojimo funkcijas (693). Licencijos sutarties 3.1 punkte – jame nustatyta, kad „LuxOpCo“ teiks verslo paslaugas bendrovei „LuxSCS“ – šiuo atžvilgiu aiškiai nustatyta, jog „the parties agree that the License Fee set forth in exhibit A shall be the sole consideration for the licenses granted and services provided under this Agreement“ (694). Iš tikrųjų, „LuxSCS“ nepatyrė tiesioginių arba netiesioginių sąnaudų, susijusių su nematerialiuoju turtu, išskyrus tam tikras ribotas sąnaudas, susijusias su jos turimos teisinės nematerialiojo turto nuosavybės administravimu.

                  (553)

                  Taip pat, IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudos neturėtų būti įtraukiamos į sąnaudų bazę, kaip perleidimo sąnaudos, t. y. nustatant įprastas rinkos sąlygas atitinkantį bendrovės „LuxSCS“ atlygį pagal Licencijos sutartį, pagal tas sąnaudas neturėtų būti nustatomas joks pelno dydis. Kadangi „LuxSCS“ nevykdo jokių funkcijų, nenaudoja jokio turto ir neprisiima jokios rizikos, susijusios su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, nebūtų tikimasi, kad savarankiška šalis bendrovei „LuxSCS“ skirs pagal tas sąnaudas nustatytą pelno dydį (695). Panašiai, sąnaudos, susijusios su atsargų pardavimu tarp bendrovių 2006 m., turėtų būti neįtrauktos į sąnaudų bazę, nes, atrodo, tai vienkartinės sąnaudos, susijusios ne su nematerialiojo turto suteikimu, bet su veiklos Europoje restruktūrizavimu, kai bendrovė „LuxSCS“ reorganizavo savo patronuojamųjų įmonių veiklą. Tai gali būti laikoma akcininkės veikla, taigi joks pelno dydis negali būti nustatomas (696).

                  (554)

                  Kalbant apie funkcijas, nagrinėjamu laikotarpiu vykdytas bendrovės „LuxSCS“, bendros administracinės paslaugos, apibūdintos 429 konstatuojamojoje dalyje, buvo įsigytos išorėje ir dėl jų nekilo jokia esminė rizika. Tos sąnaudos, tiesiogiai patirtos dėl tų paslaugų, gali būti apibrėžtos (697). Tos sąnaudos buvo susijusios su Liuksemburgo sąnaudų, priskirtų bendrovei „LuxSCS“ dėl jos teisinės nematerialiojo turto nuosavybės administravimo, pavyzdžiui, tam tikrų sąnaudų, susijusių su tos teisinės nuosavybės išlaikymu, dalimi. Nors nepateikta įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad „LuxSCS“ iš tikrųjų priėmė kokius nors aktyvius ir svarbius sprendimus, susijusius su nematerialiojo turto apsauga Europoje, – atsakomybė už juos iš tikrųjų buvo perduota bendrovei „LuxOpCo“, – Komisija vis tiek gali sutikti, kad, taikant SGMM, tos sąnaudos būtų įtrauktos į sąnaudų bazę, jeigu tik jos yra susijusios su bendrovės „LuxSCS“ faktiškai vykdytomis funkcijomis. Tos sąnaudos tada, atrodytų, yra susijusios su „LuxSCS“ turimos nematerialiojo turto teisinės nuosavybės išlaikymu Europoje.

                  (555)

                  Vadinasi, be to, kad perduodamos perleidimo sąnaudos, jos patirtos dėl IN teisių perleidimo sutarties ir SPS (t. y. IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudos), bendrovei „LuxSCS“ turėtų būti atlyginama skiriant pelno dydį, nustatomą pagal sąnaudų bazę, kurią sudaro tik sąnaudos, patirtos dėl išorės paslaugų, įsigytų siekiant išlaikyti savo teisinę nematerialiojo turto nuosavybę, kaip nurodyta 429 konstatuojamojoje dalyje, tiek, kiek tos sąnaudos iš tikrųjų yra susijusios su faktinėmis „LuxSCS“ funkcijomis. Atlygio dydžiu užtikrinamas rezultatas, atitinkantis įprastų rinkos sąlygų principą, nes deramai atitinka bendrovės „LuxSCS“ indėlį įgyvendinant Licencijos sutartį.

            9.2.1.4.3.   Tinkamo pelno dydžio nustatymas

                  (556)

                  Nustatant tinkamą pelno dydį, taikytiną pasirinktam pelno lygio rodikliui, paprastai reikia atlikti palyginamumo analizę. Atliekant tokią analizę kontroliuojamą sandorį reikia lyginti su panašiu nekontroliuojamu sandoriu arba panašiais nekontroliuojamais sandoriais. Sandoriai laikomi panašiais, kai jokie lyginamų aplinkybių skirtumai (jeigu jų yra) negali daryti esminio poveikio veiksniams, vertinamiems taikant metodą, (pvz. kainai arba maržai), arba tai, kad galimą atlikti pagrįstai tikslų koregavimą ir pašalinti bet kokių tokių skirtumų poveikį (698).

                  (557)

                  Šiuo atveju nėra galimybių atlikti patikimą palyginamumo analizę. Panašūs sandoriai, nurodyti SK ataskaitoje, šiuo atžvilgiu yra netinkami, nes yra susiję su bendrovėmis, kurių veikla buvo susijusi su duomenų tvarkymu, duomenų bazių veikimu, kita su kompiuteriais susijusia veikla, rinkotyra ir viešosios nuomonės apklausomis, verslo ir valdymo konsultacijomis ir reklama, o „LuxSCS“ neteikia jokių tokių paslaugų. Siekiant šiuo atveju atlikti patikimą palyginamumo analizę, reikėtų nustatyti tinkamas panašias nekontroliuojamas įmones, teikiančias paslaugas, panašias į bendras administravimo paslaugas, pagal Licencijos sutartį teikiamas bendrovės „LuxSCS“. Tačiau sunku įsivaizduoti, kad tarp savarankiškų šalių būtų sudaryta sublicencijos sutartis, panaši į Licencijos sutartį. Tam reikėtų nustatyti savarankiškas bendroves, įsigijusias turtą ir įmonei, iš kurios įsigijo turtą, įsipareigojusias vykdyti tam tikras funkcijas bei prisiimti tam tikrą su jomis susijusią riziką, vėliau tas funkcijas ir riziką perdavusias kitai savarankiškai bendrovei, o sau pasilikusias ribotas administracines funkcijas, susijusias su joms tenkančios intelektinės nuosavybės licencijos nuosavybės dalies apsauga. Kad sandorius būtų galima palyginti, savarankiškos bedrovės savo veiklą taip pat turėtų vykdyti panašiomis ekonominėmis aplinkybėmis ir vykdydamos verslo strategiją, panašią į šalių pagal Licencijos sutartį vykdomą strategiją (699). Galiausiai, reikėtų koreguoti panašias įmones, įtrauktas į sandorių kainodaros analizę, kad iš sąnaudų bazės, pagal kurią nustatomas pelno dydis, būtų pašalintos perleidimo sąnaudos, patirtos tų panašių įmonių (700). Tokių panašių įmonių tiesiog nėra. Todėl šiuo atveju neįmanoma atlikti palyginamumo analizės, neatlikus didžiulio ir galbūt atsitiktinio koregavimo, o tai darytų poveikį tos analizės patikimumui. Taigi Komisija nevykdė palyginamumo analizės pelno dydžiui, atitinkančiam „LuxSCS“ faktiškai vykdytas funkcija, nustatyti.

                  (558)

                  Komisija veikiau remiasi 2010 m. bendro sandorių kainodaros forumo ataskaitoje pateikta išvada, kad, kaip nustatė valstybių narių, bendro sandorių kainodaros forumo šalių, nacionaliniai mokesčių administratoriai, mažos papildomos vertės grupės vidaus paslaugoms taikomas pelno dydžio intervalas yra 3–10 % Remiantis ta ataskaita, praktiškai dažniausiai nustatytas pelno dydis buvo 5 % tokių paslaugų teikimo sąnaudų. Kaip aiškinama 258 konstatuojamojoje dalyje, kai laikoma, kad įprastas rinkos sąlygas atitinkantį intervalą sudaro vienodai patikimi rezultatai, tinkamiausiam to intervalo taškui nustatyti galima taikyti statistinę priemonę, kuria atsižvelgiama į tai, kad artėjama link vidurio, pavyzdžiui, medianą (701). Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad yra tinkama nustatyti pelno dydį, atitinkantį 5 % bendrovės „LuxSCS“ patirtų išorės sąnaudų, susijusių su jos teisinės nematerialiojo turto nuosavybės išlaikymu, kaip nurodyta 429 konstatuojamojoje dalyje. Taip nustatomas įprastas rinkos sąlygas atitinkantis atlygis, bendrovei „LuxSCS“ mokamas už paslaugų vykdymą pagal Licencijos sutartį, jeigu tik toks sąnaudos iš tikrųjų yra susijusios su faktinėmis bendrovės „LuxSCS“ vykdytomis funkcijomis.

            9.2.1.5.
            Išvada dėl pirminio ekonominio pranašumo nustatymo

                  (559)

                  Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, įprastas rinkos sąlygas atitinkantis pagal Licencijos sutartį bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis (t. y. licencijos mokestis) yra lygus bendrovės „LuxSCS“ su nematerialiuoju turtu susijusioms IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudoms, be pelno, ir visos atitinkamos bendrovės „LuxSCS“ tiesiogiai patirtos sąnaudos, kaip nustatyta 429 konstatuojamojoje dalyje, ir pagal šias sąnaudas turėtų būti nustatomas pelno dydis, sudarantis 5 % tų sąnaudų, jeigu tas sąnaudas galima laikyti patirtomis bendrovei „LuxSCS“ vykdant faktines funkcijas.

                  (560)

                  Tas atlygio lygis atitinka ekonominę kontroliuojamo sandorio tikrovę, kaip deramas atlygis už šalių vykdytas funkcijas, atsižvelgiant į jų naudojamą turtą ir prisiimamą riziką. Jis atspindi tai, ką savarankiška šalis, kurios padėtis panaši į bendrovės „LuxOpCo“ padėtį, norėtų mokėti už pagal Licencijos sutartį suteikiamas teises ir prisiimamus įsipareigojimus. Tokio dydžio atlygiu bendrovei „LuxSCS“ suteikiama pakankamai priemonių jos mokėjimo įsipareigojimams pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS vykdyti ir sąnaudoms, patirtoms per nagrinėjamą laikotarpį vykdant administracines funkcijas (jeigu jos vykdomos) padengti. Bendrovei „LuxSCS“ tas atlygis būtų mokamas visas ir kartą per metus, neatsižvelgiant į bendrovės „LuxOpCo“ veiklos rezultatus (įskaitant laikotarpius, kuriais „LuxOpCo“ patiria nuostolių). Tokio dydžio atlygis deramai atspindi tai, kad „LuxOpCo“ plėtoja, gerina, valdo ir naudoja nematerialų turtą, susijusį su „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla Europoje, priima visus atitinkamus su ta veikla susijusius strateginius sprendimus ir prisiima bei kontroliuoja kylančią riziką, o „LuxSCS“ nevykdo jokių vertę didinančių funkcijų, susijusių su nematerialiuoju turtu arba tuo verslu.

                  (561)

                  Atsižvelgdama į tai, kad tokio dydžio atlygis yra mažesnis nei bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis, apskaičiuojamas taikant sandorių kainodaros tvarką, patvirtintą ginčijamu mokesčių sprendimu (pagal jį šiai bendrovei buvo paskirtas visas likutinis bendrovės „LuxOpCo“ gaunamas pelnas, didesnis nei įprastas atlygis už esą įprastas funkcijas), Komisija daro išvadą, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ suteiktas ekonominis pranašumas, nes sumažinta jos mokesčio bazė, pagal kurią apskaičiuojamas Liuksemburge mokėtinas pelno mokestis, palyginti su bendrovių, kurių apmokestinamasis pelnas atspindi kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis, pajamomis.

            9.2.2.   PAPILDOMAS EKONOMINIO PRANAŠUMO NUSTATYMAS

                  (562)

                  Nedarydama poveikio skirsnyje 9.2.1 pateikiamam vertinimui, Komisija daro išvadą, kad, laikantis papildomo aiškinimo, net jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų buvęs teisus sutikdamas su nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, nors Komisija su tuo nesutinka, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka bendrovei „LuxOpCo“ vis tiek suteiktas ekonominis pranašumas, nes tvarka yra pagrįsta netinkamu pasirinkimu, dėl kurio sumažintos tos bendrovės apmokestinamosios pajamos.

                  (563)

                  Konkrečiau, Komisija nustatė šiuos atvejus, kai pasirinkta netinkama metodika, kuria pagrįstas ginčijamas mokesčių sprendimas, ir dėl to bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos neatitinka įprastų rinkos sąlygų principą atitinkančio patikimo apytikslio rinkos rezultato įverčio: i) neteisingai laikyta, kad „LuxOpCo“ vykdo tik įprastas funkcijas, ir dėl to viskas likutinis pelnas priskirtas bendrovei „LuxSCS“; ii) pelno lygio rodiklis, pasirinktas ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintos sandorių kainodaros tvarkos taikymo tikslais, turėjo būti pagrįstas visomis sąnaudomis, o ne veiklos išlaidomis; iii) nėra jokio ekonominio viršutinės ribos nustatymo toje sandorių kainodaros tvarkoje pagrindimo. Dėl kiekvieno šio netinkamo metodikos pasirinkimo atskirai galima daryti išvadą, kad taikant ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio.

                  (564)

                  Vertinimu, kurio imtasi šiame skirsnyje, nesiekiama nustatyti tikslaus įprastas rinkos sąlygas atitinkančio bendrovei „LuxOpCo“ mokamo atlygio. Dėl 9.2.1 skirsnyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad Liuksemburgo mokesčių administratorius neturėjo sutikti su sandorių kainodaros tvarka, pagrįsta nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu. Šio vertinimo tikslas veikiau yra parodyti, kad, net jeigu mokesčių administratorius buvo teisus sutikdamas su tuo teiginiu, nors Komisija su tuo nesutinka, ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ vis tiek suteikiamas pranašumas, nes sandorių kainodaros tvarka, patvirtinta tuo sprendimu, yra pagrįsta trimis pirmiau nurodytais netinkamo metodikos pasirinkimo, dėl kurio sumažintos bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos, palyginti su bendrovėmis, kurių apmokestinamasis pelnas atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis, atvejais.

            9.2.2.1.
            Neteisingai laikyta, kad „LuxOpCo“ vykdo tik įprastas valdymo funkcijas

                  (565)

                  Kaip aiškinama 9.2.1.2 skirsnyje, negalima teigti, kad „LuxOpCo“ vykdė tik įprastas valdymo funkcijas, nes nagrinėjamu laikotarpiu ji vykdė įvairias unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu ir „Amazon“ veiklos Europoje valdymu.

                  (566)

                  Vis dėlto, net jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų buvęs teisus sutikdamas su nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, tai, kad „LuxOpCo“ taip pat vykdė tokias funkcijas, reiškia, kad buvo netinkama patvirtinti sandorių kainodaros tvarką, pagal kurią visas likutinis „LuxOpCo“ gaunamas pelnas, didesnis nei [4–6] proc. jos veiklos išlaidų, yra priskirtas bendrovei „LuxSCS“.

                  (567)

                  Kaip aiškinama 256 konstatuojamojoje dalyje, kai abi grupės vidaus sandorio šalys vykdo unikalias ir vertingas su tuo sandoriu susijusias funkcijas, pelno paskirstymo metodas paprastai laikomas tinkamesniu sandorių kainodaros metodu, nes tokiu atveju būtų tikėtina, kad savarankiškos šalys sandorio pelną pasidalys proporcingai savo atitinkamam indėliui. Kaip toliau aiškinama toje konstatuojamojoje dalyje, EBPO SK gairėse aprašyti du bendro pelno paskirstymo asocijuotosioms bendrovėms būdai: indėlio analizė ir likutinio pelno analizė. Kai abi šalys unikaliai ir vertingai prisideda ir nėra mažiau sudėtingų sandorių, kurių kainodara turėtų būti nustatoma atskirai, bendram pelnui paskirstyti būtų tinkamiau atlikti indėlio analizę; likutinio pelno analizė gali būti atliekama, kai esama mažiau sudėtingų sandorių (702). Atliekant indėlio analizę, bendras pelnas paskirstomas pagal atitinkamą kiekvienos grupės vidaus sandorio, kurio kainodara nustatoma, šalių vykdytų funkcijų vertę (atsižvelgiant į naudotą turtą ir prisiimtą riziką). Todėl šiuo atveju, kai ir „LuxSCS“, ir „LuxOpCo“ laikomos vykdančiomis unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, pirmumas teikiamas šiam metodui, o ne likutinio pelno analizei, kai vienai šaliai, be atlygio, kurį ji gauna už tai, kad unikaliai ir vertingai prisideda vykdant sandorį, atlyginama ir už jos vykdomas įprastas funkcijas.

                  (568)

                  Indėlio analizę atliekant šiuo atveju, bendrovės „LuxOpCo“ atlygis būtų atitikęs visas jos vykdytas funkcijas (kaip nustatyta 9.2.1.2.1 ir 9.2.1.2.2 skirsniuose), jos naudotą turtą (kaip nustatyta 9.2.1.2.3 skirsnyje) ir jos prisiimtą riziką (kaip nustatyta 9.2.1.2.4 skirsnyje), ir jos atlygis būtų didesnis nei atlygis, apskaičiuotas pagal ginčijamu sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką, nes ta tvarka buvo pagrįsta neteisingu teiginiu, kad „LuxOpCo“ vykdo tik įprastas valdymo funkcijas. Vadinasi, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinus tą sandorių kainodaros tvarką, juo bendrovei „LuxOpCo“ suteiktas ekonominis pranašumas, nes dėl jo sumažintos bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos, palyginti su bendrovėmis, kurių apmokestinamasis pelnas atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis.

            9.2.2.2.
            Pelno lygio rodikliu netinkamai pasirinktos veiklos išlaidos

                  (569)

                  NET jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų teisus sutikdamas su nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, ir net jeigu vėliau buvo teisus sutikdamas, kad „LuxOpCo“ vykdė tik įprastas valdymo funkcijas, Komisija mano, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintoje sandorių kainodaros tvarkoje nustatytas pelno lygio rodiklis, pagrįstas veiklos sąnaudomis, pasirinktas neteisingai.

                  (570)

                  Kaip aiškinama 550 konstatuojamojoje dalyje, taikant SGMM, pelno lygio rodiklis turi būti pasirenkamas atsižvelgiant į vertinamos šalies funkcijų, susijusių su kontroliuojamu sandoriu, verte, atsižvelgiant į tos šalies naudojamą turtą ir prisiimamą riziką, renkantis reikia remtis objektyviais duomenimis, o pasirinktą rodiklį turi būti galima pagrįstai patikimai ir nuosekliai įvertinti.

                  (571)

                  Nors ginčijamu mokesčių sprendimu, kuriuo patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią pelno lygio rodikliu nustatytas pelno dydis, nustatomas pagal veiklos išlaidas, kaip siūloma 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte, SK ataskaitoje iš tikrųjų nustatyta, kad savarankiškų įmonių, laikomų panašiomis taikant likutinio pelno padalijimo metodą, pelno lygio rodiklis yra pelno dydis, nustatomas pagal visas sąnaudas. Paprašyta paaiškinti šį akivaizdų nenuoseklumą, taip pat kitus nenuoseklumo SK ataskaitoje atvejus, kai panašių įmonių paieškos rezultatai buvo pateikti kaip pardavimo procentinė dalis, o ne visų sąnaudų procentinė dalis (703), „Amazon“ patvirtino, kad atlikus panašių įmonių analizę tikrai buvo nustatytas pelno dydis, nustatomas kaip procentinė visų sąnaudų dalis, o ne pelno dydis, nustatomas kaip procentinė pardavimų arba veiklos išlaidų dalis. „Amazon“ tvirtino, kad, nors nenuoseklumo ir esama, rezultatas iš esmės yra toks pat, nes bendrovės, laikytos panašiomis, nenurodo, kad pagrindinės sudedamosios jų visų sąnaudų dalys būtų didžiulė parduotų prekių savikaina ir veiklos išlaidos (704).

                  (572)

                  Tas argumentas, pirmiausia, prieštarauja panašių įmonių pasirinkimui SK ataskaitoje, nes „LuxOpCo“ nurodo didelę parduotų prekių savikainą. Iš tikrųjų, bendrovės „LuxOpCo“, esančios mažmenininke, verslo modeliui būdinga, kad parduotų prekių savikaina yra didžiausia visų bendrovės sąnaudų dalis (705). Todėl, pasirinkus bendroves, kurios, priešingai nei „LuxOpCo“, nenurodo, kad jų parduotų prekių savikaina būtų didelė, reikštų, kad panašios bendrovės pasirinktos neteisingai, nes joms nebuvo būdingos tam tikros savybės, būdingos „LuxOpCo“ funkcijų profiliui. Bet kuriuo atveju, kelios bendrovės, SK ataskaitoje palyginamumo analizei pasirinktos kaip panašios bendrovės, iš tikrųjų nurodo didelę parduotų prekių savikainą (706).

                  (573)

                  Kadangi visos sąnaudos sudaro platesnę bazę nei veiklos išlaidos, jeigu panašių įmonių paieškos rezultatas SK ataskaitoje būtų taikytas bendrovės „LuxOpCo“ visoms sąnaudoms, o ne veiklos išlaidoms, jos metinės apmokestinamosios pajamos būtų apskaičiuotos didesnės nei atlygis, susitartas ginčijamu mokesčių sprendimu. Taip yra dėl to, kad į veiklos išlaidas neįtraukiamos sąnaudos, susijusios su žaliavomis, ir parduotų prekių savikaina, o parduotų prekių savikaina yra pagrindinė kintamoji „LuxOpCo“ sąnaudų sudedamoji dalis. Skirtumas parodytas 20 lentelėje.

                     20 lentelė

                     „LuxOpCo“ pelno, nustatyto pagal ginčijamą mokesčių sprendimą, ir pelno, apskaičiuoto panašiai, kaip apskaičiuojama remiantis sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktu pelno lygio rodikliu, taikomu panašioms įmonėms, palyginimas

                              (mln. EUR)

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Total

                              Pelnas, priskirtas „LuxOpCo“ pagal ginčijamą sprendimą

                              11

                              20

                              22

                              27

                              36

                              55

                              73

                              [80-90]

                              [300-400]

                              „LuxOpCo“ pelnas, sudarantis [4–6] % visų išlaidų (be viršutinės / apatinės ribos)

                              84

                              147

                              177

                              228

                              315

                              429

                              573

                              [600-700]

                              [2 500 -3 000 ]

                  (574)

                  Remiantis panašių įmonių paieška SK ataskaitoje, pelno dydis, nustatomas pagal visas sąnaudas, būtų įprastų rinkos sąlygų principą atitinkantis bendrovės „LuxOpCo“ atlygis. Ginčijamu mokesčių sprendimu yra patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, pagrįsta pelno dydžiu, nustatomu pagal veiklos išlaidas, vadinasi, bendrovei „LuxOpCo“ tuo suteiktas ekonominis pranašumas, nes nederamai sumažintos jos metinės apmokestinamosios pajamos.

            9.2.2.3.
            Sandorių kainodaros tvarkoje nederamai nustatyta viršutinė riba

                  (575)

                  Komisija taip pat mano, kad sandorių kainodaros tvarkoje nustačius viršutinę ribą, taikomą bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazei, gaunamas rezultatas, nutolstantis nuo patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio. Konkrečiau, remiantis ta tvarka, bendrovės „LuxOpCo“ įprastas rinkos sąlygas atitinkantis atlygis negali viršyti 0,55 % jos metinių pardavimų. Iš tikrųjų, 2006, 2007, 2011, 2012 ir 2013 finansiniais metais Liuksemburgo mokesčių administratorius faktiškai patvirtino „LuxOpCo“ mokesčių deklaracijas, kuriose mokesčio bazė buvo nustatyta taikant viršutinę 0,55 % jos metinių pardavimų ribą, užuot nustačius, kad mokesčio bazė sudaro [4–6] proc. jos veiklos išlaidų.

                  (576)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad, pirmiausia, toks viršutinės ribos nustatymas SK ataskaitoje yra nepagrįstas. Viršutinės ribos nustatymas sandorių kainodaros požiūriu nėra pagrįstas ir nė viename vykstant tyrimui bendrovės „Amazon“ pateiktame sandorių kainodaros tyrime.

                  (577)

                  Liuksemburgas ir „Amazon“ tvirtina, kad viršutinė riba yra būtina siekiant bendrovę „LuxOpCo“ skatinti savo veiklą valdyti ekonomiškai efektyviai (707). Liuksemburgas ir „Amazon“ taip pat tvirtina, kad, taikant viršutinę ribą, bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos niekada neperžengė įprastas rinkos sąlygas atitinkančio intervalo ribų (708). Komisija negali sutikti su šiuo argumentu. Be to, kad viršutinė riba niekada nebuvo nustatoma pagal kokią nors palyginamumo analizę, neteisingai taikant pelno dydį, nustatomą pagal veiklos sąnaudas, o ne visas sąnaudas, buvo nepagrįstai sumažinta „LuxOpCo“ mokesčio bazė. Todėl dar labiau ją mažinus 2006, 2007, 2011, 2012 ir 2013 m., negalėjo būti, kad ji neperžengė įprastas rinkos sąlygas atitinkančių rezultatų intervalo ribų.

                  (578)

                  Dėl tos priežasties, sandorių kainodaros tvarkoje nustačius viršutinę ribą, patvirtintą ginčijamu mokesčių sprendimu, bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas ekonominis pranašumas, nes gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, o jos apmokestinamosios pajamos sumažinamos.

            9.2.2.4.
            Išvada dėl papildomo ekonominio pranašumo nustatymo

                  (579)

                  Kadangi ginčijamame mokesčių sprendime esama pirmiau minėto metodų nenuoseklumo, tai reiškia, kad, net jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų teisus sutikdamas su nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, tuo sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ vis tiek suteikiamas ekonominis pranašumas, nes gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, o „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos sumažinamos, taigi sumažinama ir jos pelno mokesčio prievolė Liuksemburge, palyginti su bendrovėmis, kurių apmokestinamasis pelnas atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis.

            9.3.   ATRANKUMAS

                  (580)

                  Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, „vertinant šią [atrankumo] sąlygą reikia nustatyti, ar pagal konkrečią teisinę sistemą nagrinėjama nacionaline priemone labiau palaikomos „tam tikros įmonės ar tam tikrų prekių gamyba“ nei kitos, kurių, atsižvelgiant į minėta sistema siekiamą tikslą, faktinė ir teisinė padėtis yra panaši ir kurios taip yra vertinamos skirtingai, o tai gali būti laikoma iš esmės diskriminaciniu vertinimu“ (709).

                  (581)

                  Siekiant užtikrinti, kad ne visos valstybės priemonės, kuriomis suteikiamas pranašumas, (t. y. pagerinama įmonės grynoji finansinė pozicija) būtų laikomos valstybės pagalba ir kad valstybės pagalba būtų laikomos tik priemonės, kuriomis toks pranašumas atrankiuoju būdu suteikiamas tam tikroms įmonėms, tam tikrų kategorijų įmonėms arba tam tikriems ekonomikos sektoriams, pranašumo sąlygos ir atrankumo sąlygos atskiriamos. Tai reiškia, kad priemonės, kurios taikomos tik bendrai ir kuriomis suteikiamas pranašumas, bet kurios nėra palankios tik tam tikroms įmonėms arba tik tam tikrų prekių gamybai, nėra valstybės pagalba, nes jos nėra atrankiojo pobūdžio (710). Todėl pagrindinis aspektas vertinant atrankumą yra nustatyti, ar nagrinėjama priemonė yra bendrai taikoma, ar, atvirkščiai, ji taikoma tik tam tikroms įmonėms arba tam tikriems konkrečios valstybės narės ekonomikos sektoriams.

                  (582)

                  Šiomis aplinkybėmis Teisingumo Teismas atskyrė individualias pagalbos priemones ir pagalbos schemas ir nurodė, kad atrankumo reikalavimas skiriasi atsižvelgiant į tai, į kurią kategoriją priemonė patenka. Pasak Teismo, „reikia skirti, ar atitinkama priemonė yra numatyta kaip bendra pagalbos schema, ar kaip individuali pagalba. Pastaruoju atveju nustačius ekonominį pranašumą iš principo galima preziumuoti jo atrankinį pobūdį. Tačiau nagrinėjant bendrą pagalbos schemą būtina nustatyti, ar aptariama priemone, neatsižvelgiant į išvadą, kad ja teikiamas bendro pobūdžio pranašumas, šio pranašumo suteikiama tik tam tikroms įmonėms arba tam tikriems veiklos sektoriams“ (711). Kitaip sakant, nustatyti įmonių grupę arba konkrečios valstybės narės tam tikrus ekonomikos sektorius, kuriems nagrinėjama priemonė yra naudinga, tos priemonės netaikant ekonominės veiklos vykdytojams, kurių faktinė ir teisinė padėtis panaši, svarbu, kai vertinamas schemų, kurios, bent potencialiai, gali būti bendrai taikomos, atrankusis pobūdis. Priešingai, esant individualioms pagalbos priemonėms, dėl specifinių aplinkybių skirtoms tik vienai įmonei, tokia analizė nebūtina.

            9.3.1.   PIRMINĖ IŠVADA DĖL ATRANKUMO

                  (583)

                  Ginčijamas mokesčių sprendimas yra individuali priemonė. Jis skirtas tik „Amazon.com Inc.“ ir yra susijęs su „LuxOpCo“ bei „LuxSCS“ mokesčių aplinkybėmis, jį taikyti gali tik „LuxOpCo“, vertindama savo metines apmokestinamąsias pajamas ir Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį, o bet koks jos apmokestinamųjų pajamų sumažinimas yra individualiai grindžiamas bendrovės rezultatais.

                  (584)

                  Atsižvelgdama į tai, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra individuali priemonė, Komisija gali daryti prielaidą, kad jis yra atrankiojo pobūdžio, nes 9.2 skirsnyje įrodė, jog juo bendrovei „LuxOpCo“ suteiktas pranašumas, nes patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, kurią taikant gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, ir dėl to sumažinama bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazė, taigi ir jos pelno mokesčio prievolė Liuksemburge.

            9.3.2.   PAPILDOMOS IŠVADOS DĖL ATRANKUMO

                  (585)

                  Nors Komisija gali daryti prielaidą, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra atrankusis, remiantis tuo, kad tai individuali priemonė, kuria bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas pranašumas, siekdama išsamumo Komisija taip pat nagrinėjo, ar tas sprendimas yra atrankusis pagal trijų etapų analizę, Teisingumo Teismo parengtą pagalbos schemoms (712).

                  (586)

                  Kad nacionalinę priemonę pagal tą analizę galėtų laikyti atrankiąja, Komisija turi pirmiausia nustatyti bendrą arba įprastą mokesčių sistemą, taikomą atitinkamoje valstybėje narėje, (pagrindinę sistemą) ir vėliau turi įrodyti, kad nagrinėjama mokesčių priemone nukrypstama nuo tos sistemos tiek, kiek pagal tą priemonę diferencijuojami ūkio subjektai, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į tos sistemos tikslą, yra panaši (713). Mokesčių priemonė, kuria nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, vis tiek gali būti laikoma pagrįsta, jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad ši priemonė sukurta tiesiogiai remiantis pagrindiniais arba svarbiausiais jos mokesčių sistemos principais (714). Jeigu taip yra, mokesčių priemonė nėra atrankioji. Šiuo paskutiniuoju etapu valstybei narei tenka įrodymo prievolė.

            9.3.2.1.
            Palankesnė tvarka, palyginti su visais pelno mokesčio mokėtojais

                  (587)

                  Ginčijamas mokesčių sprendimas buvo skirtas bendrovei „Amazon“, kad jos patronuojamoji įmonė Liuksemburge, „LuxOpCo“, savo metinį apmokestinamąjį pelną pelno mokesčio įsipareigojimo nustatymo tikslais galėtų apskaičiuoti pagal įprastas Liuksemburgo pelno apmokestinimo taisykles. Todėl Komisija mano, kad šiuo atveju pagrindinę sistemą sudaro tos taisyklės, t. y. bendroji Liuksemburgo pelno mokesčio sistema. Taigi, siekiant nustatyti, ar sprendimu nukrypta nuo pagrindinės sistemos ir vienoms įmonėms taikyta palankesnė tvarka nei kitoms įmonėms, kurių faktinė ir teisinė padėtis panaši, reikia remtis būtent ta sistema.

                  (588)

                  Remiantis teismų praktika, tai, ar atliekant atrankumo analizę įmonių faktinė ir teisinė padėtis laikoma panašia, priklauso nuo pagrindinės sistemos tikslo (715). Bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra viso pelno, kuris turi būti apmokestinamas Liuksemburge, apmokestinimas. Pagal bendrąją Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą apmokestinamas visas visame pasaulyje gaunamas visų pelno mokesčio mokėtojų rezidentų pelnas (716), o mokesčių mokėtojams nerezidentams mokestį reikia mokėti nuo savo Liuksemburge gaunamų pajamų. Siekiant nustatyti apmokestinamąjį pelną pagal tą sistemą, remiamasi mokesčio mokėtojo komercinėse sąskaitose nurodytų pelnu, taikant korekcijas ir atidėjinius, kaip nustatyta Liuksemburgo mokesčių teise. Galiausiai, taikant tą sistemą, visų mokesčių mokėtojų rezidentų ir visų mokesčių mokėtojų nerezidentų apmokestinamajam pelnui taikomi tie patys mokesčio tarifai (717).

                  (589)

                  Atsižvelgiant į tą tikslą, vertinant pelno mokesčio mokėtojų pelno mokesčio įsipareigojimą Liuksemburge, visų pelno mokesčio mokėtojų, rinkoje veikiančių savarankiškai arba esančių tarptautinių įmonių grupės dalimi, faktinė ir teisinė padėtis yra panaši. Iš tikrųjų, Liuksemburgo mokesčių kodekse nurodytos Liuksemburgo įmonės, kurioms taikomas pelno mokestis, ir tai yra „toute entité économique pouvant être soumise directement à l'impôt sur le revenu des collectivités“. Nei įmonės teisinė forma, nei jos struktūra nėra lemiamas kriterijus taikant Liuksemburgo pelno mokestį. Apskritai, Liuksemburgo pelno mokestis taikomas laikantis požiūrio, kad kiekviena įmonė yra atskira, t. y. pavienių įmonių, ne grupių, lygmeniu, ir ginčijamas mokesčių sprendimas yra susijęs tik su bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamuoju pelnu, kad bet kokios sumažintos apmokestinamosios pajamos būtų grindžiamos atskirai tos įmonės rezultatais. Nors tiesa, kad Liuksemburgo mokesčių įstatymuose esama tam tikrų specialių grupėms taikytinų nuostatų (pvz., apmokestinamojo vieneto taisyklės, taikytos bendrovių „LuxOpCo“, ASE ir AMEU (718)), jų paskirtis – užtikrinti, kad neintegruotos ir integruotos bendrovės būtų vienodai vertinamos, o ne grupėms taikyti palankesnę tvarką (719). Dėl tos priežasties, jeigu galima nustatyti, kad bendrovei „LuxOpCo“ dėl ginčijamo mokesčių sprendimo taikoma apmokestinimo tvarka yra palanki tam mokesčių mokėtojui, ir kiti pelno mokesčio mokėtojai ja negali naudotis, galima daryti išvadą, kad ginčijamu mokesčių sprendimu nukrypstama nuo tos sistemos.

                  (590)

                  Liuksemburgas ir „Amazon“ tvirtina, kad, siekiant nustatyti, ar bendrovei „LuxOpCo“ dėl ginčijamo mokesčių sprendimo atrankiai taikoma palankesnė tvarka, Liuksemburgo mokesčių administratoriaus jai taikoma mokesčių tvarka turėtų būti lyginama tik su kitais Liuksemburgo pelno mokesčio mokėtojais, esančiais tarptautinių įmonių grupių dalimi. Liuksemburgas ir „Amazon“ tvirtina, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra susijęs su sandorių kainodara, nes tik tarptautinių įmonių grupės susiduria su tarptautinių grupės vidaus sandorių kainodara, ir tokioms grupėms priklausančių bendrovių faktinė ir teisinė padėtis skiriasi nuo savarankiškų įmonių padėties. Tuo argumentu Liuksemburgas ir „Amazon“ nori pasakyti, kad pagrindinė sistema yra tik LIR 164 straipsnio 3 dalis, t. y. Liuksemburgo mokesčių teisės nuostata, kuria, kaip laikyta, nustatomas įprastų rinkos sąlygų principas, nagrinėjamu laikotarpiu taikytinas tarptautinių grupės vidaus sandorių kainodarai nustatyti.

                  (591)

                  Komisija nesutinka, kad pagrindinė sistema šiuo atveju turėtų būti tokia ribota.

                  (592)

                  Pirma, tarptautinių įmonių grupei priklausančioms bendrovėms jokiais atvejais nereikia sandorių kainodaros savo apmokestinamosioms pajamoms nustatyti. Kai grupės bendrovė vykdo sandorius su bendrovėmis, kurios nėra asocijuotosios bendrovės (nepriklausomomis savarankiškomis bendrovėmis arba bendrovėmis, esančiomis kitos tarptautinių įmonių grupės dalimi), jos pelnas, gaunamas iš tokių sandorių, atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis, lyg tai būtų tarpusavyje veikiančios nepriklausomos bendrovės. Tik tais atvejais, kai grupės bendrovė vykdo sandorius su asocijuotosiomis bendrovėmis, tokia bendrovė turi apskaičiuoti kainas, jos taikomas tokiems grupės vidaus sandoriams. Tačiau, tai, kad grupės bendrovė gali imtis sandorių su asocijuotosiomis bendrovėmis ir, jeigu ji tai daro, tokia bendrovė privalo taikyti sandorių kainodarą, nereiškia, kad grupės bendrovių faktinė ir teisinė padėtis pelno mokesčio taikymo Liuksemburge tikslais skiriasi nuo kitų mokesčių mokėtojų padėties.

                  (593)

                  Antra, iš sandorių, sudarytų tarp nesusijusių bendrovių, gautas pelnas ir pelnas, gautas iš grupės vidaus sandorių, sudarytų tarp susijusių bendrovių, Liuksemburge apmokestinamas vienodai ir taikant tą patį pelno mokesčio tarifą. Tai, kad pelnas buvo gautas iš grupės vidaus sandorio, kuriam taikytina LIR 164 straipsnio 3 dalis, nereiškia, kad turėtų būti taikomos specialios išimtys ar kitoks mokesčio tarifas. Dėl tos priežasties, tai, kad apmokestinamasis pelnas šiuo atveju gaunamas kitokiu būdu ir būdas priklauso nuo to, ar sandoris kontroliuojamas, ar nekontroliuojamas, nedaro jokios įtakos šiuo atveju nustatant pagrindinę sistemą. Kadangi visų pelno mokesčio mokėtojų pelnas Liuksemburgo pelno mokesčio sistemoje apmokestinamas vienodai, nedarant skirtumo pagal to pelno kilmę, turėtų būti laikoma, kad visų pelno mokesčio mokėtojų faktinė ir teisinė padėtis yra panaši.

                  (594)

                  Trečia, pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą visų pelno mokesčio mokėtojų, rinkoje veikiančių savarankiškai arba esančių tarptautinių įmonių grupės dalimi, apmokestinimo momentas yra tas pats, t. y. pelno gavimas, ir visiems taikomi tie patys mokesčio tarifai. Nustačius, kad pagrindinė sistema apima tik bendroves, esančias tarptautinių įmonių grupės dalimi, integruotos bendrovės ir savarankiškos bendrovės dirbtinai atskiriamos pagal jų bendrovės struktūrą, o Liuksemburgo pelno mokesčio sistemoje apmokestinant Liuksemburgo jurisdikcijai priklausančių bendrovių pelną į tai apskritai neatsižvelgiama.

                  (595)

                  Ketvirta, pagal LIR 164 straipsnio 3 dalį, pelnas, gaunamas iš grupės vidaus sandorių iš tikrųjų nustatomas lygiai taip pat, kaip nustatomos pajamos, gaunamos iš nesusijusių bendrovių vykdomų sandorių: nesusijusių bendrovių sandorių pajamos priklauso nuo kainų, dėl kurių susitariama rinkoje, o grupės vidaus sandorių pelnas priklauso nuo rinkos kainas atitinkančių kainų, taigi abiem atvejais apmokestinamasis pelnas galiausia (tiesiogiai arba netiesiogiai) yra nustatomas rinkos. Taip vertinant, LIR 164 straipsnio 3 dalis yra tik būdas užtikrinti, kad, prireikus nustatyti grupės vidaus sandorių kainas ir sąlygas, grupės bendrovės mokesčių tikslais elgtųsi taip pat, kaip panašiomis aplinkybėmis elgiasi nepriklausomos bendrovės, kad jų apmokestinamojo pelno dalis, gaunama iš tų sandorių, pagal įprastas pelno apmokestinimo taisykles galėtų būti apmokestinta taip pat ir tokiu pat pelno mokesčių tarifu. Todėl LIR 164 straipsnio 3 dalies tikslas yra suderinti asocijuotųjų grupės bendrovių tarpusavyje sudarytiems sandoriams taikomą mokesčių tvarką ir nepriklausomų bendrovių tarpusavyje sudarytiems sandoriams taikomą mokesčių tvarką, kad pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą pirmiesiems sandoriams nebūtų taikoma palankesnė tvarka nei antriesiems.

                  (596)

                  Penkta, sutikus su argumentu, kad pagrindinė sistema turėtų būti ribota ir apimti tik tarptautinių įmonių grupei priklausančias bendroves vien dėl to, kad LIR 164 straipsnio 3 dalis taikoma toms bendrovėms, valstybėms narėms būtų suteikta galimybė tvirtinti mokesčių priemones, akivaizdžiai palankesnes tarptautinėms įmonėms, palyginti su savarankiškomis bendrovėmis. Tarptautinių įmonių grupei priklausančios bendrovės gali vykdyti ir vyko panašią veiklą, kaip ir savarankiškos bendrovės, ir šių dviejų rūšių bendrovės gali konkuruoti tarpusavyje ir konkuruoja. Kadangi pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą abiejų rūšių bendrovių visas apmokestinamasis pelnas apmokestinamas taikant vienodą pelno mokesčio tarifą, bet kokia priemone, kuria tarptautinių įmonių grupei priklausančioms bendrovėms leidžiama sumažinti savo mokesčio bazę, kuriai taikomas mokesčio tarifas, joms taikoma palankesnė mokesčių tvarka, t. y. sumažinamas jų pelno mokesčio įsipareigojimas, palyginti su savarankiškomis bendrovėmis, ir tuo iškraipoma konkurencija bei daromas poveikis ES vidaus prekybai.

                  (597)

                  Galiausiai, Komisija nesutinka su Liuksemburgu ir „Amazon“, kad ankstesniuose sprendimuose Komisija patvirtino, jog pagrindinė sistema turi būti ribota ir apimti tik integruotas bendroves. Pirmiausia, Komisija primena, kad nėra saistoma savo sprendimų priėmimo praktikos ir kad kiekviena potenciali pagalbos priemonė turi būti vertinama remiantis jos esme pagal objektyvius Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus, kad net įrodžius, jog egzistuoja ir priešinga sprendimų praktika, tai nedarytų įtakos šio sprendimo išvadoms (720). Bet kuriuo atveju, tuose sprendimuose nacionalinės mokesčių sistemos, dėl kurių atsiranda pagalba, buvo parengtos taip, kad jose skirtingų kategorijų integruotos bendrovės jau buvo vertinamos skirtingai (721). Siekiant nustatyti, kad tos sistemos buvo atrankiosios, tiesiog nereikėjo lyginti pagalbos gavėjams taikytos tvarkos ir nepriklausomoms savarankiškoms bendrovėms taikytos tvarkos. Tačiau tai nereiškia, kad tos schemos tuo požiūriu nebuvo ir atrankiosios.

                  (598)

                  „Amazon“ taip pat tvirtino, kad, šioje byloje siekdama įrodyti atrankumą, Komisija privalo lyginti bendrovei „LuxOpCo“ dėl ginčijamo mokesčio sprendimo taikomą tvarką ir apskritai Liuksemburgo mokesčių administratoriaus mokesčių sprendimų priėmimo praktiką bei konkrečiai 97 jos nurodytus sprendimus, kuriais esą patvirtintas pelno paskirstymo metodas (722). Komisija nesutinka su tuo argumentu, nes tai reikštų, kad pagrindinė sistema yra ta ribota praktika, susijusi su sprendimų pakategore, o ne Liuksemburgo nacionalinės mokesčių teisės aktų nuostatos. Jeigu su tuo argumentu būtų sutikta, valstybių narių mokesčių administratoriams būtų leista nuosekliai nukrypti nuo savo nacionalinės mokesčių teisės aktų ir tam tikros kategorijos mokesčių mokėtojams, t. y. tiems, kurie to paprašo ir kuriems tai leidžiama nagrinėjamos rūšies sprendimu, nuosekliai taikyti palankią mokesčių tvarką (723). Bet kuriuo atveju, Komisija atkreipia dėmesį, kad nė viename iš 97 bendrovės „Amazon“ nurodytų sprendimų iš tikrųjų nėra nurodyta, kad pelno paskirstymo metodas arba SGMM yra sandorių kainodaros metodas, patvirtintas atitinkamu mokesčių sprendimu. Iš 97 bendrovės „Amazon“ nurodytų sprendimų, 78 yra susiję su paskoloms, suteikiančioms teisę dalyvauti pelno skirstyme, taikoma mokesčių tvarka, 6 – su paskoloms, kuriomis suteikiama teisė gauti dalį pajamų, taikoma mokesčių tvarka, o šių abiejų rūšių paskolos yra mišrios finansinės priemonės. Remdamasi tuo Komisija mano, kad nė vienas iš 97 bendrovės „Amazon“ nurodytų mokesčių sprendimų negali būti lyginamas su ginčijamu mokesčių sprendimu.

                  (599)

                  Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad taikytina pagrindinė sistema yra bendroji Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, o ne LIR 164 straipsnio 3 dalis. Kaip matyti iš 9.2 skirsnio, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, kurią taikant nustatomas bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamasis pelnas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, ir dėl to sumažinama jos mokesčio bazė, taikytina pelno mokesčio tikslais. Priešingai, visos bendrovės – savarankiškos bendrovės, tarptautinių įmonių grupei priklausančios bendrovės, sandorius vykdančios išimtinai tik su nesusijusiomis šalimis, ir tarptautinių įmonių grupei priklausančios bendrovės, savo grupės vidaus sandoriams taikančios įprastas rinkos sąlygas atitinkančias sandorių kainas, – Liuksemburge apmokestinamos pagal pelno lygį, o šis, pirmiausia, atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis. Taigi galima sakyti, kad ginčijamas mokesčių sprendimas nukrypsta nuo bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos, nes pagal jį bendrovei „LuxOpCo“ taikoma palankesnė mokesčių tvarka, kuria kiti Liuksemburgo pelno mokesčio mokėtojai, kurių apmokestinamasis pelnas atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis, negali naudotis. Todėl galima sakyti, kad tuo sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ pagal bendrąją Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą suteikiamas pranašumas.

            9.3.2.2.
            Palankesnė tvarka, palyginti su pelno mokesčio mokėtojais, priklausančias tarptautinių įmonių grupei

                  (600)

                  Nedarydama poveikio ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktai išvadai Komisija taip pat daro išvadą, kad, net jeigu pagrindinė sistema būtų ribota, t. y. apimtų tik LIR 164 straipsnio 3 dalį ir būtų taikoma tik bendrovėms, priklausančioms tarptautinių įmonių grupei, kurios faktinės ir teisinės aplinkybės laikomos panašiomis, kaip tvirtina Liuksemburgas ir „Amazon“, vis tiek turėtų būti laikoma, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra palankesnis bendrovei „LuxOpCo“, palyginti su kitais mokesčių mokėtojais.

                  (601)

                  Per ginčijamo mokesčių sprendimo galiojimo laikotarpį buvo laikoma, kad LIR 164 straipsnio 3 dalimi Liuksemburgo mokesčių teisėje nustatomas įprastų rinkos sąlygų principas. Remiantis ta nuostata, tarptautinių įmonių grupei priklausančios bendrovės, vykdančios sandorius su asocijuotosiomis bendrovėmis, nustatydamos savo sandorių kainodarą privalo laikytis to principo. Kaip matyti iš 9.2 skirsnio, taikant ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką nustatomos bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos, neatitinkančios kainų, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis. Dėl to, taikant tą tvarką, bendrovės „LuxOpCo“ pelno mokesčio prievolė Liuksemburge sumažinama, palyginti su tarptautinių įmonių grupei priklausančiomis bendrovėmis, kurios savo sandorių kainas nustato pagal LIR 164 straipsnio 3 dalį.

                  (602)

                  Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 9.2 skirsnyje nustatytas pranašumas yra atrankiojo pobūdžio, nes palankesnis bendrovei „Amazon“, palyginti su kitais mokesčių mokėtojais, priklausančiais tarptautinių įmonių grupei ir vykdančiais grupės vidaus sandorius, bei pagal LIR 164 straipsnio 3 dalį privalančiais savo grupės vidaus sandorių kainas apskaičiuoti taip, kad jos atitiktų kainas, dėl kurių savarankiškos šalys rinkoje susitaria įprastomis rinkos sąlygomis.

            9.3.3.   NEPAKANKAMAS PAGRINDIMAS

                  (603)

                  Nei Liuksemburgas, nei „Amazon“ nepateikė jokio galimo tokios palankesnės tvarkos, patvirtintos ginčijamu mokesčių sprendimu ir taikomos bendrovei „LuxOpCo“, pagrindimo. Komisija šiuo atžvilgiu primena, kad tokio pagrindimo nustatymo našta tenka valstybėms narėms.

                  (604)

                  Bet kuriuo atveju, Komisija nenustatė jokio galimo pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima pagrįsti bendrovei „LuxOpCo“ naudingą lengvatinę tvarką, nustatytą tą priemone, ir galima sakyti, kad ta priemonė sukurta tiesiogiai remiantis pagrindiniais arba svarbiausiais jos mokesčių sistemos principais arba yra sistemai būdingų mechanizmų, būtinų sistemos veikimui ir veiksmingumui užtikrinti, rezultatas (724), neatsižvelgiant į tai, ar ta pagrindinė sistema yra bendroji Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kaip nustatė Komisija, ar LIR 164 straipsnio 3 dalis, kaip teigia Liuksemburgas ir „Amazon“.

            9.3.4.   IŠDAVA DĖL ATRANKUMO

                  (605)

                  Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 9.2 skirsnyje nustatytas pranašumas, ginčijamu mokesčių sprendimu suteikiamas bendrovei „LuxOpCo“, yra atrankiojo pobūdžio.

            9.4.   IŠVADA DĖL PAGALBOS BUVIMO

                  (606)

                  Kadangi ginčijamas mokesčių sprendimas atitinka visas Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygas, turi būti laikoma, kad jis yra valstybės pagalba pagal tą nuostatą. Ta pagalba teikiama sumažinant mokesčius, kuriuos bendrovė „LuxOpCo“ paprastai turėtų mokėti vykdydama savo veiklą, todėl turėtų būti laikoma, kad bendrovei „LuxOpCo“ teikiama veiklos pagalba.

            9.5.   PAGALBOS GAVĖJAS

                  (607)

                  Komisija laikosi nuomonės, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas atrankusis pranašumas, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, nes dėl jo sumažinamas įmonės apmokestinamasis pelnas, taigi ir jos pelno mokesčio įsipareigojimas Liuksemburge. Tačiau, Komisija atkreipia dėmesį, kad „LuxOpCo“ yra tarptautinių įmonių grupės, t. y. „Amazon“ grupės dalis.

                  (608)

                  Taikant valstybės pagalbos taisykles, atskiri juridiniai subjektai gali būti laikomi sudarančiais vieną ekonominį vienetą. Tokiu atveju šis ūkio subjektas laikomas suinteresuota bendrove, kuriai taikoma pagalbos priemonė. Kaip anksčiau yra nurodęs Teisingumo Teismas, „[k]onkurencijos teisėje sąvoką „įmonė“ reikia suprasti kaip ekonominį vienetą <…> net jeigu pagal teisės normas tą ekonominį vienetą sudaro keli, fiziniai arba juridiniai, asmenys“ (725). Siekdamas nustatyti, ar keli subjektai yra vienas ūkio subjektas, Teisingumo Teismas nagrinėja, ar yra kontrolinis akcijų paketas arba palaikomi struktūriniai, ekonominiai ar funkciniai ryšiai (726). Šiuo atveju nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ buvo visiškai kontroliuojama bendrovės „LuxSCS“, o šią kontroliavo JAV veikiančios „Amazon“ grupės bendrovės (727). Be to, kaip matyti iš prašymo priimti sprendimą, sprendimą Liuksemburge steigti bendrovę „LuxOpCo“ priėmė būtent „Amazon“ grupė, kontroliuojama bendrovės „Amazon.com, Inc.“

                  (609)

                  Be to, dėl jos pobūdžio sandorių kainodara daromas poveikis daugiau nei vienai grupės bendrovei, nes vienoje bendrovėje sumažėjus pelnui, kitos sandorio šalies pelnas paprastai padidėja. Šiuo atveju, tai, kaip Liuksemburge nustatytas bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamasis pelnas, daro įtaką bendrovei „LuxSCS“ mokamam autoriniam atlyginimui, nes autorinio atlyginimo dydis atitinka bet kokį bendrovės „LuxOpCo“ užregistruotą pelną, viršijantį [4–6]proc. jos veiklos išlaidų arba 0,55 % pajamų, kaip susitarta ginčijamu mokesčių sprendimu. Todėl bendrovės „LuxOpCo“ mokestinės prievolės Liuksemburge sumažinimas naudingas ne tik bendrovei „LuxOpCo“, bet ir bendrovei „LuxSCS“. Be to, kadangi bendrovei „LuxSCS“ priskirtas pelnas nebuvo apmokestinamas Liuksemburge ir, geriausiu atveju, buvo galimas atidėtasis apmokestinimas, jeigu ir kai pelnas būtų paskirstytas JAV esantiems partneriams (728), ginčijamu mokesčių sprendimu pagalba suteikiama visai „Amazon“ grupei.

                  (610)

                  Vadinasi, bet kokia bendrovei „LuxOpCo“ Liuksemburgo mokesčių administratoriaus taikoma palankesnė mokesčių tvarka, naudinga ne tik „LuxOpCo“, bet ir visai „Amazon“ grupei, nes visai grupei suteikiama papildomų finansinių išteklių. Todėl, neatsižvelgiant į tai, kad grupės struktūrai būdingas skirtingas teisinis subjektiškumas, o ginčijamas mokesčių sprendimas yra susijęs su bendrovėms „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“ taikoma mokesčių tvarka, ta grupė turi būti laikoma vienu ekonominiu vienetu, gaunančiu naudos iš ginčijamos pagalbos priemonės (729).

            9.6.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

                  (611)

                  Valstybės pagalba laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji patenka į bet kurią Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje nurodytą kategoriją (730), ir ji gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu Komisija nustato, jog ji patenka į bet kurią Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje nurodytą kategoriją. Tačiau atsakomybė įrodyti, kad suteikta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 2 dalį arba 107 straipsnio 3 dalį, tenka pagalbą teikiančiai valstybei narei.

                  (612)

                  Liuksemburgas nenurodė jokių išimčių, numatytų kuriose nors iš tų dviejų nuostatų, kad ginčijamu mokesčių sprendimu suteiktą pagalbą būtų galima laikyti suderinama.

                  (613)

                  Be to, kaip aiškinama (606) konstatuojamojoje dalyje, ginčijamu mokesčių sprendimu suteikta pagalba yra veiklos pagalba. Paprastai, tokia pagalba iš esmės negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį, nes ja neskatinama tam tikrų rūšių ekonominė veikla arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtra, ir nagrinėjamos mokesčių paskatos netaikomos ribotą laikotarpį, nėra mažėjančios ar proporcingos priemonėms, reikalingoms konkrečiai atitinkamų regionų nepalankiai ekonominei padėčiai ištaisyti.

                  (614)

                  Vadinasi, bendrovei „LuxOpCo“ ir „Amazon“ grupei Liuksemburgo suteikta valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka.

            9.7.   PAGALBOS NETEISĖTUMAS

                  (615)

                  Kaip nurodyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje, valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie visus ketinimus suteikti pagalbą (pareiga pranešti) ir negali įgyvendinti numatytų pagalbos priemonių, kol Komisija nepriima galutinio sprendimo (pareiga sustabdyti).

                  (616)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad Liuksemburgas Komisijai nepranešė apie kokį nors planą įgyvendinti ginčijamą pagalbos priemonę, taip pat jis nevykdė sustabdymo pareigos, nustatytos Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje. Todėl pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio f punktą ginčijami mokesčių sprendimai yra neteisėta pagalba, suteikta pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį.

            10.   SUSIGRĄŽINIMAS

      10.1.   PAREIGA SUSIGRĄŽINTI PAGALBĄ

                  (617)

                  Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatyta pareiga reikalauti, kad neteisėta ir nesuderinama pagalba būtų susigrąžinta. Šiame straipsnyje taip pat nustatyta, kad atitinkama valstybė narė imasi visų būtinų priemonių neteisėtai pagalbai, kuri nustatoma esanti nesuderinama, susigrąžinti. Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalba, kurią reikia susigrąžinti, apima palūkanas nuo neteisėtos pagalbos išmokėjimo gavėjui dienos iki jos susigrąžinimo dienos. Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (731) nustatyti metodai, taikytini apskaičiuojant susigrąžinimo palūkanas. Galiausiai Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą“.

            10.2.   NAUJA PAGALBA

                  (618)

                  Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnį, Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Senaties terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui priteisiama neteisėta pagalba kaip individuali pagalba arba pagal atitinkamą pagalbos sistemą. Bet kuria su neteisėta pagalba susijusia priemone, kurios imasi Komisija arba jos prašymu veikianti valstybė narė, senaties terminas nutraukiamas. Kaskart nutraukus senaties terminą, laikas pradedamas skaičiuoti iš naujo. Senaties terminas sustabdomas, kol Komisijos sprendimas yra nagrinėjamas Teisingumo Teisme. Bet kokia pagalba, kurios senaties terminas yra pasibaigęs, laikoma esama pagalba.

                  (619)

                  „Amazon“ tvirtina, kad bet kokia pagal ginčijamą mokesčių sprendimą suteikta pagalba yra esama pagalba, nes ginčijamas mokesčių sprendimas yra individuali priemonė, jai suteikta daugiau kaip dešimt metų anksčiau nei Komisija to sprendimo atžvilgiu pradėjo savo valstybės pagalbos tyrimą. Ginčijamas mokesčių sprendimas iš tikrųjų priimtas daugiau kaip dešimt metų anksčiau nei Komisija pradėjo savo tyrimą, t. y. 2003 m. lapkričio 6 d. Tačiau, priešingai nei teigia „Amazon“, tai nereiškia, kad visa ir bet kokia pagal tą sprendimą suteikta pagalba yra esama pagalba, kurios negalima susigrąžinti.

                  (620)

                  Šiuo atveju ginčijamu mokesčių sprendimu suteikta pagalba buvo teikiama kasmet, tuo metu, kai bendrovė „LuxOpCo“ Liuksemburge turėdavo mokėti savo pelno mokestį. Taip yra dėl to, kad ginčijamo mokesčių sprendimo tikslas buvo tam tikrą laikotarpį bendrovei „LuxOpCo“ teikti galimybę nustatyti jos Liuksemburge vykdytiną pelno mokesčio įsipareigojimą. Tuo sprendimu patvirtinama sandorių kainodaros tvarka, kuria bendrovei „LuxOpCo“ suteikiama galimybė nustatyti savo sandorių kainas, taigi ir nustatyti savo metinį apmokestinamąjį pelną. Vėliau ta pelno suma pateikiama jos metinėje pelno mokesčio deklaracijoje, ją Liuksemburgas per nagrinėjamą laikotarpį priimdavo kasmet. Taigi pagalba pagal ginčijamą mokesčių sprendimą teikta kiekvienais metais, kai Liuksemburgo mokesčių administratorius priimdavo deklaraciją (732).

                  (621)

                  Šioje byloje tai reiškia, kad tik iki 2004 m. birželio 24 d. suteikta pagalba yra esama pagalba, nes Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnyje nustatytas senaties terminas buvo nutrauktas 2014 m. birželio 24 d., kai Komisija Liuksemburgui nusiuntė raštą ir juo paprašė informacijos apie visus bendrovei „Amazon“ patvirtinus sprendimus (733). Kaip aiškino „Amazon“, nors ginčijamas mokesčių sprendimas buvo patvirtintas 2003 m., „LuxOpCo“ juo patvirtintą sandorių kainodaros tvarką savo metiniam pelno mokesčio įsipareigojimui nustatyti ėmė taikyti tik 2006 m. Vadinasi, iki 2004 m. birželio 24 d. nebuvo fiskalinių metų, kuriais tas sprendimas būtų taikytas bendrovės „LuxOpCo“ metiniam apmokestinamajam pelnui nustatyti, ir Liuksemburgo mokesčių administratorius nepriėmė nė vienos pagal tai parengtos pelno mokesčio deklaracijos. Bet kuriuo atveju, Komisija primena, kad 2004 m. gruodžio 23 d. raštu Liuksemburgo mokesčių administratorius patvirtino, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka toliau galiojo po to, kai „Amazon“ veikla, dėl kurios priimti tą sprendimą iš pradžių prašyta, Europoje buvo restruktūrizuota.

                  (622)

                  Todėl visa bendrovei „LuxOpCo“ ir „Amazon“ grupei ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta pagalba yra nauja pagalba.

            10.3.   NĖ VIENU BENDRUOJU TEISĖS PRINCIPU SUSIGRĄŽINIMUI NEPRIEŠTARAUJAMA

                  (623)

                  Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad Komisija privalo nereikalauti susigrąžinti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Sąjungos teisės principui.

                  (624)

                  Liuksemburgas tvirtina, kad susigrąžinimas šiuo atveju negalimas dėl teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principų, nes, pirma, Komisija esą naują požiūrį į sandorių kainodarą taiko atgaline data ir, antra, Elgesio kodekso grupė (verslo apmokestinimas) (734) bei EBPO žalingos mokesčių praktikos forumas (735) Liuksemburgą patikino, kad jo mokesčių sprendimų praktika, pagrįsta LIR 164 straipsnio 3 dalimi, ir aplinkraštis neprieštarauja EBPO elgesio kodeksui ir EBPO SK gairėms.

                  (625)

                  Teisinio tikrumo principas yra bendrasis ES teisės principas, kuriuo tvirtinama, kad būtinas taisyklių ir jų teisinės galios nuspėjamumas. Remiantis teismų praktika, teisinio tikrumo principu Komisijai užkertamas kelias nuolatos atidėti savo įgaliojimų įgyvendinimą (736). Teisingumo Teismas taip pat yra nustatęs, kad vienintelės priežastys ypatingais atvejais tuo principu remtis yra akivaizdus Komisijos aplaidumas ir tai, kad ji akivaizdžiai pažeidžia savo rūpestingumo pareigą (737). Tačiau, kai suteikiama priemonė, apie kurią nepranešama, vien Komisijos vėlavimo nurodyti susigrąžinti pagalbą savaime nepakanka, kad susigrąžinimo sprendimas dėl teisinio tikrumo principo taptų neteisėtas (738). Šiuo atveju, kadangi Liuksemburgas Komisijai niekada nepranešė apie ginčijamą mokesčių sprendimą ir to kitais būdais viešai nepaskelbė, Komisija apie jo buvimą galėjo sužinoti tik tada, kai Liuksemburgas 2014 m. rugpjūčio 4 d. atsakė į jos prašymą pateikti informaciją.

                  (626)

                  Teisėtų lūkesčių principu gali remtis kiekvienas asmuo, kai ES institucija „suteikė jam pagrįstų lūkesčių“ (739). Tačiau Teisingumo Teismas yra nustatęs, kad rėmimuisi tuo principu taikomi svarbūs apribojimai. Pirma, Teismas nurodė, kad principu galima remtis tik tada, kai asmeniui, ketinančiam juo remtis, „administracija suteikė konkrečių garantijų“ (740). Antra, valstybės narės tuo principu negali remtis tada, kai Komisijai nepranešė apie pagalbos priemonę (741). Trečia, Komisijos įtariamas aplaidumas yra nesvarbus, kai jai nebuvo pranešta apie priemonę (742) ir, taigi, Komisijos tylėjimas negali būti aiškinamas kaip numanomas leidimas taikyti priemonę, dėl kurio gali atsirasti teisėtų lūkesčių (743). Vadinasi, Komisija Liuksemburgui niekada nesuteikė konkrečių garantijų, kad ginčijamas mokesčių sprendimas nėra pagalba, ir Liuksemburgas Komisijai niekada nepranešė apie ginčijamą mokesčių sprendimą, taigi Liuksemburgas negali remtis teisėtų lūkesčių principu.

                  (627)

                  Liuksemburgo vėlesnis tvirtinimas, kad Komisija, nagrinėdama šią bylą, laikosi naujo požiūrio į valstybės pagalbos nustatymą, negali būti priimtinas.

                  (628)

                  Pirma, atsakydamas į valstybės narės argumentą, kad tiesioginis apmokestinimas patenka į jos fiskalinės autonomijos sritį, Teisingumo Teismas 1974 m. sprendime (744) pripažino valstybės pagalbos taisyklių taikymą tiesioginio apmokestinimo srityje. Kadangi mokesčių sprendimas yra tik mokesčių taisyklių aiškinimas konkrečiomis aplinkybėmis, ir mokesčių mokėtojas gali juo remtis savo mokesčiams konkrečioje valstybėje narėje nustatyti, valstybės pagalbos taisyklės neišvengiamai taikomos ir mokesčių sprendimams, – Komisija tai aiškiai pripažino savo 1998 m. pranešime dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (toliau – 1998 m. pranešimas) (745).

                  (629)

                  Antra, Komisija 2002–2004 m. priėmė keletą sprendimų ir tuose sprendimuose padarė išvadą, kad kelios mokesčių schemos įvairiose valstybėse narėse buvo valstybės pagalba, nes jomis patvirtintas tam tikrų kategorijų įmonėms taikytinas apmokestinamųjų pajamų vertinimo metodas, kurį taikant nutolstama nuo patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio arba kuris kitaip naudingas tam tikroms tarptautinių įmonių grupės bendrovėms pagal įprastas pelno apmokestinimo taisykles (746). Kad taikant apmokestinamųjų pajamų vertinimo metodą, kurio rezultatas neatitinka patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, pagalbos gavėjui (-ams), kuriam (-iems) jis taikomas, teikiama valstybės pagalba, aiškiai patvirtinta Teisingumo Teismo 2006 m. sprendimu (747).

                  (630)

                  Liuksemburgas taip pat teigia, kad Ekonomikos ir finansų reikalų (Ecofin) tarybos 2011 m. gegužės 27 d. posėdyje buvo aiškiai patvirtinta, kad, laukiant, kol bus patvirtinti aplinkraščiai, Liuksemburgo mokesčių sprendimų praktika neturėtų būti vertinama pagal Elgesio kodeksą (748) ir kad Elgesio kodekso grupės posėdyje pasiektas susitarimas, jog „[Liuksemburgo mokesčių priemonės, taikomos bendrovėms, kurių veikla susijusi su grupės vidaus finansavimo veikla], nereikia vertinti pagal Elgesio kodekso kriterijus“, yra tikslus patikinimas, kad Liuksemburgo bendroji mokesčių sprendimų praktika yra tinkama. Tačiau negalima sutikti, kad tuo pagrindžiamas tvirtinimas, susijęs su teisiniu tikrumu arba teisėtais lūkesčiais.

                  (631)

                  Pirma, elgesio kodeksu ir valstybės pagalbos taisyklėmis siekiama skirtingų tikslų: elgesio kodekso tikslas – kovoti su žalinga valstybių narių mokesčių konkurencija, o valstybės pagalbos taisyklių – spręsti konkurencijos iškraipymo, atsirandančio dėl valstybių narių tam tikroms įmonėms taikomos palankesnės tvarkos, taip pat ir sumažinant mokesčius, bei neatsakingo elgesio rizikos problemas.

                  (632)

                  Antra, elgesio kodeksas yra teisiškai neprivaloma priemonė. Tai valstybių narių diskusijų dėl priemonių, turinčių arba galinčių turėti didžiulį poveikį įmonių vietai Sąjungoje, forumas. Elgesio kodekso grupė turi tam tikrą veiksmų laisvę, o Komisija, nustatydama, ar mokesčių priemonė turi būti laikoma valstybės pagalba, tokios veiksmų laisvės neturi, nes ta sąvoka yra objektyvi.

                  (633)

                  Trečia, elgesio kodeksą patvirtino Ecofin taryba (749), ne Komisija, todėl jis negali saistyti Komisijos, vykdančios jos kompetencijai priskiriamą su valstybės pagalba susijusią veiklą.

                  (634)

                  Ketvirta, elgesio kodekse aplinkraščiai dėl grupės vidaus finansavimo nagrinėjami tik bendruoju požiūriu, o šiame sprendime nagrinėjamas konkretus mokesčių sprendimas, patvirtintas konkrečios bendrovės naudai ir nesusijęs su grupės vidaus finansavimu. NET jeigu būtų galima sakyti, kad tie aplinkraščiai nenulemia žalingos mokesčių konkurencijos, tai nereiškia, kad jos nenulemia ir bendrovei „Amazon“ patvirtinti individualūs sandorių kainodaros sprendimai.

                  (635)

                  Vadinasi, Elgesio kodekso grupės posėdyje pasiektas susitarimas negali būti nei saistantis, nei ribojantis Komisijos veiksmus, susijusius su jos įgaliojimų, valstybės srityje jai suteiktų Sutartimi (750), vykdymu. Tokie patys argumentai taikomi EBPO forume 2011 m. gruodžio 6 d. sudarytiems susitarimams dėl žalingos mokesčių praktikos; remiantis jais, „<…> šių 10 sistemų nereikėjo papildomai nagrinėti <…> Liuksemburgas – išsamesnė finansavimo grupės viduje mokesčių analizė“. EBPO nėra Sąjungos institucija, o Sąjunga nėra šios organizacijos narė (751), jos išvados, nesančios privalomomis, negali įpareigoti Sąjungos institucijų. Be to, EBPO forumas ne tik nesuteikė pagrįstos garantijos, bet ir susilaikė nuo išsamesnės Liuksemburgo finansavimo veiklos grupės viduje mokesčių analizės. Todėl remiantis šia citata neįmanoma padaryti išvis jokių išvadų ar spėjimų, susijusių su valstybės pagalbos taisyklių taikymu ginčijamam mokesčių sprendimui, esančiam individualiu sandorių kainodaros sprendimu, nesusijusiu su grupės vidaus finansavimu.

                  (636)

                  „Amazon“ panašiai remiasi teisėtų lūkesčių principu ir teigia, kad Komisijos tyrimas buvo pagrįstas nauju požiūriu į valstybės pagalbos taisykles (752). Komisija 626 konstatuojamojoje dalyje jau aiškino, kodėl tas teiginys yra nepagrįstas. Kad į teisėtų lūkesčių argumentą būtų galima atsižvelgti, kokiu nors ankstesniu veiksmu Komisija turi būti tokių lūkesčių suteikusi, t. y. pateikusi konkrečių garantijų (753). Tai reiškia, kad teisėti lūkesčiai turi atsirasti dėl Komisijos ankstesnių veiksmų, pavyzdžiui, dėl to, kad ji jau priėmė sprendimą dėl tokios pat arba tapačios pagalbos schemos. „Amazon“ Komisijai nenurodė jokių tokių Komisijos veiksmų, ji tik teigė, kad „valstybės pagalbos taisyklių taikymas individualiems mokesčių sprendimams dėl sandorių kainodaros niekada neminėtas jokiame ankstesniame Komisijos pareiškime“ (754). Komisija šiuo atžvilgiu primena, kad valstybės pagalba yra objektyvi sąvoka, taigi, net jeigu iki 2015 m. nebuvo jokių sprendimų, kuriais būtų paskelbta, kad individualiais mokesčių sprendimais teikiama valstybės pagalba, tai nereiškia, kad tokiais sprendimais negali būti teikiama valstybės pagalba. Bet kuriuo atveju, Komisija patvirtino keletą sprendimų, kuriais paskelbta, kad schemomis, kuriomis nukrypstama nuo įprastų rinkos sąlygų principo, teikiama valstybės pagalba (755), ir keletą sprendimų, kuriais paskelbta, kad individualios mokesčių priemonės yra valstybės pagalba (756).

                  (637)

                  „Amazon“ taip pat remiasi vienodo požiūrio principu ir tvirtina, kad ji būtų vienintelė iš daugelio bendrovių, kurioms taikoma tokia pati mokesčių tvarka, turinti grąžinti neteisėtą pagalbą (757). Tačiau Teismas jau yra nustatęs, kad tai, jog kitoms įmonėms, net ir konkurentams, yra suteikta valstybės pagalba, yra nesvarbu siekiant nustatyti, ar konkreti priemonė yra valstybės pagalba (758). Kadangi susigrąžinimas yra logiškas neteisėtos pagalbos buvimo padarinys, tai privalo būti a fortiori taikoma neteisėtos valstybės pagalbos grąžinimui.

                  (638)

                  Apibendrinant galima sakyti, kad šioje byloje nė vienu bendruoju teisės principu susigrąžinimui neprieštaraujama.

            10.4.   SUSIGRĄŽINIMO BŪDAS

                  (639)

                  Įpareigojant valstybę narę panaikinti neteisėtą pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama tikslo atkurti iki tol rinkoje buvusią konkurencinę padėtį. Šiuo klausimu Teisingumo Teismas yra nustatęs, kad toks tikslas pasiektas, jeigu pagalbos gavėjas grąžino neteisėtą pagalbą ir taip prarado rinkoje prieš konkurentus turėtą pranašumą ir jeigu atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis.

                  (640)

                  Europos Sąjungos teisėje nėra nuostatų, pagal kurias Komisija, nurodydama susigrąžinti pagalbą, kuri paskelbta nesuderinama su vidaus rinka, privalėtų tiksliai įvardyti susigrąžintinos pagalbos sumą (759). Priešingai, užtenka, kad Komisijos sprendime būtų pateikta informacija, pagal kurią jo adresatas be pernelyg didelių sunkumų galėtų pats nustatyti šią sumą (760). Sąjungos teisėje tiesiog reikalaujama, kad neteisėtai suteikta pagalba būtų susigrąžinta, siekiant atkurti buvusią padėtį, ir kad grąžinimas vyktų remiantis nacionalinės teisės taisyklėmis (761). Todėl Komisija gali apsiriboti pareigos grąžinti nagrinėjamos pagalbos sumą pripažinimu ir palikti nacionalinėms valdžios institucijoms pačioms apskaičiuoti konkrečią grąžintiną sumą (762).

                  (641)

                  Mokesčių priemonėmis suteikus neteisėtą valstybės pagalbą, susigrąžintina suma turėtų būti apskaičiuojama palyginus iš tiesų sumokėtus mokesčius ir sumą, kuri turėjo būti sumokėta, jei būtų buvusi taikyta bendrai taikoma taisyklė. Kaip nuspręsta 542 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis turėtų būti nustatomas taikant SGMM, kai „LuxSCS“ laikoma mažiau sudėtinga Licencijos sutarties įmone, ir bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis turtų būti nustatomas vertinama šalimi laikant bendrovę „LuxSCS“ (763).

                  (642)

                  Bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis turėtų atspindėti tai, kad ji vykdo tarpininkės funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, taigi ji tik turi nematerialiojo turto, kuris nuosavybės teise priklauso bendrovėms ATI ir A9, teisinę nuosavybę ir licencijas, bet teises plėtoti, gerinti, valdyti ir naudoti nematerialųjį perduoda bendrovei „LuxOpCo“, jos vykdomos „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklos Europoje tikslais. Jos atlygis taip pat turėtų atspindėti tai, kad pati „LuxSCS“ vykdo tik ribotas funkcijas, t. y. teikia bendrąsias administravimo paslaugas, būtinas siekiant išlaikyti jos turimą nematerialiojo turto teisinę nuosavybę, ir tas paslaugas, pasirodo, „LuxSCS“ vardu teikia nepriklausomi paslaugų teikėjai (žr. 429 konstatuojamąją dalį).

                  (643)

                  Kalbant apie tinkamos sąnaudų bazės, pagal kurią reikėtų nustatyti pelno dalį, nustatymą, Komisija atkreipia dėmesį, kad „LuxSCS“ neužregistravo jokių pardavimų ir neprisiėmė rizikos, susijusios su nematerialiuoju turtu. Dėl tos priežasties, bendrovės „LuxSCS“ atlygiui nustatyti, reikėtų rinktis sąnaudomis grindžiamą atlygį, kai pelno dydis nustatomas tik pagal patirtas jos faktinių funkcijų išorės sąnaudas, bet pelno dalies netaikant IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudoms – šias „LuxSCS“ iš tikrųjų tiesiog perdavė bendrovėms A9 ir ATI (764).

                  (644)

                  Kalbant apie tinkamą pelno dydį, nustatytiną pagal „LuxSCS“ sąnaudas (laikoma, kad jos atspindi faktines funkcijas, susijusias su būtinu nematerialiojo turto, kontroliuojamo bedrovės „LuxOpCo“, nuosavybės išlaikymu), Komisija, remdamasi patirtimi, susijusia su 2010 m. bendro sandorių kainodaros forumo ataskaita, mano, kad tinkamas pelno dydis už vertę menkai didinančias paslaugas, tokias, kokias nematerialiojo turto atžvilgiu teikė „LuxSCS“, turėtų būti 5 % (765) Tačiau, kai konkretaus sandorio faktais ir aplinkybėmis pagrindžiamas kitoks pelno dydis, į tai reikėtų atsižvelgti (766). Todėl Liuksemburgo mokesčių administratorius raginamas per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos pateikti ir pagrįsti galutinį pelno dydį, tą pelno dydį lyginant su panašiais sandoriais, sudarytais su nepriklausomais paslaugų teikėjais. Jeigu Liuksemburgas to nepadarys, Komisija sutiks su 5 % pelno dydžiu, nustatomu pagal bendrovės „LuxSCS“ išorės sąnaudas, tiesiogiai patirtas išlaikant nematerialiojo turto nuosavybę, tiek, kiek tos sąnaudos atspindi faktines bendrovės „LuxSCS“ vykdytas funkcijas.

                  (645)

                  Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, susigrąžintina suma turėtų būti nustatoma: i) imant bendrovės „LuxOpCo“ apskaitytą kiekvienų metų, kuriais ginčijamas mokesčių sprendimas taikytas jos pelno mokesčio įsipareigojimui nustatyti, pelną; ii) iš jo atimant IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudų sumą, išorės paslaugų sąnaudas, patirtas bendrovės „LuxSCS“, ir tinkamą pelno dydį, nustatytą pagal tų paslaugų sąnaudas, tiek, kiek tos sąnaudos atspindi aktyvias „LuxSCS“ funkcijas (767); iii) gautai sumai taikant įprastas Liuksemburgo pelno mokesčio taisykles, įskaitant standartinį pelno mokestį, savivaldybės mokestį, papildomas rinkliavas ir pelno mokestį; ir iv) iš tos sumos atskaitant mokesčių, bendrovės „LuxOpCo“ faktiškai sumokėtų kiekvienais metais, kuriais galiojo ginčijamas mokesčių sprendimas, sumą.

                  (646)

                  Pagalbos suma, susigrąžintina siekiant panaikinti ginčijamu mokesčių sprendimu Liuksemburgo suteiktą atrankųjį pranašumą, yra iii ir iv punktų sumų skirtumas.

            10.5.   ĮMONĖ, IŠ KURIOS REIKIA SUSIGRĄŽINTI PAGALBĄ

                  (647)

                  Atsižvelgdama į (607)–(610) konstatuojamąsias dalis Komisija laikosi nuomonės, kad Liuksemburgas turėtų pirmiausia iš bendrovės „LuxOpCo“ susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, suteiktą ginčijamu mokesčių sprendimu. Jeigu bendrovė „LuxOpCo“ negalėtų grąžinti visos dėl ginčijamo mokesčių sprendimo gautos pagalbos sumos, Liuksemburgas visas likusias sumas turėtų susigrąžinti iš „Amazon“ grupės ir (arba) jos teisių ir pareigų perėmėjų, arba iš grupės bendrovių, nes būtent įmonė, kontroliuojanti „Amazon“ grupę, yra vienas ekonominis vienetas, iš pagalbos gaunantis naudos (žr. 9.5 skirsnį). Taip panaikinamas ginčijamu mokesčių sprendimu suteiktas nederamas pranašumas ir, lėšas susigrąžinant, rinkoje atkuriama anksčiau buvusi padėtis (768).

            11.   ĮRODYMAI, KURIAIS KOMISIJA RĖMĖSI NUSTATYDAMA PAGALBĄ

                  (648)

                  Liuksemburgas teigė, kad tam tikros informacijos, kuria Komisija rėmėsi vykdydama oficialų tyrimą, jos mokesčių administratorius neturėjo tuo metu, kai patvirtino ginčijamą mokesčių sprendimą, ir dėl to Komisija, nagrinėdama tą sprendimą, rėmėsi informacija, kuri anksčiau nebuvo žinoma.

                  (649)

                  Komisija atkreipia dėmesį, kad argumentai, kuriais ji grindžia savo išvadą, kad esama pranašumo, buvo žinomi tuo metu. Tai visų pirma susiję su prašyme priimti sprendimą ir SK ataskaitoje pateikta funkcijų analize. Tuose dokumentuose bendrovė „LuxSCS“ aiškiai apibūdinta kaip neturinti nei darbuotojų, nei fizinio pavidalo, o jos pagrindinė veikla apibūdinta kaip ribota ir susijusi tik su veikla, vykdoma nematerialiojo turto kontroliuojančiosios bendrovės ir SPS (prie jo įgyvendinimo ji turėjo prisidėti tik finansiškai) šalies. O bendrovė „LuxOpCo“ apibūdinta kaip vykdanti Europos centrinės būstinės funkcijas, prisiimanti riziką ir valdanti strateginių sprendimų priėmimą bei „Amazon“ mažmeninės prekybos internetu Europoje pagrindines fizines sudedamąsias dalis. Dėl tų aprašymų Liuksemburgo mokesčių administratoriui turėjo kilti abejonių dėl netikslaus ir nepagrįsto teiginio, kad „LuxSCS“ vykdys unikalias ir vertingas su nematerialiuoju turtu susijusias funkcijas, kuriuo grindžiama ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka.

                  (650)

                  Bet kuriuo atveju, kaip aiškinama 620 konstatuojamojoje dalyje, momentas, kuriuo pagalba suteikta mokesčių mokėtojui, kai priimamas mokesčių sprendimas, kuriuo patvirtinamas jo apmokestinamųjų pajamų nustatymo metodas, yra kiekvieni metai, kuriais mokesčių mokėtojas remiasi tuo sprendimu savo metiniam pelno mokesčio įsipareigojimui nustatyti, o mokesčių administratorius priima pagal tą metodą nustatytų apmokestinamųjų pajamų deklaraciją. Vadinasi, atsiradus bet kokiai informacijai, dėl kurios vėliau kilo abejonių dėl svarbių teiginių, kuriais tas sprendimas buvo pagrįstas, Liuksemburgo mokesčių administratorius turėjo atlikti to sprendimo peržiūrą arba atsisakyti priimti mokesčių deklaraciją, rengtą taikant tuo sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką daugiau nei aštuonerius metus, ir visus tuos metus „LuxOpCo“ ta tvarka rėmėsi savo pelno mokesčio įsipareigojimui Liuksemburge nustatyti.

            12.   IŠVADA

                  (651)

                  Užbaigdama Komisija konstatuoja, kad Liuksemburgas, pažeisdamas Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnio 3 dalį, bendrovei „LuxOpCo“ ir „Amazon“ grupei neteisėtai suteikė valstybės pagalbą, patvirtindamas ginčijamą mokesčių sprendimą ir kasmet priimdamas pagal tą sprendimą parengtą pelno mokesčio deklaraciją, todėl privalo tą pagalbą pagal Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnį susigrąžinti iš bendrovės „LuxOpCo“, o jeigu ši negebės grąžinti visos pagalbos sumos, likusią negrąžintą pagalbos sumą jis privalo susigrąžinti iš „Amazon“ grupės ar bet kurio jos teisių ir pareigų perėmėjo arba iš grupės bendrovių. Atsižvelgdama į tai Komisija

            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
      1 straipsnis
      2003 m. lapkričio 6 d. mokesčių sprendimas, kuriuo Liuksemburgas patvirtino bendrovės „Amazon.com, Inc.“ pasiūlytą sandorių kainodaros tvarką, pagal kurią bendrovė „Amazon ES S.á.r.l.“ 2006–2014 m. galėjo nustatyti savo pelno mokesčio įsipareigojimą Liuksemburge, ir tai, kad Liuksemburgas vėliau priėmė metines pelno mokesčio deklaracijas, parengtas taikant tą tvarką, yra pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, ir ši pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka bei Liuksemburgo neteisėtai suteikta pažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį.
      2 straipsnis
      1.   Liuksemburgas susigrąžina iš „Amazon ES S.á.r.l.“ 1 straipsnyje nurodytą nesuderinamą ir neteisėtą pagalbą.
      2.   Visos likusios sumos, kurių nepavyks susigrąžinti iš „Amazon ES S.á.r.l.“, vykdant ankstesnėje pastraipoje nurodytą susigrąžinimą, turi būti susigrąžintos iš „Amazon“ grupės.
      3.   Susigrąžinamoms sumoms taikomos palūkanos, skaičiuojamos nuo sumų išmokėjimo pagalbos gavėjams dienos iki jų faktinio susigrąžinimo dienos.
      4.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.
      3 straipsnis
      1.   1 straipsnyje nurodyta suteikta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.
      2.   Liuksemburgas užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.
      4 straipsnis
      1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Liuksemburgas pateikia informaciją apie metodus, taikytus tiksliai pagalbos sumai apskaičiuoti.
      2.   Liuksemburgas informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, kurių ji ėmėsi šiam sprendimui įgyvendinti, taikymo eigą tol, kol bus susigrąžinta 1 straipsnyje nurodyta suteikta pagalba. Komisijos paprašytas, jis nedelsdamas pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis, kad būtų įvykdytas šis sprendimas.
      5 straipsnis
      Šis sprendimas skirtas Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei.

         Priimta Briuselyje 2017 m. spalio 4 d,

               Komisijos vardu

            Margrethe VESTAGER

               Komisijos narė

         (1)  OL C 44, 2015 2 6, p. 13.

         (2)  Jeigu nenurodyta kitaip, Komisija patenkino visus Liuksemburgo ir bendrovės „Amazon“ prašymus pratęsti terminą.

         (*1)  Konfidenciali informacija.

         (3)  Bendrovė „Amazon“ pavadinimą „LuxOpCo“ vartoja savo 2003 m. spalio 23 d. ir 2003 m. spalio 31 d. prašymuose priimti sprendimus.

         (4)  Bendrovė „Amazon“ pavadinimą „LuxSCS“ vartoja savo 2003 m. spalio 23 d. ir 2003 m. spalio 31 d. prašymuose priimti sprendimus.

         (5)  Keletą kartų buvo apsikeista konfidencialia informacija, tačiau šie atvejai nėra atskirai minimi šiame skirsnyje.

         (6)  OL C 44, 2015 2 6, p. 30.

         (7)  OL C 44, 2015 2 6, p. 13.

         (8)  „Amazon“ vidaus dokumentai: iš dalies pakeistas ir patikslintas susitarimas dėl nematerialiojo turto plėtojimo sąnaudų ir rizikos pasidalijimo, kuris buvo sudarytas ir įsigaliojo 2005 m. sausio 1 d., iš dalies pakeistas ir patikslintas susitarimas dėl nematerialiojo turto plėtojimo sąnaudų ir rizikos pasidalijimo, kuris buvo sudarytas 2009 m. liepos 2 d. ir įsigaliojo 2009 m. sausio 5 d., ir pirmasis iš dalies pakeisto ir patikslinto susitarimo dėl nematerialiojo turto plėtojimo sąnaudų ir rizikos pasidalijimo pakeitimas, sudarytas 2014 m. vasario mėn. ir įsigaliojęs 2014 m. sausio 1 d.

         (9)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1). Reglamentas (EB) Nr. 659/1999 buvo panaikintas ir nuo 2015 m. spalio 14 d. jį pakeitė 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9). Bet kuri nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 659/1999 gali būti laikoma nuoroda į Reglamentą (ES) 2015/1589 ir turėtų būti skaitoma atsižvelgiant į pastarojo reglamento II priede pateiktą atitikties lentelę.

         (10)  Žr. 13 konstatuojamąją dalį.

         (11)  „Amazon“ Licencijos sutartį pateikė 2015 m. kovo 5 d., 4 priedas (kartu su vėlesniu IN licencijos sutarties pakeitimu Nr. 1, įsigaliojusiu 2009 m. sausio 1 d.).

         (12)  „Amazon.com Inc.“, 2016 m. metinis pranešimas, p. 18.

         (13)  „Amazon.com Inc.“, 2016 m. metinis pranešimas, p. 3.

         (14)  „Amazon.com Inc.“, 2003 m. metinis pranešimas, p. 5.

         (15)  Užsakymų vykdymas reiškia bendrovės pradedamą procesą, kai yra gaunamas produkto užsakymas. Jam priskiriamas sandėliavimas, užsakytos prekės suradimas, jos pakavimas ir išsiuntimas (tiesiogiai arba per trečiąsias šalis).

         (16)  https://services.amazon.com/fulfillment-by-amazon/benefits.htm/ref=asus_fba_hnav.

         (17)  „Amazon.com Inc.“, 2002 m. metinis pranešimas, p. 2. Taip pat žr. 2017 m. SK ataskaitą, p. 6–7.

         (18)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 81, 253 punktas.

         (19)  Šiame sprendime vartojama sąvoka „ES svetainės“ neapima www.amazon.nl, nes ši svetainė pradėjo veikti pasibaigus šiame sprendime nagrinėjamam laikotarpiui.

         (20)  „Amazon.com Inc.“, 2016 m. metinis pranešimas, p. 3.

         (21)  „Amazon.com Inc.“, 2016 m. metinis pranešimas, p. 4 ir 67.

         (22)  Šiame sprendime vartojama sąvoka „susijusios įmonės ES šalyse“ apima bendroves „Amazon.co.uk Ltd.“, „Amazon.fr SARL“, „Amazon.fr Logistique SAS“, „Amazon.de GmbH“ ir „Amazon Logistik GmbH“, kurios 2006 m. gegužės 1 d. visos buvo susijusios įmonės ES šalyse.

         (23)  SK ataskaita, p. 12.

         (24)  2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateikta medžiaga: 6 priedas.

         (25)  2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateikta medžiaga: 6 priedas.

         (26)  SK ataskaita, p. 13: „As of the Restructuring Date, LuxSCS' principal activities will be limited to those of an intangible holding company and a participant in the ongoing development of the Intangibles through the CSA. Additionally, LuxSCS will license the Intangibles to LuxOpCo, subject to the Intangibles License, and will receive royalty payments pursuant to this license“.

         (27)  2006 m. balandžio 20 d.„Amazon“ raštas Liuksemburgo mokesčių administratoriui (parengtas „Amazon“ mokesčių konsultanto [konsultantas Nr. 1], p. 2: „EHT [„LuxSCS“] yra „Amazon.com Inc“ visiškai priklausanti netiesiogiai patronuojamoji įmonė, kuri buvo įsteigta intelektinei nuosavybei valdyti ir plėtoti (tik finansinio įnašo būdu). […] EHT [„LuxSCS“] veikla yra tik „Amazon“ ES intelektinės nuosavybės ir AEU akcijų turėjimas ir bendrovė yra sudariusi kelis teisinius susitarimus, būtinus tam, kad Liuksemburgo struktūra galėtų veikti (kaip aprašyta 1.2 punkte). EHT [„LuxSCS“] gaus tik pasyvias pajamas iš savo patronuojamųjų įmonių (palūkanas ir autorinį atlyginimą).“ Šio rašto 1.2 punkte apibūdinti šio sprendimo 105 konstatuojamojoje dalyje nurodyti susitarimai.

         (28)  Bendrovės „LuxSCS“ 2005–2013 m. metinės finansinės ataskaitos. Nagrinėjamu laikotarpiu paskola, kurią bendrovė „LuxSCS“ suteikė bendrovei „LuxOpCo“, padidėjo iki [2–2,5] mlrd. EUR 2013 m. Kita grupės įmonė, kuriai bendrovė „LuxSCS“ suteikė tam tikrą nedidelį finansavimą, buvo „Amazon Eurasia Holding Sarl“ ([20–30] mln. EUR 2013 m.).

         (29)  2005 m. sausio 1 d. bendrovių „LuxSCS“ ir ATI sudaryta licencijos sutartis dėl anksčiau buvusios intelektinės nuosavybės ir Perleidimo sutartis dėl anksčiau buvusios intelektinės nuosavybės.

         (30)  2005 m. sausio 1 d. bendrovių „LuxSCS“, ATI ir A9 iš dalies pakeistas ir patikslintas susitarimas dėl nematerialiojo turto plėtojimo sąnaudų ir rizikos pasidalijimo. Sąnaudų pasidalijimo susitarimas iki 2005 m. SPS buvo sudarytas bendrovių „LuxSCS“ ir A9 ir įsigaliojo 2004 m. birželio 7 d. SPS buvo iš dalies pakeistas ir patikslintas bei įsigaliojo 2009 m. sausio 5 d., vėliau buvo dar kartą iš dalies pakeistas ir įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d.

         (31)  2006 m. balandžio 30 d. bendrovių „LuxSCS“, „Amazon.fr SARL“, „Amazon.de GmbH“ ir „Amazon.co.uk Ltd.“ intelektinės nuosavybės perleidimo ir licencijos sutartis.

         (32)  SPS 1.8 punkte nustatyta, kad antriniai kūriniai (Derivative works) reiškia „any and all new works created by or for one Party [to the CSA] from pre-existing material contained within, or as a result of access to or use of another Party's intellectual property, […]“.

         (33)  SPS, 6 skirsnis „Licencija ir nuosavybė“ (License and Ownership). Kaip nustatyta SPS 6.4 punkte, be nematerialiojo turto, kurį bendrovė „LuxSCS“ gavo iš bendrovių A9 ir ATI pagal SPS, licencijų bendrovė „LuxSCS“ išlaikė nuosavybės teisę į visą savo pateiktą nematerialųjį turtą.

         (34)  SPS, 1.13 punktas „Paskirtis, kuriai taikomos licencijos“ (Licensed Purpose).

         (35)  SPS, 4 skirsnis „Plėtojimo sąnaudų paskirstymas“ (Development COST Allocation) ir 5 skirsnis „Įmokos“ (Payments).

         (36)  SPS, 9.12 punktas.

         (37)  SPS, įsigaliojusio 2009 m. sausio 5 d., 2.3 punktas.

         (38)  Kaip paaiškinta SPS 1.1 skirsnyje, bendrovės A9 IN teisių įnašą į SPS sudaro tik intelektinės nuosavybės teisės, priklausančios arba kitaip turimos bendrovės A9, e. prekybos paieškos ir naršymo technologijų atžvilgiu.

         (39)  Jas sudaro „Amazon“ programinės įrangos platformos technologijos, ES svetainių ir katalogų išvaizda, paieškos ir naršymo funkcijos, logistikos procesas, užsakymų apdorojimo, klientų aptarnavimo ir personalizavimo funkcijos. Daugiau informacijos pateikta 174 konstatuojamojoje dalyje ir toliau tekste.

         (40)  Tai yra duomenų apie produktus ir klientus rinkinys. Jį sudaro klientų apžvalgos, leidėjų apžvalgos, produktų duomenys, klientų pavadinimai, pirkimo istorija ir kiti duomenys. Kaip paaiškinta bendrovės „Amazon“2015 m. rugpjūčio 21 d. pateiktoje medžiagoje, po veiklos Europoje restruktūrizavimo bendrovė „LuxSCS“ perėmė teisinę Europos klientų duomenų, kuriuos sukaupė „Amazon Int'l Sales, Inc.“ ir „Amazon Int'l Marketplace“, nuosavybę. Vėliau klientų duomenų bazę plėtojo ir tvarkė bendrovė „LuxOpCo“.

         (41)  Juos sudaro „Amazon“ prekių ženklas, prekybinis pavadinimas, stilius, logotipai, pateikimas ir susijęs nematerialusis turtas.

         (42)  SPS 1.1, 1.4 ir 1.11 punktuose numatyta: „Notwithstanding the foregoing, the parties expressly agree that the […][Intangibles] does not include any World Wide Web domain names“.

         (43)  Kaip paaiškinta bendrovės „Amazon“2015 m. birželio 12 d. pateiktoje medžiagoje, bendrovė „LuxSCS“ turimas bendrovės „LuxOpCo“ akcijas perdavė bendrovei „Amazon Europe Core S.à r.l.“2013 m. gruodžio 16 d.

         (44)  SK ataskaita, p. 12.

         (45)  SK ataskaita, p. 30.

         (46)  2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 6 konstatuojamoji dalis, ir „Amazon“ vidaus dokumentas: „Amazon“2006 m. balandžio 14 d. raštas Liuksemburgo mokesčių administratoriui, p. 2.

         (47)  SK ataskaita, p. 30.

         (48)  SK ataskaita, p. 13.

         (49)  Oficialus pardavėjas – tai įmonė, kuriai nuosavybės teise priklauso parduodamos prekės ir kuri yra atsakinga už pridėtinės vertės mokesčio surinkimą ir sumokėjimą.

         (50)  Jungtinės Karalystės Parlamentas, Bendruomenių Rūmai. Jos Didenybės mokesčių ir muitų tarnybos 2011–2012 m. finansinių ataskaitų ataskaita. Bendrovės „Amazon ES Sarl“ įrodymai, raštu pateikti Andrew'io Cecilio („LuxOpCo“, Liuksemburgas, ES viešosios politikos direktorius), 2012 m. lapkričio 13 d.: „Amazon ES Sarl owns the inventory, earns the profits associated with the selling these products to end customers and bears the risk of any loss. From Luxembourg, Amazon ES Sarl processes and settles payments from its European customers.“ Paskelbta https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

         (51)  2016 m. kovo 22 d.„Amazon“ pateikta medžiaga (p. 1–2) ir jos E priedas.

         (52)  Bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už „Amazon“ veiklos Europoje lėšų sujungimą ir likvidumo valdymą. Plg. „Amazon“ vidaus dokumento „Pagrindinė būstinė Liuksemburge – apžvalga“ p. 11–17, „Amazon“ vidaus dokumento „Balanso prieš projektą „Goldcrest“ ir po jo analizė“ p. 1, „Amazon“ vidaus dokumento „2014 m. balandžio 2 d. išankstinio apmokestinimo susitarimas, „Amazon“ raštas […]“ 11 punktą, ir „Amazon“ vidaus dokumento „ES politikos ir procedūrų vadovas“, įsigaliojęs 2006 m. gegužės 1 d., p. 3.

         (53)  2006 m. balandžio 14 d.„Amazon“ raštas Liuksemburgo mokesčių administratoriui, p. 2.

         (54)  Kai sudaromas apmokestinamasis vienetas (pranc. le régime d'intégration fiscal), patronuojančioji bendrovė gali būti apmokestinama kaip grupė kartu su viena ar keliomis savo patronuojamosiomis įmonėmis. Tai reiškia, kad apskaičiuojant įmonių pelno mokestį laikoma, kad jų pelnas konsoliduojamas su patronuojančiosios bendrovės pelnu. Kad galėtų sudaryti apmokestinamąjį vienetą, patronuojančiajai bendrovei turi tiesiogiai arba netiesiogiai priklausyti ne mažiau kaip 95 % patronuojamosios įmonės akcinio kapitalo, o konsoliduojanti patronuojančioji bendrovė ir patronuojamosios įmonės turi būti kapitalo įmonės, kurios yra Liuksemburgo rezidentės ir yra visiškai apmokestinamos pelno mokesčiu. Konsolidavimas taikomas ne mažiau kaip penkerius ataskaitinius metus (LIR 164bis straipsnis).

         (55)  SK ataskaita, p. 12.

         (56)  2017 m. kovo 6 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 28a priedas.

         (57)  SK ataskaita, p. 12.

         (58)  Žr. 2.3.3.3 skirsnį.

         (59)  „Amazon“ vidaus dokumentai: iš dalies pakeistas ir patikslintas „LuxOpCo“ ir „Amazon.fr SARL“ paslaugų susitarimas, iš dalies pakeistas ir patikslintas „LuxOpCo“ ir „Amazon.fr Logistique SAS“ paslaugų susitarimas, iš dalies pakeistas ir patikslintas „LuxOpCo“ ir „Amazon.co.uk Ltd.“ paslaugų susitarimas, iš dalies pakeistas ir patikslintas „LuxOpCo“ ir „Amazon Logistik GmbH“ paslaugų susitarimas ir iš dalies pakeistas ir patikslintas „LuxOpCo“ ir „Amazon.de GmbH“ paslaugų susitarimas, visi sudaryti 2006 m. gegužės 1 d.

         (60)  Žr. (109) konstatuojamąją dalį.

         (61)  Paslaugų susitarimai, 4.1 punktas (Mokesčiai): „In consideration of [ES Local Affiliate]'s performance of the Services, [LuxOpCo] shall pay [ES Local Affiliate] fees (the „Service Fees“) equal to the Applicable Costs (as defined in Exhibit 1) incurred by [ES Local Affiliate] in providing the corresponding Services, plus the Applicable Markup set forth in Exhibit 1. […]“. 1 priede nustatyta, kad „taikomas sąnaudas“ sudaro visų veiklos sąnaudų, nustatomų pagal JAV bendruosius apskaitos principus, kurios yra tiesiogiai arba netiesiogiai susijusios su Paslaugomis, suma atėmus palūkanų sąnaudas, susijusios įmonės ES šalyje sumokėtus dividendus, užsienio valiutos sąnaudas ar bet kurias kitas sąnaudas, kurios neįskaičiuojamos abipusiu susitarimu, jeigu manoma, kad tai tinkama. „Taikomas pelno dydis“ yra taikomų sąnaudų procentinė dalis, kuri svyruoja nuo 3 iki 8 %, priklausomai nuo teikiamos paslaugos savybių ir susijusios įmonės ES šalyje.

         (62)  Kaip paaiškinta paslaugų susitarimų konstatuojamosiose dalyse, sąnaudos su pelno dydžiu nustatomos pagal įprastų rinkos sąlygų atlyginimo už paslaugas, kurias susijusios įmonės ES šalyje suteikė bendrovei „LuxOpCo“, „išsamią ekonominę analizę“.

         (63)  Licencijos sutartis, 1.4 punktas: „Europos šalys“ – tai („a) the economic, scientific, and political organization known as the European Union consisting, as of the Effective Time [30 April 2006], of Belgium, France, Italy, Luxembourg, Netherlands, Germany, Denmark, Greece, Ireland, United Kingdom, Spain, Portugal, Austria, Finland, Sweden, Cyprus, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia, and Slovenia, and including any and all other countries that may become members of such organization during the Term, and (b) any countries listed as „Applicant countries“ or „Other European countries“ on the Web page located at http://europa.eu.int/abc/governments/index_en.htm#, or any successors thereto or replacements thereof.“

         (64)  Licencijos sutartis, 2.1 punkto a papunktis ir 1.5 punktas „Paskirtis, kuriai taikomos licencijos“. 2.1 punkto a papunktyje nurodyta: „(a) „Exclusive Intellectual Property License Grant“. Amazon EHT [LuxSCS] irrevocably grants AEU [LuxOpCo], under all Amazon EHT [LuxSCS] intellectual property rights in or comprising the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property, whether existing now or in the future, the following sole and exclusive right and license to the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property during the Term, solely for the Licensed Purpose, to: (i) make, use, reproduce, copy, modify, translate, integrate into or extract from a database and create derivative works of Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property; (ii) publicly perform or display, import, broadcast, transmit, distribute and communicate to the public by any means whatsoever, including but not limited to wire or wireless transmission process, using broadcasting, satellite, cable or network, license, offer to sell, and sell, rent, lease or lend originals and copies of, and otherwise commercially or non-commercially exploit any Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property (and derivative works thereof); and (iii) sublicense to Affiliates or third parties the foregoing rights, including the right to sublicense to further third parties. […].“

         (65)  „Amazon“ vidaus dokumentas: Licencijos sutartis, 2.5 punktas „Licencijos mokestis“ (License Fee), ir A priedas.

         (66)  Toks nematerialusis turtas Licencijos sutartyje buvo vadinamas „antriniais kūriniais“, kurie pagal 1.3 punktą reiškia „bet kurį ir visus naujus kūrinius, kuriuos sukūrė bendrovė AEU [LuxOpCo] arba kurie buvo jai sukurti iš anksčiau buvusios medžiagos, kuri sudaro bendrovės „Amazon EHT“ [„LuxSCS“] intelektinę nuosavybę arba buvo gauta ją naudojant, [įskaitant Nematerialųjį turtą] […]“(any and all new works created by or for AEU [LuxOpCo] from pre-existing material contained within, or as a result of access to or use of the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property [including the Intangibles][…]).

         (67)  „Amazon“ vidaus dokumentas: Licencijos sutartis, 2.1 punkto b papunktis: „AEU [LuxOpCo] irrevocably and exclusively assigns and agrees to assign to Amazon EHT [LuxSCS], its successors, and assigns, all right, title, interest and ownership in and to any and all Derivative Works of the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property created by or for AEU [LuxOpCo] as provided under Section 2.1(a)“.

         (68)  Licencijos sutartis, 9.2 skirsnis: „(a) AEU [LuxOpCo] shall, at its sole expense, use its best efforts to prevent, investigate, and prosecute any unauthorised use of any Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property. AEU [LuxOpCo] agrees to promptly inform Amazon EHT [LuxSCS] of any such unauthorised use that comes to the AEU [LuxOpCo]'s attention. To facilitate coordination of enforcement activities, AEU [LuxOpCo] shall consult with Amazon EHT [LuxSCS] before undertaking any actions to prevent such unauthorised use of Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property. (b) AEU [LuxOpCo] may, at its sole expense, institute and conduct suits to protect its rights under this Agreement against infringement any may retain all recoveries from any such suits.“ Taip pat žr. Licencijos sutarties 2.3 punktą „Išlaikymas“ (Maintenance) ir 9.5 punktą „Reikalavimų laikymasis, duomenų apsauga“ (Compliance, Data Protection).

         (69)  „Amazon“ vidaus dokumentas: Licencijos sutartis, 3.1 punktas.

         (70)  Licencijos sutartis, 7 punktas „Garantijos netaikymas“ (Warranties): „Each party provides its materials and services to the other pursuant to this agreement „as is,“„with all faults“ and without warranties of any kind, express, implied, statutory or otherwise, including any implied warranties of merchantability, fitness for a particular purpose, reasonable care, workmanlike effort, results, lack of viruses, accuracy or completeness, all of which each party expressly disclaims, and each party assumes the entire risk as to the results and performance of those services and the materials. There is no warranty of title or noninfringement of any intellectual property rights or any warranty against interference with either party's or any other entity's enjoyment of information provided to it relating to this agreement“.

         (71)  Vadinamoji „trečiųjų šalių medžiaga“ (third party materials). Pavyzdžiui, 2011 m. vasario mėn. bendrovė „LuxOpCo“ įsigijo visą „LoveFilm“ grupės nuosavybę, įskaitant šios grupės intelektinę nuosavybę (žr. 2015 m. gegužės 4 d.„Amazon“ pateiktą medžiagą). Vykdydama [įsigijimo Q] integraciją po įsigijimo, bendrovė „Amazon“ nusprendė sutelkti visas „skaitmeninio turinio teises“ […] bendrovėje „LuxOpCo“. […]. Licencijos sutarties 3.2 skirsnyje numatyta: „Third Party Materials, From time to time during the Term, AEU [LuxOpCo] may license or otherwise acquire rights to or ownership of third party materials, which AEU [LuxOpCo] may use in connection with the Licensed Purpose („Third Party Materials“). If in connection with obtaining a license to Third Party Materials, AEU [LuxOpCo] acquires the right to sublicense such Third Party Materials to Amazon EHT [LuxSCS], then AEU [LuxOpCo] hereby grants to Amazon EHT [LuxSCS] a royalty free and non-exclusive right and license to use such Third Party Materials during the Term in the same manner as and for the same purposes that such Third Party Materials have been licensed to AEU [LuxOpCo]. If AEU [LuxOpCo] acquires ownership of any Third Party Materials, then AEU [LuxOpCo] hereby grants Amazon EHT [LuxSCS] a royalty free and non-exclusive tight and license to use such Third Party Materials during the Term to the full extent that AEU [LuxOpCo] can use such Third Party Materials as the owner of the Third Party Material“.

         (72)  2016 m. sausio 18 d.„Amazon“ pateikta medžiaga: „Both LuxOpCo and ASE rely on the Intangibles in operating their businesses. Inventory risk management, pricing, fulfilment, management and third party registration on Amazon's marketplaces, to name a few, are automated to a very large extent and the required technology is licensed from LuxSCS. As a result of this automation, these functions require limited involvement from LuxOpCo and ASE's employees beyond monitoring and management“.

         (73)  Licencijos sutartis, 2.1 punkto a papunktis (Išimtinės intelektinės nuosavybės licencijos suteikimas). Žr. 64 išnašą.

         (74)  Paslaugų susitarimai, 3.1 punktas (Paslaugų teikėjo naudojimasis).

         (75)  Paslaugų susitarimai, 3.2 punktas (Bendrovės nuosavybė).

         (76)  Licencijos sutartis, 4.1 punktas (Galiojimo laikotarpis).

         (77)  Licencijos sutartis, 4.2 punktas (Nutraukimas nedelsiant pranešus apie kontrolės pasikeitimą arba esminį suvaržymą).

         (78)  Licencijos sutartis, 4.3 punktas (Nutraukimas neištaisius įsipareigojimų nevykdymo).

         (79)  2014 m. lapkričio 21 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 4 priedas.

         (80)  Žr. 128 konstatuojamąją dalį, kurioje pateiktos sąvokų, naudojamų apskaičiuojant licencijos mokestį, apibrėžtys. Atlikus pakeitimą, „ES veiklos pelnas“ reiškia ES pajamas atėmus ES PPS ir ES veiklos sąnaudas bei, kaip šalys susitaria bet kuriuo metu, tam tikras sąnaudas, apskaitomas savikaina, kurios neįtraukiamos į bendrovės AEU veiklos sąnaudas.

         (81)  Žr. 84 išnašą.

         (82)  Kaip paaiškinta 102 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės „Amazon“ struktūra Europoje, kuri minima prašyme priimti sprendimą ir patvirtinta ginčijamu mokesčių sprendimu, buvo taikoma nuo 2006 m. gegužės mėn. iki 2014 m. birželio mėn. 2014 m. birželio mėn. ta struktūra buvo pakeista.

         (83)  Kaip paaiškinta 2003 m. spalio 31 d.„Amazon“ rašte (p. 4): „Notwithstanding the tax transparency of LuxSCS, it would have been subject to municipal business tax (Article 2 MBTL) on its profits if these profits are derived by a permanent establishment situated in Luxembourg from the carrying out of a „commercial activity“ as defined by Article 14–1 ITL“.

         (84)  Šį raštą ir 2003 m. spalio 31 d.„Amazon“ raštą papildė 2004 m. gruodžio 5 d., 2006 m. balandžio 14 d. ir 2006 m. balandžio 20 d.„Amazon“ raštuose Liuksemburgo mokesčių administratoriui pateikta papildoma informacija apie restruktūrizavimą. 2004 m. gruodžio 23 d. ir 2006 m. balandžio 27 d. raštais bendrovei „Amazon“ Liuksemburgo mokesčių administratorius patvirtino, kad: „As the changes discussed in your letter of April 14, 2006 and in the letter of April 20, 2006 by Mr. […] from [Advisor 1] will have no effect on the taxation of your group's companies, my letter of November 6, 2003 will remain in force. So, I have no objections to the content of the letters of April 14, 2006 and April 20, 2006 respectively.“

         (85)  2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ raštas, p. 5.

         (86)  2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ raštas, p. 6.

         (87)  SK ataskaita, žr. 4 konstatuojamąją dalį.

         (88)  Žr. SK ataskaitos 4.1 skirsnį. Metodų apžvalga.

         (89)  2003 m. spalio 31 d.„Amazon“ rašte papildomai paaiškinta, kad „bendrovė „LuxSCS“ išlaikys visą riziką, susijusią su IN teisių nuosavybe.

         (90)  SK ataskaita, p. 13.

         (91)  2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ raštas, p. 3–4. Vadovybę turėtų sudaryti 8–10 visą darbo dieną dirbančių darbuotojų, einančių šias pareigas: Europos regiono generalinio direktoriaus, regiono vadovo Liuksemburge, direktoriaus, atsakingo už tiekimo grandinę Europoje, direktoriaus, atsakingo už veiklos Europoje optimizavimą, direktoriaus, atsakingo už veiklos Europoje inžineriją, informacinių technologijų direktoriaus, direktoriaus, atsakingo už veiklos Europoje finansus, ir direktoriaus, atsakingo už veiklos Europoje finansus.

         (*2)  Konfidenciali informacija.

         (92)  SK ataskaita, p. 30.

         (93)  SK ataskaita, p. 13.

         (94)  SK ataskaita, p. 13.

         (95)  SK ataskaita, p. 13.

         (96)  SK ataskaita, p. 13.

         (97)  2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ raštas, p. 4.

         (98)  SK ataskaita, p. 14.

         (99)  SK ataskaita, p. 29.

         (100)  SK ataskaita, p. 30.

         (101)  SK ataskaita, p. 20–21.

         (102)  Žr. […].

         (103)  2015 m. spalio 28 d.„Amazon“ pranešimas: „Meeting with the Case Team“, p. 8.

         (104)  7 mln. USD per pirmuosius ir 8 mln. USD per antruosius sutarties metus; žr.: „Amazon“ vidaus dokumentas: „Amazon“ ir [A] susitarimas, p. 155.

         (105)  Nuo 7 mln. USD per pirmuosius iki 35 mln. USD per penktuosius susitarimo metus; žr.: „Amazon“ vidaus dokumentas: „Amazon“ ir [A] susitarimas, p. 155.

         (106)  Iš pradžių 5 %, vėliau sumažėja iki 4 % ketvirtaisiais ir vėlesniais metais; žr.: „Amazon“ vidaus dokumentas: „Amazon“ ir [A] susitarimas, p. 157.

         (107)  SK ataskaita, p. 30.

         (108)  SK ataskaita, p. 28.

         (109)  Duomenų bazė „Amadeus“ yra Europos viešojo ir privačiojo sektoriaus bendrovių finansinės informacijos duomenų bazė. Ją tvarko „Bureau van Dijk“ (BvD) – bendrovė, skelbianti informaciją apie įmones ir kitus verslo duomenis.

         (110)  Mokesčių konsultantas paiešką atliko šiose šalyse: Austrijoje, Belgijoje, Danijoje, Suomijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Italijoje, Liuksemburge, Nyderlanduose, Norvegijoje, Portugalijoje, Ispanijoje, Švedijoje ir Šveicarijoje.

         (111)  Paieška buvo atliekama naudojant šiuos reikšminius žodžius: kompiuterinis, dizainas, rinkodara, pardavimo skatinimas, programavimas, reklamavimas, paslaugos, svetainių kūrimas.

         (112)  Bendrovės „Algoriel“, „Askell“, „Decade“, „Seresco SA“, „Societe de Gestion de Terminaux Informatiques“, „Solutec“ ir „Sydelis“.

         (113)  SK ataskaita, V priedas.

         (114)  SK ataskaita, V priedas, p. 46.

         (115)  SK ataskaita, p. 31.

         (116)  SK ataskaita, p. 31.

         (117)  SK ataskaita, p. 32.

         (118)  SK ataskaita, p. 34.

         (119)  Kadangi bendrovė „LuxSCS“ apmokestinama Liuksemburge kaip finansiškai skaidri įmonė, autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ moka bendrovei „LuxSCS“, yra laikomas ne bendrovės „LuxSCS“ apmokestinamosiomis pajamomis Liuksemburge, o jos narių apmokestinamosiomis pajamomis JAV. Be to, nuo 2004 m. sausio 1 d. Liuksemburgas autorinio atlygio už nematerialųjį turtą gavėjams, kurie yra nerezidentai, netaiko mokesčio prie pajamų šaltinio. Todėl bendrovės „LuxSCS“ pelnas Liuksemburge nėra apmokestinamas. Priešingai, kadangi JAV nelaiko bendrovės „LuxSCS“ finansiškai skaidria ir ją vertina kaip atskirą įmonę, kuri yra Liuksemburgo rezidentė, bendrovės „LuxSCS“ narių apmokestinimas JAV gali būti atidėtas neribotam laikui, jeigu jokia bendrovės „LuxSCS“ pelno dalis nėra grąžinama į JAV. Todėl skirtingas bendrovės „LuxSCS“ apmokestinimas Liuksemburge (kaip finansiškai skaidrios) ir JAV (kaip finansiškai neskaidrios) atsiranda dėl mokestinės tvarkos neatitikimo, t. y. skirtingo įmonės apibūdinimo pagal Liuksemburgo ir JAV mokesčių taisykles.

         (120)  Kaip aiškinama (127) konstatuojamojoje dalyje.

         (121)  Šias paramos paslaugas, be kita ko, sudarė bendrosios administravimo, įmonių ir viešųjų ryšių, apskaitos ir audito, biudžeto, mokesčių ir teisinės pagalbos paslaugos, taip pat darbuotojų mokymas ir kvalifikacijos kėlimas.

         (122)  2015 m. rugpjūčio 21 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 7–8.

         (123)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita „E. prekyba Europoje 2006–2013 m. – dinamika ir ekonomika“ (E-commerce in Europe between 2006 and 2013: dynamics and economics), 2017 m. gegužės 11 d. Kaip nurodyta p. 7: „Online retail is a segment of the e-commerce sector. Online retail focusses on online sales of physical goods by online retailers, i.e., operators purchasing goods, holding them in their inventory and selling these goods online.“

         (124)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., preambulė, p. 7.

         (125)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., 18 ir 67 punktai, p. 8 ir p. 30.

         (126)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 18 punktas. Kaip paaiškinta [konsultanto Nr. 3] ataskaitos 20 punkte, „[t]he main difference between traditional retailers and online retailers lies in the product distribution channel used: Online retailers sell their products through a website and deliver them to customers using advanced information systems and complex logistics infrastructure without physical stores. Their cost structure reflects the investments in the IT and in shipping and logistics infrastructure and technology; Traditional physical retailers distribute their products in stores, and bear the costs of renting the physical outlets, which are not borne by online retailers“.

         (127)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., 24–25 punktai, p. 11.

         (128)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., 29 punktas, p. 13.

         (129)  Ataskaitoje nurodyta, kad tai būtų Jungtinė Karalystė, Vokietija, Prancūzija, Ispanija ir Italija.

         (130)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., 11 punktas, p. 5.

         (131)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., 12 punktas, p. 5.

         (132)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., 77 punktas, p. 33–34.

         (133)  Žr. „Amazon.com Inc.“ 2016 m. metinio pranešimo p. 3: „We serve consumers through our retail websites and focus on selection, price, and convenience“.

         (134)  Bendrovė „Amazon“ siūlo didelį vartojimo ir ilgalaikio vartojimo prekių asortimentą, kurį sudaro elektroninės ir įprastos prekės bei įvairios fizinio ir skaitmeninio formato laikmenos, kaip antai knygos, muzika, vaizdo įrašai, žaidimai ir programinė įranga; „Amazon.com Inc.“, 2016 m. metinis pranešimas, p. 68.

         (135)  Patogumą užtikrina nuolatinės programinės įrangos plėtojimo, prekių pateikimo ir valdymo inovacijos; Žr. „Amazon.com Inc.“, 2006 m. metinį pranešimą, p. 4. Kaip vėliau patvirtinta „Amazon“ darbuotojų pareiškimuose, žr. [Vyresniojo viceprezidento, atsakingo už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV] 2008 m. birželio 16 d. e. laišką, pateiktą [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidento, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvusio mažmeninės prekybos Europoje vadovo, atsakingo už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas] liudytojo parodymuose – 25 priedas: „We need to continue to focus on the retail basics: driving down COGS, driving fast track in-stock, category expansion, selection expansion within categories.“ ir „Amazon“ galutines stenogramas [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 826 punktas: 17–18: „You know, we are a very physical business at the end of the day“.

         (136)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 427 punktas: 18–23.

         (137)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 4 d., 588 punktas: 25, 589 punktas: 1–4.

         (138)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui (p. 18) 35 punktas ir „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 427 punktas: 18–23, „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 427 punktas: 18–23.

         (139)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 19, 39–41 punktai.

         (140)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 28, 71 punktas.

         (141)  Be to, asortimentą sudaro ir tinkami priedai. Tinkamų priedų pasiūla yra labai svarbi bendrovei „Amazon“, visų pirma siekiant elektroninių prekių pardavimo veiklos pelningumo. Žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 200, 24–25 punktus, p. 201, 1–7 punktus: „I mean, in general, it is life critical for a successful electronic retailer to sell accessories with the device for the simple reason you make no margin on the device or low margin, and you make higher margin on the accessories, with the exception of few others that have managed to make high margin on devices, but the usual stuff is, the money is made on the accessory and it's critical“. Produkto suderinimas su tinkamu jam skirtų priedų asortimentu negali būti atliekamas tik algoritmu ir reikalauja (vietos) žmogaus įsikišimo, žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 201, p. 203, 8–11 punktus, 9–17 punktus, p. 204, 3–14 punktus: […].

         (142)  Žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 21, 11–12 punktus: „You need to have something to sell, right?“. Taip pat žr. „Amazon“ galutines stenogramas [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 918 punktas: 10–18: „One would say that if you don't have a product, you can't sell it. […] The more you add selection, the more your capacity to generate revenue increases“.

         (143)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 18, 36 punktas.

         (144)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 420 punktas: 3–4.

         (145)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 30, 78 punktas.

         (146)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 42, 15–20 punktai.

         (147)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 73, 20–25 punktai, p. 74, 2–6 punktai. Didelė lokalizacijos svarba buvo patvirtinta „Amazon“ darbuotojų pareiškimuose: liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 95, 5–6 punktai: „Retail is a very local thing, […]“; „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 909 punktas: 10–17; „[…] important for us to understand is not what is selling somewhere else; it's what local customer needs and wants“.

         (148)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 43, 19–21 punktai. „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 961 punktas: 17–23.

         (149)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 25, 19–20 punktai.

         (150)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 761 punktas: 19–24.

         (151)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 762 punktas: 1–7, 763 punktas: 9–10; [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2013 m. sausio 17 d., p. 23, 23–25 punktai, p. 24, 1–7 punktai: […].

         (152)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 800 punktas: 19–23.

         (153)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 19, 38 punktas.

         (154)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 61, 182 punktas. 2005 m. „Amazon“ kainodaros technologija buvo nepakankama atsižvelgiant į bendrovės veiklos poreikius turėti konkurencingas kainas ir buvo labai priklausoma nuo rankinio įsikišimo.

         (155)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 18–19, 37 punktas.

         (156)  Žr. „Amazon“ galutines stenogramas [Vyresnysis viceprezidentas, finansų vadovas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 17 d., 2883 punktas: 6–18, p. 78: „Yes. It's -- I think the emphasis, though, should be on, you know, when we do marketing, this is back during this time frame, and until very recently, that the biggest portion of our marketing was to drive very specific customer transactions. And so it says increase customer traffic to our websites, that would certainly be the largest piece and the way we do that is, you know, specifically by we have an associates program, we also use various online marketing and it's to drive -- if someone searches on a Samsung TV, it's to try to drive them to our, you know, detail page to buy on that transaction. That's what we're attempting to do.“

         (157)  Ši programa buvo ypatingai svarbi bendrovei „Amazon“. Žr. „Amazon“ galutines stenogramas [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 14 d., 2755: 1–7 punktai,: […]. „Amazon“ šiai programai skiria daug lėšų, plg. 7 lentelę.

         (158)  Žr. liudytojo parodymų [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2013 m. sausio 17 d., p. 175, 1–3 punktus. Rinkodaros organizacija buvo viena pagrindinių priemonių nukreipiant srautą į „Amazon“ svetainę. Taip pat žr. liudytojo parodymų [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2013 m. sausio 17 d., p. 174: 10–12; liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 36: 1–3; „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 907 punktas: 1–2: […]; ir „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas, atsakingas už technologijų ir programinės įrangos plėtojimą, „Amazon Web Services, Inc.“, JAV], 2014 m. lapkričio 7 d., 1532 punktas: 7–8: Asocijuotųjų programų programa padėjo bendrovei „Amazon“„[…] pritraukti nemažai klientų. […]“.

         (159)  Liudytojo parodymai [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2013 m. sausio 17 d., p. 69: 24–25, p. 70: 1–6.

         (160)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., 117 punktas: 6–12: […].

         (161)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 73, 25 punktas, p. 74, 1–7 punktai.

         (162)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 182, 1–4 punktai.

         (163)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 105, 25 punktas, p. 106, 1–15 punktai: […], liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 107, 2–5 punktai: […].

         (164)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 102, 4–14 punktai. Taip pat žr. liudytojo parodymų [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 41: 22–25 punktus: […].

         (165)  2016 m. liepos 22 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 1.

         (166)  2016 m. liepos 22 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 4. Bendrovė „Amazon“ pateikia šį pavyzdį: „By way of illustration, a very large brick-and-mortar retailer might have tens of thousands products for sale: in contrast, Amazon's European websites offered nearly 3.7 million distinct products for sale in 2005 and around [20–30] million in 2013. A very successful brick-and-mortar retailer might process tens of thousands transactions each year: in 2005, Amazon's European websites processed nearly 71 million distinct orders, and that number grew to over [1–1,5] billion in 2013. It would simply not be possible to employ a sufficient number of individuals, for example, to determine the price on millions of unique products – let alone to decide what the in-stock levels should be for those products or individually to process every customer order.“

         (167)  2016 m. liepos 22 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 4.

         (168)  2016 m. liepos 22 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 3. Pateikiamas šis pavyzdys: „While some functionality, such as, for example, identity, which allows customers to log on the website, or Item Master Service, which maintains a catalogue of all products sold on Amazon, has been provided since the very first days of Amazon's operations, the underlying technology would have been rewritten entirely (and continuously) over the years. [..] the identity technology used by Amazon in 2010 had little to do with the identity technology used prior to 2005 – the 2005 service has been disassembled and rewritten as a number of smaller, more manageable services that together provide the identity functionality, to adapt the technology to the evolution of the scope of Amazon's operations.“

         (169)  2016 m. liepos 22 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 4.

         (170)  2016 m. liepos 22 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 1.

         (171)  Aparatinės įrangos technologijas sudaro fiziniai įrenginiai, visų pirma serveriai.

         (172)  2016 m. liepos 22 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 2–3.

         (173)  Etato ekvivalentas – vieno darbuotojo, dirbančio visą darbo dieną, darbo valandų skaičius.

         (174)  2017 m. sausio 20 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 2–4. „Amazon“ vidaus dokumentas „ES politikos ir procedūrų vadovas“, įsigaliojęs 2006 m. gegužės 1 d.

         (175)  2017 m. kovo 6 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 28a priedas.

         (176)  2017 m. vasario 8 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 1–2, ir liudytojo parodymai [Direktorius, atsakingas už tarptautinius mokesčius ir mokesčių politiką, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. balandžio 24 d., p. 200, 23–201 punktai, 3 punktas: […].

         (177)  2017 m. vasario 8 d.„Amazon“ pateiktos medžiagos p. 1–3 nurodyta, kad 2006 m. gruodžio 29 d. bendrovės „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarė kredito sutartį pinigų valdymo tikslais. Ši sutartis vėliau buvo iš dalies pakeista ir patikslinta 2007 m. kovo 1 d., 2009 m. sausio 1 d., 2011 m. balandžio 1 d. ir 2012 m. sausio 1 d.

         (178)  „Back-to-back-activity: EHT [LuxSCS] will lend its funds to AEU [LuxOpCo] on an interest-bearing basis, and AEU [LuxOpCo] will invest the funds.“ and „[…] all of the financing transactions existing between EHT [LuxSCS] and AEU [LuxOpCo] will be merged into one single debt instrument, which will have the characteristics of a Credit Facility.“ Žr. 2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateiktos medžiagos 22 priedą, p. 7.

         (179)  2017 m. vasario 8 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 2.

         (180)  Bendrovės „LuxOpCo“ 2006–2013 m. metinės finansinės ataskaitos.

         (181)  Taikomų sąnaudų apibrėžtis pateikta 61 išnašoje.

         (182)  Visuose paslaugų susitarimuose pateiktos identiškos nuostatos dėl nematerialiojo turto naudojimo (3 skirsnis), kompensacijos (4 skirsnis), šalių statuso ir prievolių (5 skirsnis), konfidencialumo (6 skirsnis), sutarties galiojimo laikotarpio ir nutraukimo (7 skirsnis), nenugalimos jėgos aplinkybių (8 skirsnis) ir bendrosios nuostatos (9 skirsnis). Taikomų sąnaudų apibrėžtis, pateikiama 1 priede, yra identiška visuose paslaugų susitarimuose.

         (183)  Paslaugų susitarimai, 2.1 punktas (Bendroji dalis).

         (184)  Paslaugų susitarimas, sudarytas „Amazon.fr. Sarl“ ir „LuxOpCo“, 2.2 punktas (Užsakymų vykdymo paslaugos) ir 2.3 punktas (Klientų ir pardavėjų paslaugos).

         (185)  Paslaugų susitarimas, sudarytas „Amazon.de GmbH“ ir „LuxOpCo“, 2.2 punktas (Klientų ir pardavėjų paslaugos) ir 2.3 punktas (Paramos paslaugos).

         (186)  Paslaugų susitarimas, sudarytas „Amazon.fr Logistique SAS“ ir „LuxOpCo“, 2.2 punktas (Užsakymų vykdymo paslaugos).

         (187)  Paslaugų susitarimas, sudarytas „Amazon Logistik GmbH“ ir „LuxOpCo“, 2.2 punktas (Užsakymų vykdymo paslaugos).

         (188)  Paslaugų susitarimas, sudarytas „Amazon.co.uk Ltd“ ir „LuxOpCo“, 2.2 punktas (Užsakymų vykdymo paslaugos), 2.3 punktas (Klientų ir pardavėjų paslaugos) ir 2.4 punktas (Paramos paslaugos).

         (189)  Paslaugų susitarimai, 5.1 punktas (Atstovavimo santykių nebuvimas).

         (190)  Paslaugų susitarimai, 5.2 punktas (Paslaugų teikėjo pareigos).

         (191)  Paslaugų susitarimai, 5 skirsnis (Šalių padėtis ir įsipareigojimai).

         (192)  Kaip paaiškinta 2.3.2.1 skirsnyje, bendrovė „Amazon“ įvardijo, kad pagrindinės jos mažmeninės prekybos internetu veiklos varomosios jėgos yra asortimentas, kaina ir patogumas.

         (193)  Bendrovei „Amazon.fr Sarl“ taikomas pelno dydis yra [3–3,5] proc. už klientų ir pardavėjų paslaugas ir [5–10] proc. už paramos paslaugas. Bendrovei „Amazon.de GmbH“ taikomas pelno dydis yra [3–3,5] proc. už klientų ir pardavėjų paslaugas ir [4–4,5] proc. už paramos paslaugas. Bendrovei „Amazon.fr Logistique SAS“ taikomas pelno dydis yra [5–10] proc. už užsakymų vykdymo paslaugas. Bendrovei „Amazon Logistik GmbH“ taikomas pelno dydis yra [5–10] proc. už užsakymų vykdymo paslaugas. Bendrovei „Amazon.co.uk Ltd.“ taikomas pelno dydis yra [3–3,5] proc. už užsakymų vykdymo paslaugas, [3–3,5] proc. už klientų ir pardavėjų paslaugas ir [4–4,5] proc. už paramos paslaugas.

         (194)  2017 m. birželio 7 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 3: „These fees relate to (i) the share of Luxembourg costs allocated to LuxSCS and to (ii) disbursements in relation to the legal protection of the Intangibles owned by LuxSCS such as patent application fees and related disbursements, trademark application fees and related disbursements and fees and disbursements in relation to domain names and IP searches“.

         (195)  IN teisių perleidimo įmokos buvo atliekamos keliomis dalimis. Pirma dalis buvo sumokėta 2005 m. ir sudarė 73,22 mln. USD (52,35 mln. EUR).

         (196)  Kaip apibrėžta SPS 1.10 punkte, Plėtojimo programa (Development Program) – tai „the activities of a Party within the scope and principles set forth under Section 2“. Kaip nurodyta SPS 2 skirsnio 2.1 punkte, šalys susitaria, kad „all research, development, marketing and other activities relating to the Licensed Purpose after the Effective Date are included within the scope of the Development Program. Such activities may include, but are not limited to, all development activities related to maintaining, improving, enhancing, or extending the Amazon Intellectual Property, A9 Intellectual Property and EHT Intellectual Property [together the Intangibles]. All such activities shall be included in the Development Program except to the extent specifically excluded by mutual, written agreement of the Parties“.

         (197)  Kaip apibrėžta SPS 1.9 punkte, plėtojimo sąnaudos (Development Costs) – tai „the costs incurred pursuant to Section 3 related to the performance of activities by a Party under the Development Program, including but not limited to any and all costs incurred by a Party in the course of developing Derivative Works“. Plėtojimo sąnaudos nustatomos pagal 3.3 punktą.

         (198)  Kaip nustatyta SPS 3.2 punkte „Subrangovo plėtojimo sąnaudos“ (Subcontractor's Development Costs): „Development Costs incurred by a person that participates at a Party's request in the development or improvement of the Amazon Intellectual Property, A 9 Intellectual Property and EHT Intellectual Property [together the Intangibles] (a „Subcontractor“) shall be considered Development Costs of that Party if the Party contracting for such work with such Subcontractor (a) materially participates in the management or control of the Subcontractor, and (b) retains ownership, or receives material rights to use, any intangible property developed by the Subcontractor“.

         (199)  Kaip antai „Amazon“ prekių ženklų, prekybinių pavadinimų, domeno vardų, stiliaus, logotipų ir pateikimo.

         (200)  2015 m. rugpjūčio 21 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 12 priedas: SPS metinės apibendrinamosios ataskaitos.

         (201)  SPS, 4 skirsnis ir D priedas (galioja nuo 2009 m. sausio 5 d.).

         (202)  2015 m. rugpjūčio 21 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 12 priedas: SPS metinės apibendrinamosios ataskaitos.

         (203)  SPS 4 skirsnyje (Plėtojimo sąnaudų paskirstymas) numatyta, kad turi būti rengiama metinė sąnaudų pasidalijimo ataskaita (Annual COST Sharing Report), kurioje turi būti nustatytos kiekvienos SPS šalies metinės sąnaudų pasidalijimo įmokos. Bendrovė „Amazon“ 2005–2014 m. metines sąnaudų pasidalijimo ataskaitas pateikė kartu su 2015 m. rugpjūčio 21 d. pateikta medžiaga.

         (204)  Apskaičiuotos pagal SPS 4 skirsnį (Plėtojimo sąnaudų paskirstymas) ir 5 skirsnį (Įmokos).

         (205)  SPS, 4.1 skirsnis: „As soon as practical after each Year End, the Parties shall each prepare necessary financial statements and forecasts, and shall jointly reconcile and consolidate such statements and forecasts into an „Annual COST Sharing Report,“ containing the information required by this Section 4 and signed by the Parties […].“ 4 skirsnyje nustatytas plėtojimo sąnaudų paskirstymas.

         (206)  2017 m. vasario 27 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 4–5.

         (207)  SPS, 8.1 punktas (Pirminis laikotarpis).

         (208)  SPS, 8.2 punktas (Nutraukimas nedelsiant pranešus apie kontrolės pasikeitimą arba esminį suvaržymą).

         (209)  SPS 8.3 punktas (Nutraukimas nepavykus ištaisyti įsipareigojimų nevykdymo).

         (210)  2015 m. gegužės 4 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 2 priedas.

         (211)  SPS, įsigaliojusio 2009 m. sausio 5 d., 2.3 punktas: „In connection with this Agreement, each Party shall undertake the functions and risks specified in Exhibit B hereto“.

         (212)  SPS, įsigaliojusio 2009 m. sausio 5 d., B priedas „Funkcijos ir rizika“. Šiuo atžvilgiu B priede nustatyta, kad „[t]his list is representative of the functions and risks to be undertaken by the Parties. The Parties do not represent that this is the exclusive statement of functions and risks, and the omission of any function or risk does not imply that the Party does not perform such function or bear such risk.“

         (213)  SPS „Europos teritorija“ (European Territory) apibrėžta kaip „all the countries included within the meaning of the term „European Country“ as defined in Section 1.12 hereof“. 1.12 skirsnyje „Europos šalys“ (European Country) apibrėžtos kaip „(a) the economic, scientific, and political organization known as the European Union consisting, as of the Effective Date, of Belgium, France, Italy, Luxembourg, Netherlands, Germany, Denmark, Greece, Ireland, United Kingdom, Spain, Portugal, Austria, Finland, Sweden, Cyprus, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia, and Slovenia, and including any and all other countries that may become members of such organization during the Term, and (b) any countries listed as „Applicant countries“ or „Other European countries“ on the Web page located at http://europa.eu.intlabc/governments/indexen.htm#, or any successors thereto or replacements thereof“.

         (214)  Atrodo, kad sąvoka „Mokslinių tyrimų programa“ nėra apibrėžta SPS. Ši sąvoka suprantama ir kaip nuoroda į Plėtojimo programą.

         (215)  2017 m. vasario 27 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (216)  2017 m. balandžio 12 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (217)  Pranešimas apie pateikto dokumento trūkumus yra oficialus raštas, kuriuo IRS informuoja mokesčių mokėtoją apie nesumokėtus mokesčius bei nustatytas baudas ir palūkanas. Pranešime pateikiamas mokesčių koregavimo ir jų apskaičiavimo paaiškinimas, taip pat galimi mokesčių mokėtojo veiksmai. Visų pirma, jeigu mokesčių mokėtojas nesutinka su vertinimu, jis gali pateikti skundą JAV mokesčių teismui.

         (218)  IRS (atsakovas) bylos memorandumas, p. 1.

         (219)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 6–7.

         (220)  IRS turi teisę pateikti šaukimą bet kuriam asmeniui, turinčiam informacijos, kuri „gali būti svarbi“ atliekamam tyrimui. Šie įgaliojimai leidžia IRS reikalauti, kad asmuo atvyktų į nurodytą vietą ir pateiktų apskaitą ir įrašus arba duotų parodymus prisiekus; plg. https://www.irs.gov/pub/irs-wd/0950044.pdf.

         (221)  JAV mokesčių teismo sprendime nenurodytas galutinis IN teisių perleidimo ir SPS įmokų, kurias bendrovė „LuxSCS“ turi sumokėti JAV, koregavimo dydis.

         (222)  Panašių nekontroliuojamų sandorių metodas yra JAV taikomas sandorių kainodaros metodas, analogiškas palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodui pagal EBPO SK gaires.

         (223)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas, atsakingas už technologijų ir programinės įrangos plėtojimą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs „Kindle“ viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 18 d., 3549 punktas: 10–25; 3550 punktas: 1–10, „Volume impacted deal pricing pretty significantly. You can look at the -- you can go through the various contracts across the M.coms and you will find that the larger ones, such as [C] and [A], they have a lower commission rate than the smaller ones such as [D] and [E] and [F], and so that was a reality of what the market forces would require, […] And so the expectation that became predominant across all of the players in this market segment was that the bigger the sales volume, the lower the commission rate would be, and that found its way into, for example, [A] Amendment 3 is where we went from a single commission structure to a tiered base structure because [A] saw that their sales were doing very well and they predicted them to do very well over the course of the remainder of the agreement and they didn't want to be spending that much because they thought it wasn't competitive with their alternatives. And you saw the same thing in the [C] deal […].“

         (224)  SPS, 1.4 punktas („Amazon“ intelektinė nuosavybė)

         (225)  2016 m. vasario 19 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (226)  2010 m. 33 435 000 EUR tiesioginės išlaidos.

         (227)  Iš bendros (42 928 054 USD) sumos, kurią bendrovė „LuxSCS“ sumokėjo už [įsigijimas Q] technologijas, 22 928 054 USD buvo kapitalizuota kaip nematerialusis turtas.

         (228)  23 010 000 EUR suma, kurią bendrovė „LuxSCS“ sumokėjo už [įsigijimas T], buvo įregistruota kaip nematerialusis turtas.

         (229)  Iš bendros (70 mln. USD) sumos, kurią bendrovė „LuxSCS“ sumokėjo už [įsigijimas U], 84 mln. EUR suma buvo kapitalizuota kaip prestižas ir 0,7 mln. EUR – kaip su rinkodara susijęs nematerialusis turtas.

         (230)  [0–10 mln.] EUR.

         (231)  2016 m. sausio 12 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (232)  2015 m. kovo 19 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, priedas.

         (233)  2015 m. birželio 12 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (234)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas, atsakingas už technologijų ir programinės įrangos plėtojimą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs „Kindle“ viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 18 d., 3602 punktas: 3–25; 3603:1: punktas. „Q. M.com or enterprise solutions, in that program Amazon took all of the technologies that it had developed for its own website business […] and made them available to third-party retailers? […] Is that correct? A. That's a reasonable description. Q: Okay. And these third parties […] then used this technology to build and operate their own eCommerce system and website; is that correct? A: That's not quite correct. It was Amazon, my team specifically that took those technologies and assembled them, extended them, customised them and operated the technology day to day on behalf of that retailer. What the retailer would be doing is they would be managing their pricing, their promotions, their merchandising, their marketing, these elements […] we would be their IT and eCommerce department, but they would be what gets referred to as the merchandising and pricing and marketing department.“

         (235)  2015 m. birželio 12 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (236)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas, atsakingas už technologijų ir programinės įrangos plėtojimą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs „Kindle“ viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 18 d., 3540 punktas: 24–25, 3541 punktas: 1–25, 3542 punktas: 1–25: „Q: […] And given that these deals involved services and technology, how did Amazon price them? A: Well, the way we priced these deals was essentially looking at them as a wholistic bundle […].“

         (237)  2015 m. liepos 31 d. ir 2016 m. sausio 15 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (238)  2015 m. birželio 12 d. ir 2016 m. sausio 15 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (239)  [A] susitarimas, 4.4 skirsnis (Kainodara).

         (240)  [A] susitarimo 14.4.1.1 punkte (Prekių ženklai) numatyta: „ACI hereby grants to [A], during the Term, a limited, non-exclusive, non-transferable (except in accordance with Section 22.7) license, which [A] may sublicense only to its Affiliates to use within the Territory such ACI Content and Trademarks supplied by ACI hereunder: (a) only within the Territory; (b) only as is reasonably necessary to perform its obligations under this Agreement; and (c) only for the purposes contemplated under this Agreement.“ [A] susitarimo 14.4.1.2 punkte (Ribota licencija) numatyta: „ACI grants to [A], for a term ending on the earlier of: (a) August 31, 2006; or (b) twelve (12) months following any termination of the Term by [A] pursuant to Section 13.2, or six (6) months following any termination of the Term by [A] pursuant to Section 13.3.2, a limited, temporary, non-exclusive, non-transferable (except in accordance with Section 22.7) license to use the ACI Intellectual Property (excluding Trademarks, URLs and domain names of ACI and its Affiliates), solely as necessary to permit [A] to continue the operation, maintenance and support of the [A] Site (or any successor Web Site, whether hosted by [A] directly or by a Third Party) in the form such exists as of the effective date of any termination of this Agreement as provided above“.

         (241)  [A] susitarimas, 14.4.2 skirsnis ([A]).

         (242)  [A] susitarimas, 11 skirsnis (Klientų informacija ir kiti duomenys).

         (243)  [A] susitarimo S priedas.

         (244)  2016 m. sausio 15 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (245)  [G] susitarimas, 5.5 skirsnis „Pasirinktų produktų vienetų kainodara“ (Pricing of Selected Product Units) ir 9.1 skirsnis „Pasirinktų produktų vienetų pardavimas klientams per ACT tinklavietę – tvarka“ (Sale of Selected Product Units to Customers Through the ACT Site: Procedure).

         (246)  [G] susitarimas, 16 skirsnis „Nuosavybės teisės ir licencijos, apribojimai“ (Proprietary Rights and Licenses, Restrictions).

         (247)  [G] susitarimas, 13 skirsnis „Kompensacija“ (Compensation).

         (248)  [H] susitarimas, 2.1 skirsnis (Dubliuojamoji tinklavietė – plėtojimas) ir [B] susitarimas, 2.1 skirsnis (Dubliuojamoji tinklavietė – plėtojimas).

         (249)  [H] susitarimas, 5.2 skirsnis (Esamų klientų informacijos pateikimas) ir [B] susitarimas, 5.2 skirsnis (Esamų klientų informacijos pateikimas).

         (250)  [H] susitarimas, 9.2 skirsnis (Licencijos) ir [B] susitarimas, 10.2 skirsnis (Licencijos).

         (251)  2015 m. birželio 12 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (252)  2016 m. sausio 15 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (253)  2016 m. sausio 22 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (254)  […] mokės autorinį atlyginimą […]. Tačiau, jeigu autorinio atlyginimo mokėjimai sudarys […] atlygį, autorinio atlyginimo dydis bus koreguojamas […].

         (255)  Kaip numatyta Licencijos sutarties 9.7 punkte (Privalomas poveikis, perleidimas), bet kuri šalis turėjo teisę savo teises ir pareigas pagal šią sutartį perleisti be kitos šalies sutikimo, jeigu jas perimantis asmuo yra su perleidžiančio asmeniu susijusi įmonė.

         (256)  […] mokestis.

         (257)  […] mokestis, kurį moka […].

         (258)  […] siekiant gauti grąžos iš išlaidų teikiant bendras paslaugas, kuri sudarytų nuo [1–10] proc. iki [1–10] proc.

         (259)  Pagal 2014 m. APA prašymo […] 39 a konstatuojamąją dalį.

         (260)  2014 m. prašymas priimti sprendimą, 2014 m. balandžio 2 d., 39 a punktas, p. 11.

         (261)  2014 m. prašymas priimti sprendimą, 2014 m. balandžio 2 d., 39 c punktas, p. 11.

         (262)  LIR 159 straipsnio 1 dalis: „Sont considérés comme contribuables résidents passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités, les organismes à caractère collectif énumérés ci-après, pour autant que leur siège statutaire ou leur administration centrale se trouve sur le territoire du Grand-Duché“. LIR 159 straipsnio 2 dalis: „L'impôt sur le revenu des collectivités porte sur l'ensemble des revenus du contribuable“.

         (263)  LIR 160 straipsnis: „Sont passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités pour leur revenu indigène au sens de l'article 156, les organismes à caractère collectif de l'article 159 qui n'ont ni leur siège statutaire, ni leur administration centrale sur le territoire du Grand-Duché“.

         (264)  LIR 156 straipsnis: „Sont considérés comme revenus indigènes des contribuables non-résidents: 1. le bénéfice commercial au sens des articles 14 et 15: a) lorsqu'il est réalisé directement ou indirectement par un établissement stable ou un représentant permanent au Grand-Duché, excepté toutefois lorsque le représentant permanent est négociant en gros, commissionnaire ou représentant de commerce indépendant“.

         (265)  Liuksemburgo pelno mokestį sudaro bendrovių pelno mokestis (impôt sur le revenue des collectivités arba IRC), kurio tarifas lygus 21 %, ir Liuksemburgo mieste įsikūrusioms bendrovėms taikomas savivaldos pelno mokestis (impôt commercial communal), kurio tarifas lygus 6,75 % Be to, 21 % IRC mokesčio tarifui taikomas papildomas 5 % mokestis, kuris pervedamas į užimtumo fondą. 2012 m. solidarumo mokestis buvo padidintas nuo 5 % iki 7 % ir pradėtas taikyti nuo nuo 2013 mokestinių metų. Įsigaliojus 2013 mokestinių metų pakeitimams, Liuksemburgo mieste bendras pelno mokesčio tarifas padidėjo nuo 28,80 iki 29,22 % Be to, Liuksemburgo įmonėms taikomas metinis grynojo turto mokestis, kurio tarifas sudaro 0,5 % ir kuris kiekvienų metų sausio 1 d. taikomas bendrovės tarptautinei grynajai vertei.

         (266)  LIR 164 straipsnio 3 dalies taikymą įmonių finansavimui Liuksemburgo mokesčių administratoriai išaiškino 2011 m. sausio 28 d. aplinkraštyje Nr. 164/2 ir 2011 m. balandžio 8 d. aplinkraštyje Nr. 164/2bis, kuriuos pakeitė Circulaire du directeur des contributions LIR no56/1–56bis/1 du 27 décembre 2016, traitement fiscal des sociétés exerçant des transactions de financement intra-groupe.

         (267)  Žr. (294) konstatuojamąją dalį.

         (268)  2011 m. sausio 28 d. aplinkraštis LIR Nr. 164/2, p. 2.

         (269)  Liuksemburgas į EBPO įstojo 1961 m. gruodžio 7 d.

         (270)  Žr., pavyzdžiui, 1995 m. EBPO SK gairių įvado 16 punktą: „EBPO valstybės narės raginamos taikyti šias gaires savo nacionalinėje sandorių kainodaros praktikoje, o mokesčių mokėtojai raginami taikyti šias gaires mokesčių tikslais vertinant, ar jų sandorių kainodara atitinka įprastų rinkos sąlygų principą […]“.

         (271)  Naujausią versiją EBPO paskelbė 2014 m. liepos 15 d.

         (272)  Atsižvelgiant į tai, „sandorių kainos“ reiškia kainas, kuriomis įmonė perduoda fizines prekes ar nematerialųjį turtą arba teikia paslaugas savo asocijuotosioms įmonėms. 1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, įvadas, 11 punktas.

         (273)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.13 punktą. Taip pat žr. 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.14 punktą.

         (274)  Atskiros įmonės požiūris yra paaiškintas EBPO SK gairių įvado 6 punkte: „Norint grupės vidaus sandoriams taikyti atskiros įmonės požiūrį, atskiros grupės narės turi būti apmokestinamos vertinant, kad jos sudaro sandorius įprastomis rinkos sąlygomis. Tačiau tarptautinių įmonių grupės narių santykiai gali sudaryti sąlygas grupės narėms nustatyti specialias grupės vidaus santykių sąlygas, besiskiriančias nuo sąlygų, kurios būtų buvusios nustatytos, jeigu grupės narės veiktų kaip nepriklausomos įmonės, vykdančios veiklą atvirosiose rinkose. Siekdamos užtikrinti teisingą atskiros įmonės požiūrio taikymą, EBPO šalys narės patvirtino įprastų rinkos sąlygų principą, pagal kurį turėtų būti panaikinamas specialių sąlygų poveikis pelno dydžiui.“ Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 1.6 punktą.

         (275)  2017 m. EBPO sandorių kainodaros gairės tarptautinėms įmonėms ir mokesčių institucijoms, paskelbtos 2017 m. liepos 10 d. Laikoma, kad vėlesni komentarų ir gairių pakeitimai ir papildymai, susiję su EBPO pavyzdine sutartimi dėl apmokestinimo, kuriais nebuvo keičiamas pats sutarties tekstas, yra taikomi aiškinant šiame sprendime nagrinėjamus straipsnius. Toks požiūris grindžiamas nuomone, kad EBPO komentaruose ir gairėse, įskaitant 1995 ir 2010 m. EBPO SK gaires, atsispindi tarptautinis susitarimas dėl EBPO pavyzdinėje sutartyje dėl apmokestinimo nustatytų principų taikymo; taip pat žr. 2010 m. EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo komentaro 35 punktą.

         (276)  EBPO sandorių kainodaros gairės tarptautinėms įmonėms ir mokesčių institucijoms, 2010 m. liepos 22 d.

         (277)  EBPO sandorių kainodaros gairės tarptautinėms įmonėms ir mokesčių institucijoms, 1995 m. liepos 13 d. Šios gairės buvo pagrįstos EBPO ataskaita „Sandorių kainodara ir tarptautinės įmonės (1979 m.)“

         (278)  2017 m. EBPO SK gairėse atsispindi paaiškinimai ir pakeitimai, dėl kurių buvo susitarta 2015 m. BEPS ataskaitose dėl 8–10 veiksmų „Sandorių kainodaros derinimas atsižvelgiant į vertės kūrimą“ ir 13 veiksmo „Sandorių kainodaros dokumentacija ir ataskaitų pagal šalis teikimas“. Į jas taip pat įtrauktos atnaujintos rekomendacijos dėl 2013 m. patvirtintų saugumo garantų pripažįstant, kad tinkamai parengti saugumo garantai gali padėti šiek tiek sumažinti reikalavimų laikymosi naštą ir suteikti daugiau tikrumo mokesčių mokėtojams. Galiausiai šioje redakcijoje pateikti nuoseklumo pakeitimai, kurie buvo atlikti likusiame EBPO SK gairių tekste.

         (279)  Ataskaita buvo paskelbta 2015 m. spalio 5 d. ir EBPO taryba ją patvirtino 2016 m. liepos 23 d.

         (280)  EBPO (2015 m.), „Sandorių kainodaros derinimas atsižvelgiant į vertės kūrimą“, 2015 m. galutinės ataskaitos dėl 8–10 veiksmų, BEPS projektas, „Sandorių kainodaros gairių“ VI skyriaus pakeitimai.

         (281)  EBPO (2015 m.), „Sandorių kainodaros derinimas atsižvelgiant į vertės kūrimą“, 2015 m. galutinės ataskaitos dėl 8–10 veiksmų, BEPS projektas, „Sandorių kainodaros gairių“ VIII skyriaus pakeitimai.

         (282)  1995 m. EBPO SK gairės, II skyrius, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, II dalis.

         (283)  1995 m. EBPO SK gairių 1.69 punkte numatyta, kad „[t]okiais atvejais reikėtų pasistengti prieiti prie išvados, atitinkančios įprastų rinkos sąlygų principą, kuri yra praktiniu požiūriu priimtina visoms susijusioms šalims, atsižvelgiant į konkrečius faktus ir aplinkybes, turimų įrodymų derinį ir santykinį įvairių nagrinėjamų metodų patikimumą“.

         (284)  1995 m. EBPO SK gairės, 1.68 punktas; 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 2.9 punktas. Šiuo atžvilgiu 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairių 2.9 punkte pažymima, kad „[t]ačiau EBPO pripažinti metodai neturi būti pakeisti kitais metodais, jeigu atsižvelgiant į konkretaus atvejo aplinkybes EBPO metodai yra tinkamesni.“

         (285)  1995 m. EBPO SK gairės, II ir III skyriai; 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, II ir III dalys;

         (286)  1995 m. EBPO SK gairių 3.49 punkte numatyta: „Siekiant nustatyti, ar sandorio kaina atitinka įprastas rinkos sąlygas, t. y. ar esama specialių sąlygų, kuriomis daromas poveikis asocijuotųjų įmonių tarpusavio pelnui, pirmenybę reikia teikti ne sandorio pelnu grindžiamam metodui, o tradiciniams sandoriais grindžiamiems metodams. Iš praktinės patirties matyti, kad iki šiol dauguma atvejų galima taikyti tradicinius sandoriais grindžiamus metodus“. 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairių 2.3 punkte numatyta: „Jeigu, atsižvelgiant į 2.2 punkte apibūdintus kriterijus, tradicinis sandoriais grindžiamas metodas ir sandorio pelnu grindžiamas metodas gali būti taikomi vienodai patikimai, pirmenybė teikiama tradiciniam sandoriais grindžiamam metodui, o ne sandorio pelnu grindžiamam metodui“.

         (287)  1995 m. EBPO SK gairės; 2.7 punktas: „Kai yra galimybė rasti panašių nekontroliuojamų sandorių, PKLR metodas yra paprasčiausias ir patikimiausias būdas įprastų rinkos sąlygų principui taikyti. Todėl tokiais atvejais pirmenybė teikiama PKLR metodui visų kitų metodų atžvilgiu.“ Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.14 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 2.15 punktą.

         (288)  1995 m. EBPO SK gairės; 2.7 punktas: „Laikantis I skyriuje nustatytų principų, taikant PKLR metodą nekontroliuojamas sandoris yra panašus į kontroliuojamą sandorį (t. y. yra panašus nekontroliuojamas sandoris), jeigu yra tenkinamas vienas iš dviejų reikalavimų: a) nė vienas iš lyginamų sandorių arba šiuos sandorius vykdančių įmonių skirtumų (jeigu tokių yra) negali turėti reikšmingos įtakos kainai atvirojoje rinkoje arba b) galima atlikti pagrįstai tikslų koregavimą ir pašalinti reikšmingą tokių skirtumų poveikį“. Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.14 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 2.15 punktą.

         (289)  1995 m. EBPO SK gairės, 3.2 punktas; 2010 m. EBPO SK gairės, 2.58 punktas ir 2017 m. EBPO SK gairės, 2.64 punktas.

         (290)  Kaip aiškinama 2010 m. EBPO SK gairių 2.80 punkte, nustatant pelno dydžio rodiklį nereikėtų atsižvelgti į straipsnius, nesusijusius su pagrindine veikla, kaip antai palūkanų pajamas, sąnaudas ir pelno mokesčius. Be to, reikėtų neatsižvelgti į ypatingus ir išskirtinius neperiodinius straipsnius.

         (291)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, žodynėlis.

         (292)  2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punkte pateikta tokia rekomendacija: „Taikant visų sąnaudų ir maržos, perpardavimo kainos ar sandorio grynosios maržos metodą, kaip aprašyta II skyriuje, būtina pasirinkti sandorio šalį, kurios finansinis rodiklis (pelnas, sudarantis procentinę sąnaudų dalį, bendroji marža ar grynojo pelno rodiklis) yra vertinamas. Vertinama šalis turėtų būti pasirenkama atsižvelgiant į sandorio funkcijų analizę. Paprastai vertinama ta šalis, kuriai sandorių kainodaros metodą galima taikyti patikimiausiu būdu ir kuriai galima rasti patikimiausių lyginamųjų duomenų, t. y. dažniausiai tai būna šalis, kurios funkcinę analizę atlikti paprasčiau.“ Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 6.198 punktą: „Atliekant sandorių kainodaros analizę, kai tinkamiausias sandorių kainodaros metodas yra perpardavimo kainos metodas, visų sąnaudų ir maržos metodas arba sandorio grynosios maržos metodas, vertinimui dažnai pasiliekama mažiau sudėtinga kontroliuojamo sandorio šalis. Daugeliu atveju vertinamos šalies kainą arba pelno dydį įprastomis rinkos sąlygomis galima nustatyti ir nevertinant nematerialiojo turto, kurio naudojimas yra susijęs su sandoriu. Taip paprastai būtų tais atvejais, kai nematerialųjį turtą naudoja tik nevertinama šalis.“

         (293)  Kaip nurodyta 1995 m. EBPO SK gairių 6.26 punkte: „Tais atvejais, kai sandoris susijęs su didelės vertės nematerialiuoju turtu, gali būti sudėtinga rasti panašių nekontroliuojamų sandorių. Todėl gali būti sudėtinga taikyti tradicinius sandoriais grindžiamus metodus ir sandorio grynosios maržos metodą, ypač tais atvejais, kai abiem sandorio šalims nuosavybės teise priklauso sandoriui naudojamas nematerialusis turtas arba unikalus turtas, dėl kurio šis sandoris skiriasi nuo potencialų konkurentų sandorių. Tokiais atvejais gali būti naudingas pelno padalijimo metodas, nors jį taikant gali kilti praktinių problemų.“ Kaip išsamiau aiškinama 2010 m. EBPO SK gairių 2.59 punkte: „Tikimybė, kad sandorio grynosios maržos metodas bus patikimas, yra nedidelė, kai kiekviena sandorio šalis vertingai ir unikaliai prisideda […] Tokiu atveju tinkamiausias metodas dažniausia yra sandorio pelno padalijimo metodas, […]. Tačiau vienašalis metodas (tradicinis sandoriais grindžiamas metodas arba sandorio grynosios maržos metodas) gali būti taikomas tais atvejais, kai viena iš šalių įneša visą unikalų indėlį į kontroliuojamą sandorį, o kita šalis neįneša jokio unikalaus indėlio.

         (294)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, žodynėlis.

         (295)  1995 m. EBPO SK gairės, 3.7 punktas; 2010 m. EBPO SK gairės, 2.109 ir 2.115 punktai.

         (296)  1995 m. EBPO SK gairės, 1.45–1.48 punktai, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 3.55–3.62 punktai.

         (297)  Duomenų rinkinio kvartiliai trys taškai, kurie rinkinį sudarančius skaičius nuo mažiausio iki didžiausio padalija į keturias vienodo dydžio atkarpas, t. y. 25 % duomenų priskiriama 25-ajam procentiliui (taip pat vadinamam apatiniu kvartiliu), 50 % duomenų yra žemiau arba priskiriama antrajam kvartiliui, kuris yra rinkinio mediana, o 75 % duomenų yra žemiau arba priskiriama 75-ajam procentiliui (taip pat vadinamam viršutiniu kvartiliu).

         (298)  1995 m. EBPO SK gairės, 1.48 punktas, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 3.62 punktas.

         (299)  2017 m. EBPO SK gairės, VI skyrius, ir Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) veiksmų 8–10 galutinė ataskaita, p. 63–117.

         (300)  1995 ir 2010 m. EBPO SK gairės, 6.14 punktas, 2017 m. EBPO SK gairės, 6.112 punktas.

         (301)  Kaip papildomai patvirtinta 2017 m. EBPO SK gairių 6.42 punkte: „Nors nuosavybės teisės ir sutartimi įformintų susitarimų nustatymas yra svarbus pirmas analizės etapas, šie elementai yra atskiri ir nesusiję su atlygio įprastomis rinkos sąlygomis klausimu. Taikant sandorių kainodarą, nematerialiojo turto nuosavybės teisė savaime nesuteikia jokios teisės išlaikyti tarptautinių įmonių grupės grąžą, gautą eksploatuojant nematerialųjį turtą, net jeigu tokią grąžą iš pradžių gali gauti teisėtas savininkas dėl savo juridinės arba sutartinės teisės eksploatuoti nematerialųjį turtą. Grąžą, kurią galiausiai pasilieka arba kuri priskiriama teisėtam savininkui, nulemia jo vykdomos funkcijos, naudojamas turtas ir prisiimama rizika, taip pat kitų tarptautinių įmonių grupės narių indėlis per jų vykdomas funkcijas, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką“.

         (302)  2017 m. EBPO SK gairės, VI skyrius, ir Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) veiksmų 8–10 galutinė ataskaita, p. 141–160.

         (303)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 7.2 punktas.

         (304)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 7.29 punktas.

         (305)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 7.9 ir 7.10 punktai.

         (306)  ES bendras sandorių kainodaros forumas, BSKF ataskaita – gairės dėl mažos pridėtinės vertės grupės vidaus paslaugų, 2010 m. vasario 4 d. posėdis, paskelbta https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/docs/body/jtpf_020_rev3_2009.pdf.

         (307)  2010 m. BSKF ataskaita, 59–60 punktai.

         (308)  2010 m. BSKF ataskaita, 62 punktas.

         (309)  Siekiant išsamumo pažymima, kad darbo sąnaudų dalis gali būti įtraukiama į PPS, kai ji yra tiesiogiai susijusi su gamyba.

         (310)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 38 konstatuojamąją dalį.

         (311)  17 lentelėje EBITDA yra įprastas akronimas – pajamos neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos.

         (312)  2014 m. spalio 7 d. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą, nustatytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje, C(2014) 7156 final.

         (313)  Todėl 0,45 ir 0,55 % apyvartos Europoje, kaip parodyta 1 pav.

         (314)  Anksčiau – Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 2 dalis.

         (315)  2014 m. lapkričio 21 d. pateiktos medžiagos 43 punkte Liuksemburgas remiasi ataskaita, kurią 2011 m. gegužės 27 d. Verslo apmokestinimo elgesio kodekso grupė pateikė Tarybai: „Atsižvelgdama į Liuksemburgo mokesčių priemonę, taikomą bendrovėms, kurios vykdo grupės vidaus finansinę veiklą, 2011 m. vasario 17 d. posėdyje grupė aptarė suderintą aprašymą. Liuksemburgas informavo grupę, kad 2011 m. sausio 28 d. aplinkraštyje Nr. 164/2 yra nustatytos išankstinės kainodaros susitarimų, patvirtinančių sandorių atlygį, teikimo sąlygos. […] Gavusi šią informaciją, grupė susitarė, kad šios priemonės nereikia vertinti pagal Elgesio kodekso kriterijus“.

         (316)  2014 m. lapkričio 21 d. Liuksemburgo pateikta medžiaga, 44 punktas: „2011 m. gruodžio 6 d. posėdyje EBPO žalingos mokesčių praktikos forumas susitarė toliau nenagrinėti 10 sistemų, iš kurių viena buvo Liuksemburge atlikta grupės vidaus finansinės veiklos išankstinio apmokestinimo analizė“.

         (317)  2014 m. lapkričio 21 d. pateiktos medžiagos 73 punkte Liuksemburgas remiasi Komisijos 2013 m. spalio 2 d. sprendimu byloje SA.32225 dėl kompensacijos už „Nedalco“ turto nusavinimą Bergene prie Zomo.

         (318)  2014 m. lapkričio 7 d. Sprendimo Autogrill España/Komisija, T-219/10, ECLI:EU:T:2014:939, 44 ir 45 punktai.

         (319)  2004 m. gruodžio 5 d. raštu bendrovė „Amazon“ informavo Liuksemburgą, kad restruktūrizavimas bus baigtas tik 2006 m., ir paprašė, kad ginčijamas mokesčių sprendimas pirmuosius penkerius metus būtų taikomas nuo tų metų. 2004 m. gruodžio 23 d. Liuksemburgas patvirtino, kad aprašytas vėlavimas neturi įtakos 2003 m. lapkričio 6 d. susitarimui, jeigu kitos 2003 m. spalio 23 d. prašymo nuostatos išlieka nepakitusios.

         (320)  Bendrovė „Amazon“ nurodo šias valstybės pagalbos bylas, kuriose, „Amazon“ teigimu, bazinė sistema buvo konkreti mokesčių nuostata: 2011 m. sausio 12 d. Komisijos sprendimas 2011/282/ES dėl Ispanijos įgyvendintos finansinės prestižo vertės amortizacijos mokesčių tikslais įsigyjant užsienio bendrovės akcijų Nr. C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) (OL L 135, 2011 5 21, p. 1); 2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimo 2007/256/EB dėl pagalbos sistemos, Prancūzijos skirtos pagal Bendrojo mokesčių kodekso 39 CA straipsnį (Valstybės pagalba C 46/2004 (ex NN 65/2004)) (OL L 112, 2007 4 30, p. 41), 86 punktas; 2013 m. liepos 18 d. Sprendimo P Oy, C-6/12, 22–31 punktai; 2011 m. rugsėjo 8 d. Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, 50 punktas.

         (321)  Nurodomas Sprendimas 2011/282/ES ir 2010 m. gegužės 26 d. Komisijos sprendimas 2011/276/ES dėl valstybės pagalbos sudarant susitarimą dėl mokesčių, kurią Belgija suteikė bendrovei „Umicore S.A.“ (buvusiai „Union Minière S.A.“ ) (Valstybės pagalba C 76/03 (ex NN 69/2003)) (OL L 122, 2011 5 11, p. 76), visų pirma 204 ir 223 punktai.

         (322)  2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 2 priedas.

         (323)  Visų pirma 2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 43–45 ir 49 punktai: Bendrovė „Amazon“ nurodo Sprendimo Komisija ir Ispanija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/99 P, 72 ir 73 punktus ir nurodytą teismo praktiką; Sprendimo P Oy, C-6/12, 17–19 punktai, Sprendimo Autogrill, T-219/10, 29 punktas ir Sprendimo Portugalija/Komisija, C-88/03, 54 punktą ir nurodytą teismo praktiką.

         (324)  Bendrovė „Amazon“ šį argumentą iliustruoja pateikdama Liuksemburgo priimtų ir Tarptautinės tiriančiųjų žurnalistų asociacijos paskelbtų mokesčių sprendimų pavyzdžius. Iš jų bendrovė „Amazon“ išskyrė 97 sprendimus, kurie, „Amazon“ teigimu, yra grindžiami likutinio pelno padalijimo metodu ir numato finansavimo susitarimų neunikalios grąžos paskyrimą, t. y. nustatytą finansinę maržą Liuksemburgo įmonei, kai likutis pelnas yra paskiriamas finansinės priemonės turėtojui.

         (325)  2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 97 punktas.

         (326)  2016 m. sausio 18 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 6.

         (327)  2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 9 punktas.

         (328)  [Konsultantas Nr. 4], „Lyginamųjų Europos valdymo bendrovių, veikusių 2010–2012 m., paieška“ (Benchmark Company Search for European Management Companies for 2010–2012), 2014 m. vasario 5 d.„Amazon“ pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 11 priedas.

         (329)  Mokesčių konsultantas paiešką atliko šiose šalyse: Airijoje, Austrijoje, Belgijoje, Danijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje, Jungtinėje Karalystėje, Liuksemburge, Nyderlanduose, Portugalijoje, Prancūzijoje, Suomijoje, Švedijoje ir Vokietijoje.

         (330)  Paieška buvo atliekama naudojant šiuos reikšminius žodžius: valdymo paslaugos (management services), verslo valdymo konsultavimo paslaugos (business management consultancy services), strateginio konsultavimo paslaugos (strategic consulting services), organizacinio planavimo paslaugos (organisational planning services) ir kitos susijusios paslaugos (other related services). Tuo pat metu mokesčių konsultantas atmetė bendroves, kurios teikė nesusijusias paslaugas (pavyzdžiui, audito, aktuarines, reklamos, brokerių, ryšių, statybos, projektavimo ir vystymo, gamybos, IT, nekilnojamojo turto ir transporto paslaugas), veikė kaip ūkinės bendrijos, veikė nepanašiame sektoriuje (komunalinių paslaugų ir energetikos) ir buvo pateikusios nepakankamą kokybinę informaciją.

         (331)  Bendrovės „Adix“, „Axholmen Ab“, „Becitizen“, „Consilia Business Management Spa“, „Icm Intercultural Management Associates“, „Implement Mp Ab“, „Nike Consulting Spa“, „Nsa S.P.A.“, „Pambianco Strategie Di Impresa Srl“, „Rhapsodies Conseil“, „X-Pm Transition Partners“.

         (332)  Iš bendrų pajamų atėmus bendras sąnaudas, kai bendras sąnaudas sudaro bendra parduotų prekių savikaina ir bendros veiklos sąnaudos.

         (333)  2016 m. sausio 18 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 6.

         (334)  2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 14 priedas. [Konsultantas Nr.], „[Konsultanto Nr. 2] perspektyvinė analizė“ ([Advisor 2] roll-forward analysis).

         (335)  Bendrovė „Amazon“ nurodo bylą France Telecom (2004 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos sprendimo 2006/621/EB dėl valstybės Paramos, kurią Prancūzija skiria France Télécom (OL L 257, 2006 9 20, p. 11), 263 punktas), kurioje Komisija nusprendė atsisakyti išieškojimo dėl priemonės naujoviškumo.

         (336)  EPICENTER save apibūdina kaip nepriklausomą šešių pirmaujančių Europos Sąjungos ekspertų grupių iniciatyvą. Pasinaudodamas savo narių ekonomine kompetencija, jis siekia paveikti ES politinius debatus ir populiarinti laisvos visuomenės principus.

         (337)  2016 m. sausio 18 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 8. Kaip nurodyta toje medžiagoje, „[…] it is highly unlikely that Lux SCS would have been able to find an independent entity capable or willing enter into a licensing agreement if doing so entailed that the business risk would be supported by that independent entity. Accordingly, Lux SCS was ready to take the risks in relation to the Intangibles, so as to enable LuxOpCo to gain more easily market shares: in the longer term growing revenue for LuxOpCo would mean more revenue for Lux SCS, as licensor. In practical terms, this meant entering into a contractual agreement where the royalty methodology is based on the licensee's being profitable and earning a return on its costs, rather than an arrangement that would create a risk of the licensee being loss making“.

         (338)  2016 m. sausio 18 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 11.

         (339)  2016 m. sausio 18 d.„Amazon“ pateikta medžiaga. Kaip paaiškino bendrovė „Amazon“: „Considering those circumstances, it was indeed rational for both parties to agree on a remuneration on the basis that the risks were borne by the licensor and the licensee received a return on costs, as this would incentivize the licensee to grow as quickly as possible, both in terms of geographies and product lines, and to maximize selection (rather than concentrate only on higher margin product lines)“.

         (340)  SK ataskaita, p. 50.

         (341)  2016 m. vasario 15 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, H priedas.

         (342)  2016 m. vasario 15 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 4.

         (343)  Bendrovės „Algoriel“, „Decade“, „Seresco SA“ ir „Societe de Gestion de Terminaux Informatiques“.

         (344)  Bendrovė „Solutec“.

         (345)  SK ataskaita, p. 32.

         (346)  2016 m. sausio 18 d. pateiktos medžiagos p. 11 bendrovė „Amazon“ papildomai paaiškina, kad „[…] it was logical that the royalty contained a floor based on a percentage of royalties, which incentivized the licensee to maximize revenues (and share in the upside of doing so). The corollary to that was a cap on the licensee's remuneration (based on a higher percentage of revenues) to ensure that the costs of the licensee were efficiently managed and did not increase too far out of line with revenue growth“.

         (347)  Žr. http://www.amazon.com/Careers-Homepage/b?ie=UTF8&node=239364011.

         (348)  2016 m. liepos 22 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 1.

         (349)  Kaip paaiškinta šios medžiagos p. 5, šį skaičiavimą [konsultantas Nr. 1] atliko 2017 m. ex post SK ataskaitoje. BPA (bendroji prekių apyvarta) yra bendra „Amazon“ svetainių apyvarta, t. y. pardavimas pačios bendrovės „Amazon“ vardu ir pardavimas, kurį trečiosios šalys vykdo per platformą „Marketplace“.

         (350)  2017 m. gegužės 29 d.„Amazon“ pateikta medžiaga: [konsultantas Nr. 1] ir [konsultantas Nr. 1] „Ekonominė sandorių kainodaros metodikos, patvirtintos 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendime, analizė“, 2017 m. gegužės 25 d.

         (351)  SK ataskaita, p. 25–28: vertinama, kad autorinis atlyginimas, patenkantis į intervalą nuo [10–15] proc. iki [10–15] proc., atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. 2017 m. ex post SK ataskaita, p. 12: „LuxOpCo's aggregate royalty payments to LuxSCS over the period under review are approximately [5–10]% of net sales (or [3–3.5]% of GMS). This figure is well below the range of royalty rates indicated by the CUP analysis in the [Advisor 2] Report, which are based on the agreement between Amazon and [A] and include adjustments to account for other intangibles (customer referrals) licensed by LuxSCS to LuxOpCo but not made available by Amazon to [A].“

         (352)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 13: „The tax court relied on Amazon's uncontrolled transactions with its M.com business partners for website technology, external trademark comparables for marketing intangibles, and Amazon's uncontrolled transactions for customer referral fees under the Associates and Syndicated Stores programs for customer information“.

         (353)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 12–13. 1 lentelėje nurodyta, kad autorinio atlyginimo dydis yra šių autorinio atlyginimo dydžių suma: [3–3,5] proc. BPA už technologijas, [1–1,5] proc. BPA už rinkodaros nematerialųjį turtą ir [0,5–1] proc. BPA už klientų informaciją. [Konsultantas Nr. 1] perskaičiavo JAV mokesčių teismo nustatytą IN teisių perleidimo įmoką už klientų informaciją į autorinį atlyginimą proporcingai technologijų ir nematerialiojo rinkodaros turto vertei.

         (354)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 12–13.

         (355)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 15–16.

         (356)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 13: „The license of the Intangibles from LuxSCS to LuxOpCo is different, as the license comes with a commitment by LuxSCS to maintain, update, and enhance those intangibles through ongoing investments under the CSA. Although it is recognized that there is a decay of intangibles over time, these intangibles are replaced by new intangibles from the ongoing investments under the CSA and therefore, no downward adjustment to the royalty paid by LuxOpCo to LuxSCS is necessary“.

         (357)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 16. Kita vertus, 2017 m. ex post SK ataskaitoje neatlikta funkcinė analizė taikant PKLR metodą, nors funkcinė analizė yra laikoma lemiamu palyginamumo analizės veiksniu; žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.20 punktą.

         (358)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 32.

         (359)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 30.

         (360)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 33.

         (361)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 33.

         (362)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 33.

         (363)  2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija/World Duty Free, sujungtos bylos C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 53 punktas ir nurodyta teismo praktika.

         (364)  Žr. 2011 m. lapkričio 15 d. Sprendimo Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 72 punktą ir nurodytą teismo praktiką.

         (365)  2009 m. balandžio 30 d. Sprendimo Komisija/Italija ir Wam, C-494/06 P, ES:C:2009:272, 54 punktas ir nurodyta teismo praktika. Taip pat žr. 2005 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Italija/Komisija, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, 112 punktą.

         (366)  2003 m. lapkričio 20 d. Sprendimo GEMO SA, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, 41 punktas ir nurodyta teismo praktika.

         (367)  1980 m. rugsėjo 17 d. Sprendimo Phillip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, 11 punktas. 2000 m. birželio 15 d. Sprendimo Alzetta, sujungtos bylos T-298/97, T-312/97 ir kt., ECLI:EU:T:2000:151, 80 punktas.

         (368)  2005 m. kovo 3 d. Sprendimo Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 55 punktas. Taip pat žr. 2014 m. kovo 20 d. Sprendimo Rousse Industry/Komisija, C-271/13 P, ECLI:EU:C:2014:175, 44 punktą; 2011 m. birželio 9 d. Sprendimo Comitato „Venezia vuole vivere“ ir kt./Komisija, sujungtos bylos C-71/09 P, C-73/09 P ir C-76/09 P, ECLI:EU:C:2011:368, 136 punktas. 2000 m. rugsėjo 19 d. Sprendimo Vokietija/Komisija, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, 30 punktas ir nurodyta teismo praktika.

         (369)  2015 m. birželio 4 d. Sprendimo Komisija/MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, 60 punktas. Taip pat žr. 2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija/World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 55 punktą ir 2016 m. birželio 30 d. Sprendimo Belgija/Komisija, C-270/15 P, ECLI:EU:C:2016:489, 49 punktą.

         (370)  2016 m. spalio 26 d. Sprendimo Orange/Komisija, C-211/15 PEU:C:2016:798, 53 ir 54 punktai.

         (371)  2001 m. lapkričio 8 d. Sprendimas Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, 41 punktas.

         (372)  1974 m. liepos 2 d. Sprendimas Italija/Komisija, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13 punktas.

         (373)  Žr. 2005 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Italija/Komisija, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, 78 punktą; 2006 m. sausio 10 d. Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 132 punktą; 2014 m. spalio 9 d. Sprendimo Ministerio de Defensa ir Navantia, C-522/13, ECLI:EU:C:2014:2262, 21–31 punktus.

         (374)  Žr. 2006 m. birželio 22 d. Sprendimo Belgija ir Forum 187/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2005:266, 95 punktą.

         (375)  Tai, kad sandorių kainodaroje svarbiausia yra grupės vidaus sandorių kainodara, aišku iš 2010 m. EBPO SK gairių 1.6 punkto: „[k]adangi atskiros įmonės požiūriu tarptautinių bendrovių grupės narės vertinamos taip, lyg būtų savarankiškos įmonės, dėmesys yra sutelkiamas į sandorių tarp tų narių pobūdį ir į tai, ar tų sandorių sąlygos skiriasi nuo sąlygų, kurios būtų taikomos panašiems nekontroliuojamiems sandoriams. Tokia kontroliuojamų ir nekontroliuojamų sandorių analizė, vadinama „palyginamumo analize“, yra svarbiausia taikant įprastų rinkos sąlygų principą“. Tai, kad svarbiausia yra grupės vidaus sandorių kainodara, dar kartą patvirtinama 2010 m. EBPO SK gairių 1.33 punkte: „[į]prastų rinkos sąlygų principo taikymas paprastai yra pagrįstas kontroliuojamo sandorio sąlygų palyginimu su savarankiškų įmonių sandorių sąlygomis. <…>.“

         (376)  Žr. 2006 m. birželio 22 d. Sprendimo Belgija ir Forum 187/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2005:266, 95 punktą.

         (377)  2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 27 punktas.

         (378)  1995 m. EBPO SK gairės, 1.12 punktas, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 1.13 punktas.

         (379)  2014 m. lapkričio 21 d. Liuksemburgo pateikta medžiaga, 38–40 punktai.

         (380)  1974 m. liepos 2 d. Sprendimas Italija/Komisija, 173/73, ECLI: EU:C:1974:71.

         (381)  Žr. 2006 m. birželio 22 d. Sprendimo Belgija ir Forum 187 ASBL/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 81 punktą; 2011 m. lapkričio 15 d. Sprendimą Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732; 2012 m. kovo 29 d. Sprendimo 3M Italia, C-417/10, ECLI:EU:C:2012:184, 25 punktą ir Nutarties Safilo, C-529/10, ECLI:EU:C:2012:188, 18 punktą.

         (382)  Žr. 429 konstatuojamąją dalį.

         (383)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.20 punktą. Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 1.42 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.51 punktą.

         (384)  SK ataskaitoje pateiktas tik netikslus teiginys, kad likutinis pelnas „gali būti laikomas priskirtinas nematerialiajam turtui, o bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikia licenciją tą turtą naudoti“.

         (385)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 21 ir 32.

         (386)  2017 m. birželio 7 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (387)  Todėl bendrovė „Amazon“ neteisingai teigia, kad nematerialiojo turto naudojimą iš tikrųjų kontroliuoja bendrovė „LuxSCS“, nes nematerialiojo turto licencijos galėtų būti suteiktos kitai bendrovei, jeigu bendrovės „LuxOpCo“ veikla taptų nuostolinga. Žr. 321 konstatuojamąją dalį.

         (388)  Licencijos sutartis, 1.5 punktas „Paskirtis, kuriai taikomos licencijos“ (Licensed Purpose), 2.1 punkto a papunktis „Išimtinės intelektinės nuosavybės licencijos suteikimas“ (Exclusive Intellectual Property License Grant), 2.1 punkto b papunktis „Antriniai kūriniai“ (Derivative Works), 2.3 punktas „Išlaikymas“ (Maintenance), 4.1 punktas „Galiojimo laikotarpis“ (Term) ir 9.2 punktas „Pažeidimų prevencija“ (Preventing Infringement).

         (389)  Licencijos sutartis, 2.1 punkto a papunktis „Išimtinės intelektinės nuosavybės licencijos suteikimas“ (Exclusive Intellectual Property License Grant).

         (390)  Licencijos sutartis, 9.2 punktas „Pažeidimų prevencija“ (Preventing Infringement). Savo 2017 m. birželio 7 d. pateikta medžiaga „Amazon“ patvirtino tokią 9.2 nuostatos formuluotę, žr. p. 2.

         (391)  Licencijos sutartis, 9.5 punktas „Reikalavimų laikymasis, duomenų apsauga“ (Compliance, Data Protection).

         (392)  Licencijos sutartimi nustatyta paskirtis, kuriai taikomos licencijos, yra tapati SPS nustatytai paskirčiai, kuriai taikomos licencijos, kurias gavo bendrovė „LuxSCS“. Žr. SPS 1.13 punkto a papunktį.

         (393)  Kadangi antriniai kūriniai neturėjo būti perduoti bendrovei „LuxSCS“ pagal susitarimą, bendrovė „LuxSCS“ gavo visą nematerialiojo turto naudojimo laiką galiojančią neatšaukiamą, išimtinę licenciją be autorinio atlyginimo visame pasaulyje naudoti tuos antrinius kūrinius, įskaitant teisę juos sublicencijuoti. Tačiau bet koks antrinių kūrinių paskyrimas arba licencija kartu pagal licenciją tebepriklausė bendrovei „LuxOpCo“, o šiai pagal Licencijos sutartį suteikta neatšaukiama ir išimtinė nematerialiojo turto ir visos kitos intelektinės nuosavybės, kurią bendrovė „LuxSCS“ turi Europos teritorijoje, licencija. Licencijos sutartis, 1.5 punktas „Paskirtis, kuriai taikomos licencijos“ (Licensed Purpose), 2.1 punkto a papunktis „Išimtinės intelektinės nuosavybės licencijos suteikimas“ (Exclusive Intellectual Property License Grant), 2.1 punkto b papunktis „Antriniai kūriniai“ (Derivative Works).

         (394)  Žr. 124 konstatuojamąją dalį.

         (395)  Žr. 124 konstatuojamąją dalį. Žr. 2003 m. spalio 31 d.„Amazon“ pateiktą medžiagą. Taip pat žr. bendrovės „LuxSCS“ finansines ataskaitas ir ES politikos ir procedūrų vadovą – juose nustatyta, kad bendrovė „LuxSCS“„must never have any employees“. Savo 2015 m. kovo 19 d. pateiktoje medžiagoje bendrovė „Amazon“ nurodė, kad „Amazon“ grupės darbuotojai, susiję su nematerialiojo turto plėtojimu ir išlaikymu, nedirba nei bendrovėje „LuxSCS“, nei kitose bendrovės „LuxSCS“ akcijų turinčiose įmonėse.

         (396)  Per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxSCS“ taip pat turėjo bendrovės „Amazon Eurasia Holdings Sarl“ akcijų.

         (397)  Žr. 104 konstatuojamąją dalį ir 27 išnašą.

         (398)  Žr. 454–455 konstatuojamąsias dalis.

         (399)  Iš tikrųjų bendrovė „Amazon“ patvirtino, kad „neither [LuxSCS], not its general partner, Amazon Europe Holding Inc., had an active role in the IP Steering Committee“. Žr. 2017 m. birželio 7 d.„Amazon“ pateiktą medžiagą, p. 1. Kaip aiškinama 103 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „Amazon Europe Holding Inc.“ taip pat veikė kaip vienintelė bendrovės „LuxSCS“ valdytoja.

         (400)  Bendrovės „LuxSCS“ vienintelio valdytojo 2006 m. balandžio 28 d. rašytinis nutarimas, žr. 14 lentelę.

         (401)  Žr. 104 ir 218 konstatuojamąsias dalis.

         (402)  SPS, 1.13 punktas (Paskirtis, kuriai taikomos licencijos), 2.3 punktas ir B priedas, taip pat 9.12 punktas (Pažeidimų prevencija). Taip pat žr. SPS, p. 1. – „the Parties desire to pool their respective resources from the Effective Date forward, for the purpose of further developing and otherwise enhancing the value of the Amazon Intellectual Property [Intangibles owned by ATI], A9 Intellectual Property [Intangibles owned by A9] and EHT Intellectual Property [Intangibles owned by LuxSCS] (as defined below), and to share the costs and risks of developing and using all such intellectual property rights developed by any Party on the basis of benefits anticipated to be derived from such intellectual property rights“.

         (403)  Žr. 213 konstatuojamąją dalį, joje rašoma apie [U, Q, R ir T įsigijimą].

         (404)  Žr. 212–214 ir 218 konstatuojamąsias dalis.

         (405)  Žr. 199 išnašą.

         (406)  Žr. 200 konstatuojamąją dalį.

         (407)  Žr. 201 konstatuojamąją dalį.

         (408)  Kaip aiškinama 402 išnašoje, šalys SPS sudarė siekdamos pasidalyti savo individualias sąnaudas ir riziką, kad galėtų gauti naudos iš jų bendrai vykdomo nematerialiojo turto plėtojimo.

         (409)  Kaip matyti iš bendrovės „LuxSCS“ sąskaitų, nenustatyta nieko, iš ko būtų galima spręsti, kad bendrovėms A9, ATI ar kitoms bendrovės „Amazon“ bendrovėms buvo atlyginta už MTTP ir nematerialiojo turto valdymą, išskyrus atliekamą pagal SPS, arba kitas paslaugas, išskyrus teikiamas pagal SPS (žr. 9 lentelę). Todėl daroma prielaida, kad SPS nustatytas visas atlygis, bendrovėms A9 ir ATI sumokėtas už visas bendrovės „LuxSCS“ vardu jų vykdytas funkcijas.

         (410)  Žr. 198 išnašą.

         (411)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 9.24 punktą: „[n]ors nebūtina vykdyti kasdienės stebėsenos ir administravimo funkcijų, kad būtų kontroliuojama rizika (nes įmanoma tas funkcijas pavesti vykdyti trečiosioms šalims), siekiant kontroliuoti riziką reikia turėti galimybę įvertinti paslaugų teikėjo vykdomų kasdienės stebėsenos ir administravimo funkcijų rezultatą (reikiamos kontrolės lygis ir veiklos rezultatų vertinimo rūšis priklausytų nuo rizikos pobūdžio“. Kaip išsamiau aiškinama Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) 8–10 veiksmų galutinėje ataskaitoje (p. 63): „[j]eigu asocijuotoji įmonė, sutartimi prisiimanti konkrečią riziką, nekontroliuoja tos rizikos ir neturi finansinių galimybių prisiimti tą riziką, pagal skyriuje „Įprastų rinkos sąlygų principo taikymas“ pateiktą sistemą ji nustato, kad rizika bus priskirta kitai tarptautinių įmonių grupės narei, vykdančiai tokią kontrolę ir turinčiai finansinių pajėgumų prisiimti riziką. Šis kontrolės reikalavimas šiame skyriuje taikomas siekiant nustatyti, kurios šalys prisiima su nematerialiuoju turtu susijusią riziką, tačiau kartu siekiant įvertinti, kuri tarptautinių įmonių grupės narė iš tikrųjų kontroliuoja trečiosioms šalims vykdyti pavestų funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu, vykdymo rezultatus“. Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 1.65 punktą: „[r]izikos kontrolė apima pirmuosius du 1.61 punkte apibrėžto rizikos valdymo elementus; t. y. i) gebėjimą priimti sprendimus pasinaudoti galimybe prisiimti riziką, nebesinaudoti ta galimybe arba atsisakyti jos ir kartu iš tikrųjų vykdyti tokią sprendimų priėmimo funkciją, taip pat ii) gebėjimą priimti sprendimus, ar reaguoti ir kaip reaguoti į su tokia galimybe susijusią riziką ir kartu iš tikrųjų vykdyti tą sprendimų priėmimo funkciją. Šaliai nebūtina imtis kasdienio rizikos mažinimo, kaip aprašyta iii punkte, kad ji galėtų kontroliuoti riziką. Tokį kasdienį rizikos mažinimą galima pavesti vykdyti trečiosioms šalims, kaip matyti iš 1.63 punkte pateikto pavyzdžio. Tačiau, kai tokia kasdienio rizikos mažinimo veikla pavedama vykdyti trečiosioms šalims, rizikai valdyti reikės gebėti nustatyti trečiosioms šalims vykdyti pavestos veiklos tikslus, nuspręsti samdyti rizikos mažinimo funkcijų vykdytoją, įvertinti, ar tikslų yra tinkamai siekiama ir, prireikus, nuspręsti pakoreguoti arba nutraukti sutartį su tuo vykdytoju, kartu atliekant tokį vertinimą ir priimant sprendimus. Remiantis tokia kontrolės apibrėžtimi, kad šalis galėtų kontroliuoti riziką, jai reikalingi ir pajėgumai, ir funkcinis veiksmingumas, kaip aprašyta pirmiau.

         (412)  Žr. 2017 m. EBPO SK gairių 6.53 punktą: „[t]rečiosioms šalims pavedant vykdyti savarankiškų įmonių tarpusavio sandorius, paprastai nematerialiojo turto teisinio savininko vardu funkcijas, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu, vykdantis subjektas veiks kontroliuojamas tokio teisinio savininko (kaip aptarta 1.65 punkte). <…>.“

         (413)  Žr. 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 6.14 punktą: „[į] rinkos sąlygas atitinkančią nematerialiojo turto kainodarą būtina atsižvelgti siekiant užtikrinti ir nuosavybės perdavėjo, ir jos gavėjo perspektyvos suderinamumą <…> Kadangi licenciatui, naudojant licenciją, teks imtis investicijų arba kitaip patirti išlaidų, reikia nuspręsti, ar savarankiška įmonė būtų pasirengusi sumokėti tam tikro dydžio licencijos mokestį, atsižvelgiant į tai, kad greičiausiai reikės papildomų investicijų ir kitų išlaidų“. 6.18 punkte toliau nurodyta: „[t]aip pat svarbu atsižvelgti į paslaugų (pavyzdžiui, techninės pagalbos ir darbuotojų mokymo), kurias plėtotojas gali teikti ir kurios bus susijusios su sandoriu, vertę. Panašiai, gali reikėti atsižvelgti į licenciato licenciarui suteiktą naudą, susijusią su produktų arba procesų pagerinimu“. Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 6.112 punktą.

         (414)  Žr. 206 konstatuojamąją dalį.

         (415)  Kaip nurodyta 429 konstatuojamojoje dalyje.

         (416)  Kaip nustatyta Licencijos sutarties 2.3 punkte (Išlaikymas), 9.2 punkte (Pažeidimų prevencija) ir 9.5 punkte (Reikalavimų laikymasis, duomenų apsauga), bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga tik už nematerialiojo turto išlaikymą ir apsaugą.

         (417)  Žr. 2015 m. rugpjūčio 21 d.„Amazon“ pateiktos medžiagos 5 priedą.

         (418)  2017 m. birželio 7 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (419)  Kad svarbu yra nematerialiojo turto naudojimas, aiškiai nurodyta 2017 m. EBPO SK gairių 6.71 punkte: „[j]eigu nematerialiojo turto teisinis savininkas iš esmės:

                  —

                  vykdo ir kontroliuoja visas funkcijas <…>, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu,

                  —

                  suteikia visą turtą, įskaitant finansavimą, būtiną nematerialiajam turtui plėtoti, gerinti, išlaikyti, apsaugoti ir naudoti, ir

                  —

                  prisiima visą riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu,

            jis turės teisę į visą numatytą, ex ante, grąžą, gaunamą tarptautinių įmonių grupei naudojant nematerialųjį turtą. Jeigu vienas ar keli tarptautinių įmonių grupės nariai, išskyrus teisinį savininką, vykdo funkcijas, naudoja turtą arba prisiima riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu, tokioms asocijuotosioms įmonėms už jų indėlį privalo būti kompensuota rinkos sąlygomis. Toks kompensavimas gali, atsižvelgiant į faktus ir aplinkybes, apimti visą grąžą, numatytą gauti naudojant nematerialųjį turtą, arba jos dalį“. Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.20 ir 1.22 punktus, 2010 m. EBPO SK gairių 1.42 ir 1.44 punktus – juose aiškiai pabrėžiamas turto naudojimas.

         (420)  Kaip aiškinama 1995 m. EBPO SK gairių 2.26 punkte, „[j]eigu nėra galimybės įrodyti, kad tarpinė bendrovė prisiima tikrą riziką arba vykdo ekonominę funkciją grandinėje, ir dėl tos funkcijos prekių vertė padidėjo, bet kuris kainos elementas, laikomas priskirtinu tarpinės bendrovės veiklai, būtų pagrįstai priskirtas kuriai nors kitai tarptautinių įmonių grupės įmonei, nes savarankiškos įmonės paprastai nebūtų leidusios tokiai bendrovei gauti sandorio pelno dalies“. Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.33 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 2.39 punktą. Kaip išsamiau aiškinama 2017 m. EBPO SK gairių 6.59 punkte, „[g]rupės narės, naudojančios turtą nematerialiajam turtui plėtoti, gerinti, išlaikyti, apsaugoti ir naudoti, turėtų gauti deramą kompensaciją už tai. Toks turtas gali būti nematerialusis turtas, naudojamas moksliniams tyrimams, plėtrai arba rinkodarai (pvz. praktinė patirtis, ryšiai su klientais ir kt.), fizinis turtas arba finansavimas, tačiau neapsiribojama tik tuo. Viena tarptautinių įmonių grupės narė gali finansuoti dalį nematerialaus turto plėtojimo, gerinimo, išlaikymo ir apsaugojimo veiklos arba visą tą veiklą, o viena ar kelios kitos narės gali vykdyti visas reikalingas funkcijas. Vertinant tinkamą numatytą finansavimo tokiomis aplinkybėmis grąžą, reikėtų pripažinti, kad rinkos sąlygomis vykdomuose sandoriuose šalis, kuri teikia finansavimą, bet nekontroliuoja rizikos arba nevykdo kitų funkcijų, susijusių su finansuojama veikla arba turtu, paprastai negauna numatytos grąžos, lygiavertės grąžai, kurią gauna investuotojas, kurio aplinkybės panašios, bet kuris taip pat vykdo ir kontroliuoja svarbias funkcijas ir kontroliuoja svarbią riziką, susijusią su finansuojama veikla. <…>.“

         (421)  Žr. 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 6.27 punktą: „[v]ertinant, ar sandorio, susijusio su nematerialiuoju turtu, sąlygos atitinka rinkos sąlygomis vykdomų sandorių sąlygas, išlaidų, patirtų plėtojant arba išlaikant nematerialųjį turtą, suma, pobūdis ir dažnumas taip pat gali būti nagrinėjami, kad būtų lengviau nustatyti palyginamumą arba galbūt santykinę kiekvienos šalies indėlio vertę <…>“.

         (422)  Žr. 9 lentelę.

         (423)  Žr. 9 lentelę.

         (424)  Žr. 9 lentelę ir 474 konstatuojamąją dalį.

         (425)  2006 m. bendrovė „LuxSCS“ paskolino tiek lėšų, kiek turėjo pasirašytojo kapitalo, o grupės bendrovėms paskolintos sumos vėliau didėjo proporcingai pelnui, susidarančiam iš bendrovės „LuxOpCo“ gaunant autorinį atlyginimą.

         (426)  Nepadengta kredito suma 2006–2013 m. padidėjo [1 500–2 000] mln. EUR (žr. 183 konstatuojamąją dalį), o bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ mokėtinas autorinis atlyginimas buvo [1 500–2 000] mln. EUR ([3 000–3 500] mln. EUR – [1 500–2 000] mln. EUR didesnis nei bendrovės „LuxSCS“ išmokos bendrovei „Amazon US“ per tą patį laikotarpį, žr. atitinkamai 2 ir 10 lenteles).

         (427)  Žr. 176 ir 178 išnašas – jose paaiškinta autorinio atlyginimo ir kredito tarpusavio ryšys.

         (428)  2010 m. EBPO SK gairės, 9.23 ir 9.26 punktai. Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.25–1.27 punktus ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.61, 1.65 ir 1.70 punktus.

         (429)  2010 m. EBPO SK gairės, 9.29 punktas. Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.26 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.64 punktą.

         (430)  2010 m. EBPO SK gairės, 9.23 punktas. Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.25 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.61 ir 1.65 punktus.

         (431)  Taip pat, kaip aiškinama 2010 m. EBPO sandorių kainodaros gairių 1.49 punkte, „veiksnys, svarstytinas vertinant ekonominį įtariamo rizikos paskirstymo turinį, yra tokio paskirstymo poveikis sandorius vykdant įprastomis rinkos sąlygomis. Įprastomis rinkos sąlygomis vykdant sandorius paprastai laikoma derama šalims paskirti didesnę tos rizikos, kurią jie gali santykinai labiau kontroliuoti, dalį.“ Toks pat reikalavimas 1995 m. EBPO SK gairių 1.27 punkte išdėstytas taip: „tarkime, kad bendrovė A sudaro sutartį dėl prekių gaminimo ir siuntimo bendrovei B, o prekių gamybos ir siuntimo lygį savo nuožiūra turi nustatyti bendrovė B. Tokiu atveju mažai tikėtina, kad bendrovė A sutiks prisiimti didelę atsargų riziką, nes atsargų lygį kontroliuoja ne ji, bet bendrovė B. Žinoma, esama daug rūšių rizikos, pavyzdžiui, bendra verslo ciklo rizika – jos paprastai negali labai kontroliuoti nė viena šalis, todėl rinkos sąlygomis ją būtų galima priskirti vienai arba kitai sandorio šaliai. Siekiant nustatyti, kokiu mastu kiekviena šalis prisiima tokią riziką, reikia atlikti analizę“. Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 1.59–1.60 punktus.

         (432)  1995 m. EBPO SK gairėse tai aptariama 1.26 punkte: „atsižvelgiant į sutartines sąlygas, gali būti svarstoma, ar numatomas rizikos priskyrimas yra suderinamas su sandorio ekonomine prasme. Šiuo atžvilgiu iš esmės reikėtų atsižvelgti į šalių elgesį, kaip geriausią įrodymą, susijusį su tikruoju rizikos priskirstymu.“ 1.39 punkte toliau dėstoma: „tarptautinėje įmonėje sutartis gana lengva keisti, sustabdyti, pratęsti arba nutraukti, atsižvelgiant į bendrą visos tarptautinės įmonės strategiją, o tokius pakeitimas galima daryti atgaline data. Tokiais atvejais mokesčių administratoriams tektų nustatyti, kokia yra pagrindinė tikrovė, kuria paremtas sutartimi įformintas susitarimas, taikant rinkos sąlygų principą“. Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 1.67 ir 9.14 punktus. 2017 m. EBPO SK gairių 1.88 punktas.

         (433)  Žr. 321 konstatuojamąją dalį.

         (434)  Licencijos sutartis, 1.5 punktas (Paskirtis, kuriai taikomos licencijos), 2.1 punkto a papunktis (Išimtinės intelektinės nuosavybės licencijos suteikimas), 2.1 punkto b papunktis (Antriniai kūriniai), 2.3 punktas (Išlaikymas), 4.1 punktas (Galiojimo laikotarpis) ir 9.2 punktas (Pažeidimų prevencija).

         (435)  Žr. (116) konstatuojamąją dalį ir 13 lentelę (Funkcijos ir rizika). Kaip aiškinama (116) konstatuojamojoje dalyje, bendrovė „LuxOpCo“, turėdama išimtinę licenciją, sutiko vykdyti visą veiklą, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu Europos teritorijoje, ir prisiimti visą su ta veikla susijusią riziką.

         (436)  Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių IX skyriaus „Verslo restruktūrizavimas“ B pavyzdį „Vertingo nematerialiojo turto perdavimas priedangos įmonei“ ir visų pirma 9.192 punkte pateiktą išvadą: „[i]šsamiai atsižvelgus į visus faktus ir aplinkybes reikia daryti išvadą, kad ekonominė susitarimo esmė skiriasi nuo jo formos. Visų pirma, iš faktų matyti, kad bendrovė Z neturi realių pajėgumų prisiimti jai susitarimu priskiriamą riziką, kaip ją apibūdino ir sustruktūrino šalys. Be to, nėra jokių įrodymų, kad būtų kokių nors verslo priežasčių tam susitarimui. Tokiu atveju 1.65 punkte leidžiama mokesčių administratoriui nepripažinti šalių patvirtintos struktūros“.

         (437)  2010 m. EBPO SK gairių 9.25 punkte ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.70 punkte pateiktas paaiškinamasis investuotojo, kuris savo sąskaita pasamdo fondo valdytoją lėšoms investuoti, pavyzdys.

         (438)  Žr. 14 lentelę.

         (439)  Žr. 409 išnašą – joje pateikiama 2010 m. EBPO SK gairių 9.24 punkto informacija.

         (440)  Žr. (363) ir tolesnes konstatuojamąsias dalis. „Constant development of the Intangibles is critical to Amazon European business' success (or failure). As such, by developing and controlling the Intangibles Lux SCS takes on significant business risk“, žr. 2016 m. sausio 18 d.„Amazon“ pateiktą medžiagą, p. 4.

         (441)  Licencijos sutartis, 1.5 punktas „Paskirtis, kuriai taikomos licencijos“ (Licensed Purpose).

         (442)  2017 m. birželio 7 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 2–3.

         (443)  Žr. 199 konstatuojamąją dalį. Nuo 2014 m. sausio 1 d. plėtojimo sąnaudų dalis, tenkanti bendrovei „LuxSCS“, buvo nustatyta proporcingai pagal bendrąjį pelną, gautą iš Europoje vykdomos veiklos, palyginti su visu bendruoju bendrovės „Amazon“ pelnu (žr. 204 konstatuojamąją dalį).

         (444)  Žr. 104 konstatuojamąją dalį.

         (445)  Žr. 436 konstatuojamąją dalį – iš jos matyti, kad taikant sandorių kainodarą svarbu faktinis šalių elgesys, o ne sutartimi įforminti susitarimai.

         (446)  Žr. 429 konstatuojamąją dalį.

         (447)  Kadangi būtent bendrovė „LuxOpCo“ valdo ir prisiima riziką, susijusią su nematerialiuoju turtu ir bendrovės „Amazon“ veikla Europoje (žr. 9.2.1.2 skirsnį), bendrovei „LuxOpCo“ turėtų tekti ir teigiamas, ir neigiamas jos veiklos rezultatas, t. y. nuostoliai, kurių gali atsirasti, jeigu bendrovė „LuxOpCo“ negautų pakankamai pelno, kad galėtų rinkos sąlygomis sumokėti autorinį atlyginimą už nematerialųjį turtą. Komisija 9.2.1.4 skirsnyje pateikia metodiką, pagal kurią galima nustatyti atlygį bendrovei „LuxSCS“ ir kuri labiau atitinka ginčijamo sandorio ekonominę tikrovę.

         (448)  Licencijos sutartis, 4.3 punktas: „Termination After Failure to Cure for Failure of Performance. If either party fails to perform any of its covenants contained in this Agreement and fails to cure such default within sixty (60) days after receiving a notice from the non-defaulting party, the non-defaulting party may terminate this Agreement immediately by giving written notice to the defaulting party“.

         (449)  Kaip paaiškina 2017 m. EBPO SK gairių 6.63 punkte, „[v]eiklos, kurios prireiks siekiant kontroliuoti finansinę riziką, siejamą su finansavimo užtikrinimu, mastas ir forma priklausys nuo investicijų rizikingumo finansuotojui, atsižvelgiant į naudojamą pinigų sumą ir investicijas, kurioms tos lėšos bus panaudotos. Remiantis kontrolės apibrėžtimi, pateikta šių gairių 1.65 ir 1.66 punktuose, kad būtų galima kontroliuoti konkrečią finansinę riziką, reikia gebėjimų priimti atitinkamus sprendimus, susijusius su galimybe prisiimti riziką, šiuo atveju tai būtų finansavimo užtikrinimas, kartu su faktiniu tų sprendimo priėmimo funkcijų vykdymu. Be to, šalis, kontroliuojanti finansinę riziką, privalo vykdyti veiklą, kaip nustatyta 1.65 ir 1.66 punktuose, siejamą su kasdiene rizikos mažinimo veikla, susijusia su ta rizika, kai ta veikla pavedama trečiosioms šalims, ir susijusi su bet kokiu būtinu parengiamuoju darbu, kad jai būtų lengviau priimti sprendimus, jeigu ji pati tų funkcijų nevykdo“.

         (450)  Pavyzdžiui, bendrovės „LuxOpCo“ darbuotojai iš ES mažmeninės kainodaros komiteto yra atsakingi už kainodaros gairių rengimą ir visos mažmeninės kainodaros, taikomos ES svetainėse, patvirtinimą. Žr. „Amazon“ vidaus dokumentą „ES politikos ir procedūrų vadovas“ (ES Policies and Procedures Manual), įsigaliojusį 2006 m. gegužės 1 d., p. 5.

         (451)  Kaip aiškinama 104 konstatuojamojoje dalyje, vienintelės bendrovės „LuxSCS“ pajamos buvo jos patronuojamųjų įmonių jai mokamas autorinis atlyginimas ir palūkanos.

         (452)  Žr. 183 konstatuojamąją dalį ir 177 išnašą.

         (453)  Žr. 12 lentelę.

         (454)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 30.

         (455)  Licencijos sutartis, 1.2 punktas: „Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property“ means: (a) any and all intellectual property rights throughout the world, owned or otherwise held by Amazon EHT [LuxSCS] whether existing under intellectual property, unfair competition or trade secret laws, or under statute or at common law or equity, including but not limited to: (i) copyrights and author's rights (including but not limited to reviews and editorial content), trade secrets, trademarks, patents, inventions, designs, logos, and trade dress, look and feel, „moral rights,“ mask works, rights of personality, publicity or privacy, rights in associate or vendor information, rights in customer information (including but not limited to customer lists and customer data), and any other intellectual property and proprietary rights (including but not limited to rights in databases, marketing strategies and marketing surveys); (ii) any application or right to apply for any of the rights referred to in this clause; and (iii) any and all renewals, extensions, future equivalents and restorations thereof, now or hereafter in force and effect; (b) any and all intellectual property licensed, transferred or assigned to Amazon EHT [LuxSCS] by any third party or Affiliate; and (c) any and all Derivative Works assigned to Amazon EHT [LuxSCS] pursuant to Section 2.1(b).

         (456)  Pagal Licencijos sutarties 2.1 punkto a papunktį bendrovei „LuxOpCO“ buvo neatšaukiamai suteikta išimtinė licencija „solely for the Licensed Purpose, to: (i) make, use, reproduce, copy, modify, translate, integrate into or extract from a database and create derivative works of Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property; (ii) publicly perform or display, import, broadcast, transmit, distribute and communicate to the public by any means whatsoever, including but not limited to wire or wireless transmission process, using broadcasting, satellite, cable or network, license, offer to sell, and sell, rent, lease or lend originals and copies of, and otherwise commercially or non-commercially exploit any Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property (and derivative works thereof)“. 1.5 punkte nustatyta, kad „paskirtis, kuriai taikomos licencijos“ (Licensed Purpose), yra „(a) operating any and all World Wide Web sites accessed via the European Country code top level domains (including but not limited to.de,.uk, and.fr) for the sale of goods or services where any person or entity (including but not limited to Amazon.com, Inc. or any of its Affiliates) is the seller of record for such goods or services, (b) using Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property for the purposes of providing World Wide Web services to any third party or Affiliate that contracts for such services with respect to a World Wide Web site that utilizes a European Country code top level domain, and (c) using Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property within the European Country geographic territory for any other purpose“. Paskirtis, kuriai taikomos licencijos, yra tapati Paskirčiai, kuriai taikomos licencijos, kai licencijų teises bendrovė „LuxSCS“ gavo pagal SPS (SPS, 1.13 punktas).

         (457)  Licencijos sutartis, 2.3 punktas: „Maintenance. AEU shall abide by regulations and practices in force or use in any European Country in order to safeguard Amazon EHT's [LuxSCS]'s rights in the Amazon EHT [LuxSC] Intellectual Property. AEU [LuxOpCo] shall take all necessary actions to maintain such rights“.

         (458)  Licencijos sutartis, 9.2 punktas: „Preventing Infringement. (a) AEU [LuxOpCo] shall, at its sole expense, use its best efforts to prevent, investigate, and prosecute any unauthorized use of any Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property. AEU [LuxOpCo] agrees to promptly inform Amazon EHT of any such unauthorized use that comes to the AEU's [LuxOpCo's] attention. To facilitate coordination of enforcement activities, AEU [LuxOpCo] shall consult with Amazon EHT [LuxSCS] before undertaking any actions to prevent such unauthorized use of Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property. (b) AEU [LuxOpCo] may, at its sole expense, institute and conduct suits to protect its rights under this Agreement against infringement and may retain all recoveries from any such suits.“ Savo 2017 m. birželio 7 d. rašte „Amazon“ patvirtino, kad bendrovei „LuxOpCo“ tenka aktyvus vaidmuo, susijęs su nematerialiojo turto apsauga Europoje: „<…> pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxOpCo“ turėjo dėti visas didžiausias pastangas, kad užkirstų kelią bet kokiam neteisėtam pagal licenciją suteiktos intelektinės nuosavybės naudojimui ir imtųsi su tuo susijusių veiksmų, taip pat kad pradėtų ir vykdytų procesus savo teisėms, suteiktoms pagal Licencijos sutartį, apsaugoti nuo pažeidimų“.

         (459)  Licencijos sutartis, 4.1 punktas: „Term. Subject to all necessary government approvals, this Agreement is effective as of the Effective Time and continues in effect for the life of all copyrights or author's rights and patents related to the Amazon EHT Intellectual Property licensed under Section 2.1 of this Agreement and until all proprietary and confidential information and know-how related to Amazon EHT Intellectual Property enters the public domain („Term“).“ 4.2–4.3 punktuose nustatyta, kad susitarimas gali būti nutrauktas, tik jeigu i) keičiasi kontrolės arba esminė užtikrinimo teisė, arba ii) jeigu viena iš šalių neištaiso įsipareigojimų nevykdymo.

         (460)  Licencijos sutartis, 2.1 punkto a papunktis „Išimtinės intelektinės nuosavybės licencijos suteikimas“ (Exclusive Intellectual Property License Grant), 2.1 punkto b papunktis „Antriniai kūriniai“ (Derivative Works) ir 2.4 punktas „Nuosavybė“ (Ownership).

         (461)  Licencijos sutartis, 2.1 punkto b papunktis „Antriniai kūriniai“ (Derivative Works).

         (462)  2005 m. birželio 21 d.„LuxOpCo“ vadovų posėdžio protokolas.

         (463)  2013 m. sausio 29 d., birželio 3 d. ir 2014 m. gruodžio 9 d.„LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokolai.

         (464)  „ES politikos ir procedūrų vadovas“, įsigaliojęs 2006 m. gegužės 1 d., p. 21.

         (465)  2017 m. birželio 7 d.„Amazon“ pateikta medžiaga. Komisijai Intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto protokolai buvo pateikti su 2016 m. liepos 22 d. ir 2017 m. balandžio 11 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (466)  „Amazon“ galutinės stenogramos, [Intelektinės nuosavybės viceprezidentas, atsakingas už teisinius klausimus, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 20 d., 4270 punktas: 13–25. „Q. […] the IP steering committee meetings. Was there a procedure for those? […] A. We would meet annually. I would come in and do a presentation of intellectual property changes, some of the disputes that were ongoing. We would do a review of the foreign filing recommendations, so that would be where we would file an application in the United States, our recommendation as far as whether we should file that outside of the United State, principally – well in Europe for each of those, and we would have a recommendation of yes or no. We would go through these with the business leaders, the technology leaders, and they would approve or reject the ideas or our recommendations.“

         (467)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., p. 117, 8–13 punktai. Taip pat žr. liudytojo parodymų [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 29, 9–16 punktus: […] ir „Amazon“ galutinių stenogramų [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 823 punktą: 1–13 ir 17–21: […].

         (468)  Žr. „Amazon“ memorandumo, parengto pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 20, 43–46 punktus. Taip pat žr. liudytojo parodymų [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 113, 23–25 punktus, p. 114, 1–2 punktus: […].

         (469)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., p. 74, 8–13 punktai, p. 77, 14–29 punktai.

         (470)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 824 punktas: 12–25, 825 punktas: 1–6: „When Amazon decides to launch a program or a product category in Europe that's already been launched in the US, isn't it true that Amazon would start with the technology framework in place in the US and then modify that for the local specifications? A. As much as possible, yes, I think it made a lot of sense and, you know, that's what we did is that if the framework had been built that was -- you know, that we could leverage, it made really good economic sense to leverage that framework and evolve that framework to deal with the local nature of these markets. At the same time, right, again, it's not because you've got a framework that, you know, might work in the US It's like if we don't have the selection we can have whatever framework to do, fulfillment by Amazon or jewelry in that country without the local selection and the low prices there's not that much that will otherwise happen.“ Parduodant kai kuriuos produktus, JAV rinkoje įgyta patirtis gali būti naudinga ir Europai, pavyzdžiui, „Kindle“, nes JAV klientai greičiau prisitaiko prie naujos technologijos, bet to negalima teigti apibendrintai, nes amerikiečiai pirmumą teikia kitiems prekių ženklams (žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 93, 9–25 punktus) Tačiau „Kindle“ diegiant Europoje prireikė didžiulės vietos grupių iniciatyvos, kad būtų užtikrintos turinio teisės ir kad „Kindle“ būtų galima faktiškai pardavinėti kiekvienoje šalyje (žr. „Amazon“ memorandumo, parengto pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 109, 345 punktą).

         (471)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 112, 9–20 punktai.

         (472)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 112, 24–25 punktai, p. 113, 1–7 punktai, p. 114, 25 punktas, p. 115, 1–2 punktai.

         (473)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 113, 13–19 punktai.

         (474)  2017 m. kovo 6 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 28a priedas. Jame pateiktas bendrovės „Amazon“ darbuotojų sąrašas nuo 1997 m., nurodyta, kiek darbo vietų buvo Liuksemburge, taip pat pateikti pareigybių kodai, pradedami raide T.

         (475)  Lokalizavimui ir vertimui grupė naudojo vertimo priemonę, parengtą Europoje dirbančių bendrovės „Amazon“ darbuotojų, bendradarbiaujant su JAV grupe. Žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 830 punktą: 9–12 ir 17–21, 831 punktą: 2–5.

         (476)  2016 m. sausio 22 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 3.

         (477)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už taikomosios programinės įrangos taikymą visame pasaulyje, buvęs bendrovės „North America MEDIA and Video“ viceprezidentas ir generalinis direktorius], 2014 m. lapkričio 21 d., 4633 punktas: 4–17: „A technical program manager typically comes from a technical background. […] They oftentimes were software development engineers and in some cases still wrote software actively. Their function as technical program manager was to translate, you know, a functional specification, a very business- and product-focused document, translate it into technical terms that a software developer could then code against.“; Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 16, 16–19 punktai: „So, I tell them what to do and then somebody does it and he comes back and he shows me what he did and I tell him this is what I wanted you to do or not.“; ir „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už taikomosios programinės įrangos taikymą visame pasaulyje, buvęs bendrovės „North America MEDIA and Video“ viceprezidentas ir generalinis direktorius], 2014 m. lapkričio 21 d., 4620 punktas: 17–19: „Q: And a functional specification, you describe what you want consumers to experience. A: Yes“.

         (478)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 59, 10–25 punktai, p. 60, 2–5 punktai. […].

         (479)  2016 m. liepos 22 d.„Amazon“ pateikta medžiaga „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 12, ir 370 konstatuojamoji dalis.

         (480)  2017 m. balandžio 4 d.„Amazon“ raštas, p. 6: „Generally, the Vice-President for Retail business (first [Vice President International Retail, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Retail Business, responsible for all retail operations in Europe, LuxOpCo, Luxembourg], then [Vice President European Retail Business, responsible for all retail operations in Europe, LuxOpCo, Luxembourg, former Country Manager France, Amazon.fr SAS, Clichy, France]) was collecting and prioritizing the requests from local staff for purposes of channelling the information to the technology teams managed from the US, including in relation to the EFN-related requests. […][Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], at the time he was responsible for the European marketplace business, had a similar coordination role (with a small Luxembourg team) with respect to getting US technology teams working on EFN tools for the marketplace business and then supporting local staff and third party sellers regarding the use of the newly developed technology“.

         (481)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 4 d., 603 punktas: 2–4: „It was developed in Europe with the help of central technology teams but mainly in Europe“.

         (482)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 118, 315, 317 punktai. Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 99, 20–22 punktai, ir liudytojo parodymai [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. gegužės 7 d., p. 63, 16–22 punktai.

         (483)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 118–119, 316, 318 punktai. Taip pat žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 4 d., p. 602 punktą: 21–25, 603 punktą: 1–2: „Yes, same considerations, plus the fact that finally we -- after so many years, we launched two new countries in Europe; that's Italy and Spain. And we were able to launch those countries because of the work that was done on the technology and the logistics, programs called EFN, European Fulfillment Network, which did not exist before“.

         (484)  Liudytojo parodymai [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas]; 2014 m. gegužės 7 d. 46 priedas, p. 4.

         (485)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 119, 319–321 punktai.

         (486)  2016 m. rugsėjo 30 d.„Amazon“ pateiktos medžiagos C-2284-P priedas.

         (487)  [„Amazon“ technologijos aprašymas].

         (488)  [„Amazon“ technologijos aprašymas].

         (489)  [„Amazon“ technologijos aprašymas].

         (490)  Liudytojo parodymai [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas]; 2014 m. gegužės 7 d., liudytojo parodymų 46 priedas, p. 10.

         (491)  „Amazon“ vidaus dokumentas, EUVT, 2013 m., OP1, p. 7.

         (492)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 120–121, 323–330 punktai.

         (493)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 493 punktas: 24–25, 494 punktas: 1–5.

         (494)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 120–121, 323–330 punktai.

         (495)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 897 punktas: 15–25, 898 punktas: 1–4.

         (496)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 984 punktas: 6–15.

         (497)  „Packstation“ – tai automatinių siuntinių dėžučių tinklas, valdomas bendrovės „DHL Germany“; naudojantis juo galima savarankiškai pasiimti siuntinius bet kuriuo adresatui patogiu laiku. Žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 125, 22–25 punktai, p. 126, 2–25 punktai, p. 127, 2–6 punktus: „So that's why we invented with DHL, something called PAC station, which only three years ago turned into Amazon, in to Abox, Amazon Box. Which also gets implemented in New York. We have Amazon Abox in New York.“

         (498)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 57, 9–25 punktai, p. 58, 1–25 punktai, p. 59, 2–9 punktai: […].

         (499)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Bendrovės „Amazon Instant Video Limited“ finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė, buvęs bendrovės „Finance Amazon.co.uk“ vadovas, atsakingas už finansus, ir finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė], 2014 m. lapkričio 5 d., 1130 punktas: 10–17.

         (500)  Žr. bendrovės X nuomonę 338–342 konstatuojamosiose dalyse.

         (501)  E. prekyboje lankytojų ir realių pirkėjų santykis yra įvykdyto pardavimo atvejų ir apsilankiusiųjų skaičiaus santykis.

         (502)  Tai tiesioginės ir netiesioginės išlaidos, susijusios su pirkimo užsakymo vykdymu, pavyzdžiui, laikas, kliento skirtas tyrimui.

         (503)  Žr. 337–342 konstatuojamąsias dalis.

         (504)  SK ataskaita, p. 26. Remiantis SK ataskaita, iki restruktūrizacijos AIS valdė mažmeninės prekybos veiklą, vykdomą per bendrovės „Amazon“ ES svetaines, o AIM valdė trečiųjų šalių pardavėjų programas, įgyvendinamas per ES svetaines.

         (505)  Bendrovių „LuxSCS“ ir „Amazon Technologies“ Licencijos sutartis dėl anksčiau buvusios intelektinės nuosavybės, bendrovės „Amazon“ pateikta 2016 m. sausio 12 d.

         (506)  Licencijos sutartis, 1.2 skirsnis: „Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property“ means: (a) any and all intellectual property rights throughout the world, owned or otherwise held by Amazon EHT [LuxSCS] […] (including but not limited to customer lists and customer data […]; 21 skirsnio a punktas: „Amazon EHT [LuxSCS] irrevocably grants AEU [LuxOpCo], under all Amazon EHT [LuxSCS] intellectual property rights in or comprising the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property, whether existing now or in the future, the following sole and exclusive right and license to the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property“.

         (507)  2015 m. rugpjūčio 21 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 2: „Under the License Agreement, ownership of customer data for all ES sites lies with Lux SCS. As a service to Lux SCS, these data are collected by LuxOpCo for the retail activities.“

         (508)  Licencijos sutartis, 2.3 punktas „Išlaikymas“ (Maintenance) ir 9.5 punktas „Reikalavimų laikymasis, duomenų apsauga“ (Compliance, Data Protection). Visų pirma bendrovė „LuxOpCo“ yra atsakinga už a) prieigos prie duomenų apribojimą, b) duomenų tvarkymą pagal taikytinus įstatymus, c) duomenų naudojimą tik patvirtintais tikslais, d) pagrindimą dokumentais, e) užtikrinimą, kad būtų įdiegti tinkami darbiniai ir technologiniai procesai ir procedūros, siekiant užtikrinti apsaugą nuo bet kokios neteisėtos prieigos prie asmens duomenų, tų duomenų praradimo, sunaikinimo, vagystės, naudojimo ar atskleidimo.

         (509)  SK ataskaita, p. 6–7 ir 36.

         (510)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 4 d., p. 617: 20–25, 618 punktas: 1–3.

         (511)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 75, 229–230 punktai; taip pat žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 975 punktą: 18–25, 976 punktą: 1–6: „So brand name -- I keep hearing that question from journalists. That's why I'm -- I think a brand name doesn't really help you, right. A brand name is a name. I mean what really matters to customers is not the name, it's what you do, right. And you have to have the relevant selection. You have to have the relevant services, right, you have to pay attention to the customer. You have to pay attention to the product that you're selling, right, because every product comes with different characteristics and one thing might be more important here, might be more important there. The brand name itself I think has only become important because we filled it with life.“; Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 146, 13–25 punktai: „Why doesn't brand help you build your business? A. Not at all. Q. Why not I said? A. What helps build your business is not a name, right? You need, you need something behind that name. I mean, Amazon is a name until you fill it with the individual product that is relevant to the customer and build to services. I've been talking about and do all that stuff. I mean, it's, it's not enough to just say we're an online store. I mean, you need to bring it alive, right? So that's what's driving it“.

         (512)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 4 d.,728:1–8, 625:4–7, 685:5–9 punktai. „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, finansų vadovas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 17 d., 2848:22–25 punktas: „They don't really care where they get it from. They just want to get it at the right price, they want it to be convenient. They want to get it quickly. And so those are the attributes that matter to customers.“; 2852:11–17 punktas: „At the end of the day, you know, I don't think a customer really cares once they have that item that they want and in their home or wherever, where that item came from. The item is the item. What they wanted is they wanted to get it quickly, they wanted to make sure it was at the right price, it was convenient and those are the attributes.“

         (513)  Žr. 2.3.2.1 skirsnį.

         (514)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 976 punktas: 5–17.

         (515)  Žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 905 punktą: 1–10: „So did the brand name help? You know, I think that it wasn't helping in the sense of building selection and trying to get vendors to come on board locally. […]“.

         (516)  Žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 810 punktą: 6–21: „Similar, yeah, with the local – yeah, so what's important to me like, you know, and the reason IP exists is that what's really important for UK seller or UK customer is that Amazon.co.uk where the customer knows in the UK, the brand name, the customer knows in the UK Amazon.co.uk that's what the customer types to go and visit our site, www.Amazon – you get it – Amazon.uk, whatever it is. As it is Amazon.fr, Amazon.de, Amazon.it because they are local brands – local brand names, you know, for each of these countries. I think that's very important. Q. Okay. A. If you ask my dad, he knows Amazon.fr, you know, not Amazon.com because that's what he types, you know, to go to the France site to buy products in his local market.“ Taip pat žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 5 d., 976 punktą: 5–17; ten aiškinama, kad Vokietijoje „Amazon.de“ norėjo nuo pat pradžių būti suvokiama, kaip Vokietijos parduotuvė, kurioje dirba Vokietijos gyventojai ir kurioje paslaugos teikiamos Vokietijoje, ir jas teikia Vokietijos klientų aptarnavimo tarnyba. Todėl Vokietijoje „Amazon.de“ buvo ir yra tariama vokiškai, o ne angliškai.

         (517)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 1001 punktas: 8–18: […].

         (518)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 772 punktas: 8–25: „Yeah, it did not. You know, the brand name, you know, Amazon was clearly a good name in books […]“.

         (519)  Būtent toks atvejis ir buvo Europoje – joje buvo sunkiau klientams paaiškinti, kad bendrovė „Amazon“ prekiauja ne tik knygomis. Žr. liudytojo parodymų [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 42: 8–25 punktus, p. 43, 1–14 punktus.

         (520)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 41, 14–21 punktai: […]; Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 106, 20–25 punktai, p. 107, 2–9 punktai. […].

         (521)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 16 d., p. 117, 1–7 punktai.

         (522)  Žr. (132) konstatuojamąją dalį.

         (523)  2007 m. balandžio 9 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžio protokolas.

         (524)  2010 m. balandžio 12 d. ir gruodžio 13 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokolai.

         (525)  2010 m. rugpjūčio 17 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžio protokolas.

         (526)  2010 m. rugpjūčio 23 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžio protokolas.

         (527)  2011 m. liepos 22 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžio protokolas.

         (528)  2007 m. rugpjūčio 21 d. ir 2009 m. spalio 12 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokolai.

         (529)  2008 m. sausio 9 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžio protokolas.

         (530)  2013 m. sausio 29 d. ir 2014 m. sausio 29 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokolai.

         (531)  Inter alia, „Amazon“ vidaus dokumentas, 2008 m. liepos 24 d., 2010 m. kovo 18 d., 2011 m. sausio 17 d. ir balandžio 7 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokolai.

         (532)  Jungtinės Karalystės Parlamentas, Bendruomenių Rūmai. Viešųjų ataskaitų komitetui 2012 m. lapkričio 12 d. žodžiu pateikti įrodymai. Andrew'io Cecilio parodymai: „All the strategic functions for our business in Europe are based in Luxembourg. That could be our retail business, our third-party-business, our transportation teams, our customer service, HR, finance-“. Paskelbta https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/716/121112.htm.

         (533)  Jungtinės Karalystės Parlamentas, Bendruomenių Rūmai. Jos Didenybės mokesčių ir muitų tarnybos 2011–2012 m. finansinių ataskaitų ataskaita. Bendrovės „Amazon ES Sarl“ [„LuxOpCo“] įrodymai, raštu pateikti Andrew'io Cecilio, 2012 m. lapkričio 13 d.: „Amazon ES Sarl [LuxOpCo] owns the inventory, earns the profits associated with the selling these products to end customers and bears the risk of any loss. From Luxembourg, Amazon ES Sarl processes and settles payments from its European customers.“ Paskelbta https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

         (534)  Žr. 3 pav. ir (180) konstatuojamąją dalį.

         (535)  Jungtinės Karalystės Parlamentas, Bendruomenių Rūmai. Jos Didenybės mokesčių ir muitų tarnybos 2011–2012 m. finansinių ataskaitų ataskaita. Bendrovės „Amazon ES Sarl“ įrodymai, raštu pateikti Andrew'io Cecilio, 2012 m. lapkričio 13 d.: „Fulfilment and customer service centres located in the UK are operated by Amazon.co.uk Ltd, a UK company. Amazon.co.uk Ltd earns a margin on its operating costs for providing services performed in the UK to group companies, primarily to Amazon ES Sarl. The services provided include fulfilment and logistics services; customer support services; accountancy, tax, legal, human resources, localisation and similar back office services; merchandising and marketing support services; and purchasing assistance“. Paskelbta https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

         (536)  Jungtinės Karalystės Parlamentas, Bendruomenių Rūmai. Viešųjų ataskaitų komitetui 2012 m. lapkričio 12 d. žodžiu pateikti įrodymai. Andrew'io Cecilio parodymai: „The inventory of goods that are in our fulfilment centres across Europe belongs to Amazon ES Sarl [LuxOpCo] and does not belong to the local entities that we may have across Europe.“; Amazon.co.uk is a service company in the UK providing services to Amazon ES Sarl [LuxOpCo] for which it receives payment. Paskelbta https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/716/121112.htm. Dar žr. Jungtinės Karalystės Parlamentas, Bendruomenių Rūmai. Jos Didenybės mokesčių ir muitų tarnybos 2011–2012 m. finansinių ataskaitų ataskaita. Bendrovės „Amazon ES Sarl“ [„LuxOpCo“] įrodymai, raštu pateikti Andrew'io Cecilio, 2012 m. lapkričio 13 d.: „Fulfilment and customer service centres located in the UK are operated by Amazon.co.uk Ltd, a UK company. Amazon.co.uk Ltd earns a margin on its operating costs for providing services performed in the UK to group companies, primarily to Amazon ES Sarl [LuxOpCo]. The services provided include fulfilment and logistics services; customer support services; accountancy, tax, legal, human resources, localisation and similar back office services; merchandising and marketing support services; and purchasing assistance“. Paskelbta https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

         (537)  Žr. 2016 m. liepos 22 d.„Amazon“ medžiagą „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla.

         (538)  Žr. 2016 m. liepos 22 d.„Amazon“ medžiagą „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla.

         (539)  2017 m. gegužės 29 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 2017 m. ex post SK ataskaita, p. 91.

         (540)  Žr. liudytojo parodymų [Direktorius, atsakingas už tarptautinius mokesčius ir mokesčių politiką, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. balandžio 24 d., p. 129, 18–25 punktus, p. 130, 2 punktą: 6–15: […].

         (541)  Žr. liudytojo parodymų [Direktorius, atsakingas už tarptautinius mokesčius ir mokesčių politiką, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. balandžio 24 d., p. 126, 9–25 punktus, p. 127: 2–25, p. 129, 2–5 punktus: […].

         (542)  Žr. [Vyresniojo viceprezidento, atsakingo už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV] 2008 m. birželio 16 d. e. laišką (pateiktas liudytojo parodymuose [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], liudytojo parodymų 25 priede): […]; Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 61, 8–25 punktai, p. 62, 2 punktas. […]; ir liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 32, 14–25 punktai, p. 33, 2–25 punktai, p. 34, 2–12 punktai: […].

         (543)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 41, 106, 1121–1525 punktai, p. 107, 1–3 punktai: […].

         (544)  Liudytojo parodymai [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. gegužės 7 d., p. 163, 25 punktas, p. 164, 1–8 punktai.

         (545)  „Amazon“ vidaus dokumentas. „Amazon“. Kas yra mūsų klientas Vokietijoje. Klientų ataskaita, 2016 m. gegužės mėn., p. 6.

         (546)  „Amazon“ vidaus dokumentas. „Amazon“. Kas yra mūsų klientas Prancūzijoje. Klientų ataskaita, 2016 m. birželio mėn., p. 5.

         (547)  Žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 227, 10–12 punktus: […]; Liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 228, 2–8 punktus: […]; Žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 228, 9–21 punktus: […].

         (548)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 1002 punktas: 2–12: „So even within a category, there is no magic key that you can just use to turn and everything works in the category. It's calling vendors. It's sitting down with the people. The majority have local organizations. You need to convince them that this is a good thing in their local context, that you're going to drive sales and efficiencies, that you're going to not only cannibalize their business, but create incremental opportunity of growth for them. It's a very local game“.

         (549)  Žr. [Finansų viceprezidento, „Amazon Corporate LLC“, JAV] el. laišką [Vyresniajam viceprezidentui, finansų vadovui, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2006 m. gegužės 2 d.: „Even though we've established Luxembourg as our European headquarters, we will continue to maintain our European country offices and operations facilities in their current locations throughout Europe. It's important that we maintain our local presence in these countries, as we want each site to reflect the tastes and preferences of our customers in these locations.“; „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 909 punktas: 10–17: „Brands are relevant on a national level. Some customers shop some brands in some countries and other brands in other countries, right, so what would be important for us to understand is not what is selling somewhere else, it's what local customer needs and wants. And we had established a list of priority brands we'd have to look to go after and start with that.“; ir „Amazon“ galutinės stenogramos [Bendrovės „Amazon Instant Video Limited“ finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė, buvęs bendrovės „Finance Amazon.co.uk“ vadovas, atsakingas už finansus, ir finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė], 2014 m. lapkričio 5 d., 1100 punktas: 5–10: „Philips, for example, back at this period were very, very small in the UK, quite powerful in Germany. Panasonic, again, on this list, small in the UK, very strong in Germany. So different focus from customers, different focus from competition. So, yeah, they would look different.“

         (550)  „Amazon“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 101 punktas. Taip pat žr. SK ataskaitą, p. 13; Taip pat žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 209, 20–25 punktus, p. 210, 2–18 punktus: „Germans know how to purchase food for hundreds of years, right? They're not waiting for online store to sell, you know, there's supermarket for them. They're all well fed. They all know how to feed their families. So, if you entered the segment, the selection is one of the most attractive points, because if you picture your store where you buy your noodles, for example, then this store would only have like ten, 50 different kinds of noodles, but I can tell you here in Europe we have 6 000 different kind of noodles. So, when I tasked my team to launch consumer products food, I said please, go build the biggest noodle shelf in Germany, so at least in one area customers can be sure whenever they think about noodles, I go to Amazon because they have all the noodles. They have the organic noodle, they have the Italian handmade, they have the fresh, they have the dry, they have the Japanese rice noodle. They have the import. You know, there's a thousand kinds of noodles.“; ir liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 227, 16–25 punktus: „People know how to buy shoes, apparel, everything, so it only makes sense to bring something where I believe I can win the customer. I can win the customer with having a larger selection or better customer service, more convenience, that's, that's my main goal, right? And that's different by country, because it's depending on size, on topics and all that stuff and that's more important than the pure when did you launch the tools category“.

         (551)  [Jungtinės Karalystės e. mažmeninės prekybos ir e. prekybos įmonių asociacijos „Interactive MEDIA in Retail Group“, Londonas, Jungtinė Karalystė, pirmininko ir įkūrėjo] parengta eksperto ataskaita, 2014 m. birželio 6 d. („Amazon“ užsakymu), p. 3.

         (552)  [Jungtinės Karalystės e. mažmeninės prekybos ir e. prekybos įmonių asociacijos „Interactive MEDIA in Retail Group“, Londonas, Jungtinė Karalystė, pirmininko ir įkūrėjo] parengta eksperto ataskaita, 2014 m. birželio 6 d., p. 36, 77–78 punktai.

         (553)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 39, 21–25 punktai: p. 40, 2–3 punktai: „I mean it's, when a management is acquiring selection is the core task of this company here, right? I mean, you can't, operating a website, a store with nothing in it is meaningless, right, so all we do here is when the management -- so at that time, it was anything between 100 and 200. Today it would be much more. Q. One hundred to 200 buyers or 100 to 200 employees? Buyers? A. No, buyers. Q. Or employees? A. Selection, people that manipulate selection“.

         (554)  [Jungtinės Karalystės e. mažmeninės prekybos ir e. prekybos įmonių asociacijos „Interactive MEDIA in Retail Group“, Londonas, Jungtinė Karalystė, pirmininko ir įkūrėjo] parengta eksperto ataskaita, 2014 m. birželio 6 d., p. 36, 77–78 punktai.

         (555)  Šie skaičiai apima pardavėjų vadybininkų, padedančių plėsti asortimentą ir gerinti sąlygas, skaičiaus padidėjimą nuo [35–40] iki [45–50] proc.; paskelbta liudytojo parodymuose [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. gegužės 7 d., liudytojo parodymai, 23 priedas, p. 5.

         (556)  2005 m. iš 15 populiariausių Prancūzijos e. prekybos bendrovių 11 priklausė prancūzams ([Jungtinės Karalystės e. mažmeninės prekybos ir e. prekybos įmonių asociacijos „Interactive MEDIA in Retail Group“, Londonas, Jungtinė Karalystė, pirmininko ir įkūrėjo] parengta eksperto ataskaita, 2014 m. birželio 6 d., p. 30, 66 punktas).

         (557)  Panašiai kaip Vokietijoje, Prancūzijoje įstatymais buvo ribojama bendrovės „Amazon“ galimybė naudoti savo įprastą konkuravimo kainomis strategiją. Prancūzijoje reikalaujama, kad knygų leidėjai nustatytų fiksuotą mažmeninę kainą, o mažmenininkai tai kainai negali taikyti didesnės nei penkių procentų nuolaidos. Dėl tokio reguliavimo, jeigu bendra kaina, įskaitant siuntimo kainą, viršija kainą, taikomą fizinėje parduotuvėje, potencialus klientas veikiausiai nepirks internetu.

         (558)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 880 punktas: 16–18; 21–25, 881 punktas: 1–16.

         (559)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 879 punktas: 21–25, 880 punktas: 16–18. Remiantis socialiniu planu, „Amazon France [was] not generating sufficient revenue from its operations to support its cost structure and be a viable going concern“, ir bendrovės „Amazon“ vidaus dokumentas; Bendrovės „Amazon.fr SARL“ kolektyvinio atleidimo iš darbo programa (Collective Redundancy Program for Amazon.fr SARL).

         (560)  Bendrovės „Amazon.fr SARL“ kolektyvinio atleidimo iš darbo programa, p. 12.

         (561)  „Amazon“ galutinės stenogramos, [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 881 punktas: 20–24: „Honestly, there was a fair chance that it wouldn't“. Liudytojo parodymai [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. gegužės 7 d., p. 160, 16–18 punktai: „[…] we are very disappointed with France, how hard [it] was to get customers to come shop at Amazon“.

         (562)  „Amazon“ darbuotojas nurodė, kad bendrovės „Amazon“ verslo Prancūzijoje nebūtų, jeigu nebūtų asortimento didinimo programos. Žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 918 punktą: 19–22: „I think it wouldn't exist“.

         (563)  [Jungtinės Karalystės e. mažmeninės prekybos ir e. prekybos įmonių asociacijos „Interactive MEDIA in Retail Group“, Londonas, Jungtinė Karalystė, pirmininko ir įkūrėjo] parengta eksperto ataskaita, 2014 m. birželio 6 d., p. 40, 87 punktas: „As was the case for its earlier launches, the localized efforts of Amazon's employees were crucial in expanding into new product categories. Local employees were familiar with local tastes and had to establish and maintain relationships and work with vendors, negotiate licensing contracts with country copyright owners and organizations, determine local pricing, and more. Amazon benefited from having a local workforce who had country specific expertise“.

         (564)  [Jungtinės Karalystės e. mažmeninės prekybos ir e. prekybos įmonių asociacijos „Interactive MEDIA in Retail Group“, Londonas, Jungtinė Karalystė, pirmininko ir įkūrėjo] parengta eksperto ataskaita, 2014 m. birželio 6 d., p. 40, 87 punktas: „Amazon must source certain products, including media products and digital content, on a country-by country basis“ ir liudytojo parodymai [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. gegužės 7 d., p. 35, 22–25 punktai, „[…] Europe has different laws depending upon the media type and the copyright type. So digital gets way more complicated by – by country basis“.

         (565)  Liudytojo parodymai [Harvardo verslo mokyklos „Baker Foundation“ verslo vadybos profesorius, JAV], 2014 m. rugpjūčio 18 d., [Harvardo verslo mokyklos „Baker Foundation“ verslo vadybos profesorius, JAV] 7 priedas, p. 11.

         (566)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 11, 5–15 punktai: „[…] to me it's much smarter to start a German operation if you have German, knowledgeable people of the German market and not learn everything from scratch.“

         (567)  http://phx.corporate-ir.net/phoenix.zhtml?c=97664&p=irol-newsArticle&ID=233853, 7.6.2017.

         (568)  „Amazon.com“ įsigyja tris pagrindines interneto bendroves, http://phx.corporate-ir.net/phoenix.zhtml?c=176060&p=irol-newsArticle&ID=502989.

         (569)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 802 punktas: 1–6. „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 476 punktas: 1–13.

         (570)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 823 punktas: 1–10. „[…] a lot of the successes ended up being driven by what we did on a local basis“.

         (571)  Bendrovės „Amazon“ darbuotojas paaiškino, jog prireikė [0–10] metų derybų, kad „Amazon“ Vokietijoje užmegztų partnerystę su [tiekėju] (Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 26, 17–25 punktai, p. 27, 1 punktas) ir septynerių metų, kad užmegztų partnerystę su [tiekėju] („Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 981 punktas: 6–10). Prancūzijoje „Amazon“ pamatė, kad tiekėjai, pavyzdžiui, [tiekėjas] ir [tiekėjas], nenorėjo pradėti pardavinėti savo produktų „Amazon“ parduotuvėje ir reikalavo […], taigi prireikė daug laiko nuolatinei partnerystei užmegzti („Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 894 punktas: 19–25; 895 punktas: 1–9). „Amazon“ darbuotojas nurodė, kad Jungtinėje Karalystėje, siekiant sudaryti susitarimus, derybos su tiekėjais, pavyzdžiui, [tiekėjais], buvo ilgos ir išsamios („Amazon“ galutinės stenogramos [Bendrovės „Amazon Instant Video Limited“ finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė, buvęs bendrovės „Finance Amazon.co.uk“ vadovas, atsakingas už finansus, ir finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė], 2014 m. lapkričio 5 d., 1100 punktas: 16–25, 1101 punktas: 1–3). Be to, daugelis tiekėjų pirmumą teikė galimybei jų produktus paliesti ir pajausti, o tokioms bendrovėms kaip „Amazon“ tai sudėtinga užtikrinti. Dėl šio apribojimo tiekėjai […] („Amazon“ galutinės stenogramos [Bendrovės „Amazon Instant Video Limited“ finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė, buvęs bendrovės „Finance Amazon.co.uk“ vadovas, atsakingas už finansus, ir finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė], 2014 m. lapkričio 5 d., 1101 punktas: 21–25, 1102 punktas: 1).

         (572)  „Amazon“ vidaus dokumentas. Europos užsakymų vykdymo tinklas (EUVT), p. 1: […].

         (573)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 772 punktas: 8–25: „Yeah, it did not. You know, the brand name, you know, Amazon was clearly a good name in books, but you know, my recruiters would call sellers I remember them telling me, look, you know, I have to tell them we're like eBay in order for the sellers to understand that actually, you know, we had an e-marketplace and, you know, pitch them and explain to them you know, which categories they might be able to list.“

         (574)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 123, 2–25 punktai, p. 124, 2–9 punktai.

         (575)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 771 punktas: 14–25, 776 punktas: 11–15, 24–25, 777 punktas: 1–25, 778 punktas: 4–9, 779 punktas: 12–21: paieškos grupės narių darbas su potencialiais pardavėjais apibūdinamas kaip itin svarbus, nes jie faktiškai padarė didžiąją dalį darbo – padėjo pardavėjams pradėti veiklą ir į svetainę įtraukti naujų produktų.

         (576)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 780 punktas: 5–25, 781 punktas: 1–24. Taip pat žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 827 punktą: 18–23: „[…] the team in Luxembourg, the onboarding team played a really big role of, like, you know, working and building. So either adding tools, as I talked about, you know, they build a lot of tools, you know, in the process or working with the technology teams that were building“.

         (577)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 829 punktas: 24–25, 830 punktas: 1–12.

         (578)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 782 punktas: 3–17.

         (579)  „Amazon“ vidaus dokumentas. Trejų metų planas. Tarptautinės pardavėjų paslaugos (angl. 3 Year Plan: International Merchant Services), 2009 m. liepos mėn., p. 28.

         (580)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 803 punktas: 11–25: „[…] new countries like Spain, Italy […] We're still in this process of calling sellers and building the ecosystems“.

         (581)  „Amazon“ vidaus dokumentas. Trejų metų planas. Tarptautinės pardavėjų paslaugos (angl. 3 Year Plan: International Merchant Services), 2009 m. liepos mėn., p. 29.

         (582)  „Amazon“ vidaus dokumentas. Trejų metų planas. Tarptautinės pardavėjų paslaugos (angl. 3 Year Plan: International Merchant Services), 2009 m. liepos mėn., p. 2.

         (583)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 803 punktas: 24–25.

         (584)  Žr. (168) konstatuojamąją dalį ir 2017 m. gegužės 29 d.„Amazon“ pateiktą medžiagą, 2010 m. ex post SK ataskaitą, p. 24–25.

         (585)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 808 punktas: 1–13: „So clearly we learned in the US that low prices are really important. That's very clear. At the same time, you know, how we implement low prices in the UK or low prices in Germany is very different because obviously the competitiveness of our site in the UK is defined by local retailers and local competition. So the learnings of what might happen with low prices would probably, you know, have learned from the US, maybe, maybe not. But in terms of the actual implementation and how we deal with the local nature of our retail business or third-party business, that I think has to be implemented locally“.

         (586)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 41, 9–10 punktai. Taip pat žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 909 punktą: 22–25; 910 punktą: 1–2: „Pricing is totally local. Pricing is driven at Amazon by our willingness to be the best value for customers in the country you operate, and to be the best value for customers in the country you operate, you essentially match your competition prices and your competitors are local“.

         (587)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 31, 79 punktas.

         (588)  Komisijos, „Amazon“ ir Liuksemburgo posėdžio protokolas su pataisymais, 2016 m. gegužės 26 d., p. 3.

         (589)  „Amazon“ vidaus dokumentas „ES politikos ir procedūrų vadovas“, įsigaliojęs 2006 m. gegužės 1 d., p. 5.

         (590)  „Amazon“ vidaus dokumentas „ES politikos ir procedūrų vadovas“, įsigaliojęs 2006 m. gegužės 1 d., p. 5.

         (591)  2017 m. kovo 14 d. ir balandžio 4 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (592)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 831 punktas: 5–10.

         (593)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 984 punktas: 5–25.

         (594)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 50, 6–13 punktai.

         (595)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 52, 8–15 punktai.

         (596)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 939 punktas: 23–25; 940 punktas: 1–2.

         (597)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Bendrovės „Amazon Instant Video Limited“ finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė, buvęs bendrovės „Finance Amazon.co.uk“ vadovas, atsakingas už finansus, ir finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė], 2014 m. lapkričio 5 d., 1104 punktas: 6–25, 1105 punktas: 1–2.

         (598)  „Amazon“ vidaus dokumentas. „Amazon“. Kas yra mūsų klientas Vokietijoje. Klientų ataskaita, 2016 m. gegužės mėn., p. 6. Žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 49, 18–25 punktus: Bendrovės „Amazon“ Vokietijos klientams faktas, kad bendrovė „Amazon“ vykdo savo funkcijas, t. y. įvykdo užsakymą, svarbiau nei kaina, priešingai nei JAV klientams – jiems svarbiausias veiksnys yra kaina: „If you ask a German customer today why do you love Amazon, they would say because it works, and you can find many studies showing you exactly that and price would come somewhere ranked third, a second, third at best, depending on the category. Where in the U.S., people would say Amazon has great prices, right?“; ir liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 151, 10–14 punktus: Bendrovės „Amazon“ reklama Vokietijoje niekada nebūna sutelkta į kainą, nes kainai teikiama mažiau svarbos: „In the U.S. at that time you would show a commercial based on price, right, Amazon attractive prices. And I said that in Germany that would be meaningless, because our largest category would not have attractive prices […]“.

         (599)  „Amazon“ vidaus dokumentas. „Amazon“. Kas yra mūsų klientas Prancūzijoje. Klientų ataskaita, 2016 m. birželio mėn., p. 5–6.

         (600)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 1046 punktas: 1–6: „So my – part of my team's job is to make sure that the customer finds the relevant content on the website. That would mean we would be adding pictures and product description. We would work on customer reviews and – that are visible changes on the website“.

         (601)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 34, 12–23 punktai: „To translate a legal text by Google, you need an individual to put it in correct wording again and that's the same thing that we do on our website, that we present to our customer, and consistency of presentation is very important in my store because, you know, the detail pages need to look the same. The language, you can't call color, color on this page and something else on the next page, so you need to have people that make sure you use consistent German terminology, otherwise the customer is completely lost“.

         (602)  „Amazon“ galutinės stenogramos [E. prekybos platformos viceprezidentas], 2014 m. spalio 24 d., 215 punktas: 8–23: […].

         (603)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 493 punktas: 8–25, 494 punktas: 1–5: […].

         (604)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 503 punktas: 24–25, 504:1–25: […].

         (605)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 35, 5–18 punktai: […].

         (606)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 976 punktas: 6–17: „And to a certain extent, you can hear, we phonetically used the U.S. expression of the brand name so we're not saying Amazon.de but we say Amazon.de, because we didn't want customers in Germany for a minute to think about that this is a U.S. store, right. It's a German store with German people, fulfilled out of Germany, where you reach German customer service. You work with all the things that you're familiar in Germany. You find all the product that is relevant to you in Germany, and that is very, very different from France, UK, from the U.S“.

         (607)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 49, 7–18 punktai.

         (608)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 148, 16–20 punktai:

         (609)  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 31, 80 punktas. Taip pat žr. liudytojo parodymų [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., 2755: 125 punktus: „So because the networks are different, you would want to have supply chain people that understand the individual network. Supply chain people in the US for the US network; supply chain people to understand the European network; supply chain people to understand the Asian network“.

         (610)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 4 d., p. 588: 11–20: „Yes. There isn't and there wasn't a European transportation carrier, so we had to deal with Royal Mail in the UK, Deutsche Post in Germany, and with LaPoste in France. At that time we had to deal with Royal Mail, and Deutsche Post or LaPoste. There was not much alternative. Some small couriers were starting to grow, but we had to negotiate with the quality of service, the type of the support, and the type of delivery with the three big players in those three countries“.

         (611)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., p. 37, 2–7 punktai, p. 55, 22–25 punktai, p. 126, 24–25 punktai, p. 27, 1–8 punktai: „The physical process in the UK and Germany had been designed by, principally by a German team. And that process just was totally different from the one that was principally Crisplant-based“.

         (612)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., p. 56, 13–15 punktai: „So they were – those two were very different, even though the physical processes was the same in both plants“.

         (613)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., p. 54, 20–23 punktai.

         (614)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., p. 58, 9–12 punktai.

         (615)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 64, 25 punktas, p. 65, 2–10 punktai: „So, I did not decide the color of the walls or which equipment to put into the operations. What I delivered, the most relevant input factor, which was the expected number of articles, ASINs that we're planning to sell. That's what determines the size and the equipment, but then operations figures out the layout of the building and when and where to build it, so I do not pick the land. I do not build the building, but I tell them I'm gonna sell washing machines, which makes a huge difference in the shelving than selling books.“

         (616)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 110, 22–25 punktai, p. 111, 2–9 punktai. „[…] I would deliver forecasts based on what selection growth and additions I would expect and then they would determine how many square meters, […]“, p. 176, 19–25 punktai, p. 177, 2–4 punktai, p. 178 2–7 punktai: „[…] I'm setting the biggest guidance by saying we going to sell washing machines or books and then everything follows that strain, and the cost and the margin calculation would be highly determined on that input“.

         (617)  Vokietijoje „Amazon.de“ paprašė savo mažmeninės prekybos grupės su tiekėjais rasti veiksmingiausią būdą jų prekėms siųsti ir gauti. Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 166, 2–5 punktai, ir p. 137, 16–23 punktai: „So, this is the team that I, for example, sent to the inbox to make their life more efficient because I have the relation to the vendor and can change the vendor behaviour […]“ ir „So, this would be people from, from my retail team that would be on the dock engineering the inbound, right? Like, if you sign up vendors you want to, you want to teach them how to deliver so that our fulfilment center can efficiently handle the product“.

         (618)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Bendrovės „Amazon Instant Video Limited“ finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė, buvęs bendrovės „Finance Amazon.co.uk“ vadovas, atsakingas už finansus, ir finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė], 2014 m. lapkričio 5 d., 1108 punktas: 25, 1109 punktas: 1–19.

         (619)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 88, 13–25 punktai, p. 89, 2–13 punktai: „That's just a small piece of innovation. No, innovation is not always inventing Kindle. Innovation is make a process work for specific customer behaviour that is existing“.

         (620)  2017 m. vasario 8 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 2, susijusi su bendrovės „LuxOpCo“ finansavimu ir jos naudojimo paskirtimi, taip pat (183) konstatuojamoji dalis.

         (621)  Tam tikras tas funkcijas buvo pavesta vykdyti susijusioms įmonėms ES šalyse, ir toms įmonėms už tai buvo atlyginta taikant visų sąnaudų ir maržos metodą, ir tai reiškia, kad bendrovė „LuxOpCo“ iš tikrųjų padengė su tomis funkcijomis susijusias sąnaudas.

         (622)  Iki [400–500] mln. EUR 2013 m.

         (623)  Žr. 343 konstatuojamąją dalį.

         (624)  Žr. 6 lentelę 6.

         (625)  Žr. 5 lentelę. Transporto sąnaudų perkėlimas ir narystė „Prime“. Nors, pasirinkus narystę „Prime“, siūloma daugiau paslaugų nei tik nemokamas siuntimas, remiantis konservatyviaisiais skaičiavimais laikyta, kad 100 % pajamų iš narystės „Prime“ padengtos tik transporto sąnaudos, patirtos siekiant nustatyti nematerialiajam turtui naudingas sąnaudų kategorijas.

         (626)  Žr. 339 konstatuojamąją dalį.

         (627)  Žr. 205–206 konstatuojamąsias dalis.

         (628)  Žr. 428 konstatuojamąją dalį ir 3 bei 6 lenteles. 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 6.36–6.39 punktuose nurodytos aplinkybės, kai bendrovė, nuosavybės teise neturinti prekių ženklų, imasi marketingo veiklos. Tomis aplinkybėmis bendrovės gebėjimas pasidalyti būsima nauda, gautina iš rinkodaros veiklos, priklauso nuo teisių esmės prekių ženklų atžvilgiu. Šiuo požiūriu, reklamavimo ir skatinimo išlaidos gali suvaidinti svarbų vaidmenį išlaikant prekių ženklo vertę. 6.36 punkte pateiktas šis iliustracinis pavyzdys: „[k]ai platintojas faktiškai prisiima savo rinkodaros veiklos sąnaudas (t. y. nėra jokios tvarkos, pagal kurią savininkas atlygintų tas išlaidas), svarbu tai, kokią galimos naudos iš tos veiklos dalį gali gauti platintojas. Apskritai, kai sandoriai vykdomi įprastomis rinkos sąlygomis, šalies, nesančios teisiniu nematerialiojo turto, su kuriuo susijusi rinkodara vykdoma, savininku, galimybė gauti būsimą rinkodaros veiklos, dėl kurios padidėja to nematerialiojo turto vertė, naudą iš esmės priklausys nuo tos šalies teisių esmės. Pavyzdžiui, platintojas gali turėti galimybę gauti naudos iš savo investicijų į prekių ženklo vertės plėtojimą, dėl savo apyvartos ir rinkos dalies, kai yra pasirašęs ilgalaikę vienintelio platintojo teisių į prekių ženklo produktą sutartį. Tokiais atvejais platintojui tenkanti naudos dalis turėtų būti nustatoma pagal tai, ką panašiomis aplinkybėmis gautų nepriklausomas platintojas. Kai kuriais atvejais platintojas gali patirti neįprastų rinkodaros išlaidų, didesnių nei galėtų patirti panašias teises turintis nepriklausomas platintojas, savo naudai vykdantis platinimo veiklą. Nepriklausomas platintojas tokiu atveju iš prekių ženklo savininko galėtų gauti papildomos grąžos, galbūt sumažinant produkto pirkimo kainą arba autorinio atlyginimo dydį“. Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių VI skyriaus priedą: 10 pavyzdys „Nematerialiojo turto pavyzdžiai“.

         (629)  Kaip aiškinama 433 konstatuojamojoje dalyje, vienintelės bendrovės „LuxSCS“ didesnės pajamos buvo bendrovės „LuxOpCo“ jai mokamas autorinis atlyginimas.

         (630)  2017 m. gegužės 29 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 2017 m. ex post SK ataskaita, p. 29.

         (631)  Licencijos sutartis, 7 punktas (Garantijos netaikymas).

         (632)  SK ataskaita, p. 14. Kaip aiškinama 2017 m. ex post SK ataskaitoje, p. 23, „A key aspect of the European business was the effective management of the inventory which is comprised of millions of individual items purchased from third-party vendors for resale“.

         (633)  Kaip aiškinama 2010 m. EBPO SK gairių 9.12 punkte, „<…> mokesčių administratorius turi teisę užginčyti įtariamą asocijuotųjų įmonių rizikos pasidalijimą sutartimi įformintu susitarimu, jeigu tai neatitinka ekonominės sandorio esmės. Todėl, nagrinėjant asocijuotųjų įmonių rizikos pasidalijimą ir jų sandorių kainodaros padarinius, svarbu apžvelgti ne tik sutartines sąlygas, bet ir atkreipti dėmesį į šiuos papildomus klausimus:

                  —

                  ar asocijuotųjų įmonių elgesys atitinka sutartimi nustatytą rizikos pasidalijimą <…>,

                  —

                  ar rizikos pasidalijimas, kai vykdomi kontroliuojami sandoriai, atitinka įprastas rinkos sąlygas (<…>), ir

                  —

                  kokie yra rizikos pasidalijimo padariniai (<…>)“.

         (634)  2009 m. sausio 5 d. SPS, 2.3 punktas ir B priedas (Funkcijos ir rizika).

         (635)  Žr. 4 lentelę – joje pateikta išsami vertės koregavimo ir atidėjinių, susijusių su bendrovės „LuxOpCo“ trumpalaikiu turtu, apžvalga.

         (636)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 29.

         (637)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 7.14 punktas.

         (638)  Žr. 272 išnašą.

         (639)  Tai, ar viena asocijuotųjų įmonių grupės įmonė kitai turi mokėti atlygį už tokių paslaugų teikimą, priklausys nuo konkrečių faktų ir aplinkybių analizės ir visų pirma nuo to, ar tos grupės vidaus „rizikos valdymo“ paslaugos pačios savaime yra (arba tikėtina, kad gali būti) naudingos bendrovei „LuxOpCo“. Žr. 1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairių 7.29 punktą.

         (640)  2017 m. vasario 27 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 12.

         (641)  2017 m. vasario 27 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 13.

         (642)  2017 m. vasario 27 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 32–9 priedas.

         (643)  2017 m. vasario 27 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 13.

         (644)  Kaip aiškinama 163 konstatuojamojoje dalyje.

         (645)  Tačiau 2017 m. vasario 27 d.„Amazon“ pateiktoje medžiagoje ta rizika nenurodyta kaip didelė grėsmė.

         (646)  Licencijos sutartis, 9.2 punktas (Pažeidimų prevencija).

         (647)  SPS, 9.12 punktas (Pažeidimų prevencija).

         (648)  Žr. 2010 m. EBPO sandorių kainodaros gairių 2.2 punktą: „[r]enkantis sandorių kainodaros metodą, visada siekiama rasti konkrečiam atvejui tinkamiausią metodą“. Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.42 punktą.

         (649)  Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 3.49 ir 3.50 punktus. Tai, kad pirmumas teikiamas tradiciniams sandorių metodams, nurodoma ir 2010 m. EBPO SK gairių 2.3 punkte.

         (650)  2015 m. gegužės 4 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 3–4, ir 2015 m. liepos 31 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 2–3.

         (651)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių I skyriaus C skirsnį ir 2010 m. EBPO SK gairių I skyriaus D.1.2 skirsnį. 1995 m. EBPO SK gairių 1.17 punkte pateiktos šios su tuo susijusios rekomendacijos: „[k]aip minėta, atliekant tokį palyginimą reikėtų atsižvelgti į lyginamų sandorių arba įmonių esminius skirtumus. Siekiant nustatyti faktinio palyginamumo laipsnį ir tada atlikti atitinkamą koregavimą, kad būtų nustatytos įprastos rinkos sąlygos (arba jas atitinkantis intervalas), būtina palyginti sandorių arba įmonių požymius, dėl kurių būtų daromas poveikis sandorius sudarant įprastomis rinkos sąlygomis. Požymiai, kurie gali būti svarbūs, yra perduodamos nuosavybės arba paslaugų charakteristikos, šalių vykdomos funkcijos (atsižvelgiama į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką), sutarties sąlygos, šalių ekonominės aplinkybės ir šalių taikoma verslo strategija). <…>“. Šie požymiai paprastai vadinami penkiais palyginamumo veiksniais. Taip pat žr. 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.36 punktą.

         (652)  Žr. 2.1.2.3 skirsnį.

         (653)  1995 m. EBPO gairės, 1.19 punktas: „[c]harakteristikos, į kurias gali būti svarbu atsižvelgti, yra šios: <…> kalbant apie nematerialųjį turtą, sandorio forma (pvz., licencijos suteikimas arba pardavimas), nuosavybės rūšis (pvz., patentas, prekių ženklas arba praktinė patirtis), apsaugos trukmė ir laipsnis, taip pat numatoma nuosavybės naudojimo nauda“.

         (654)  Žr. (220) konstatuojamąją dalį; joje aprašomas „Amazon“ paaiškinimas, kodėl intelektinė nuosavybė, kurios licencija suteikta pagal „M.com“ susitarimus, skiriasi nuo nematerialiojo turto, kurio licencija suteikta pagal Licencijos sutartį. Taip pat žr. 223 konstatuojamąją dalį, joje rašoma apie [A] susitarimą. Kaip išsamiau paaiškinta 2015 m. liepos 31 d.„Amazon“ pateiktoje medžiagoje, „Customer data is never licensed out to third parties. Moreover, third-party use under license of the Amazon trademarks and the Amazon logo in Europe is limited to marketing and similar materials that have been approved in advance by LuxOpCo. These limited licenses are revocable, royalty-free, non-transferable and non-assignable.“

         (655)  Tas pat pasakytina ir apie [G] susitarimą, o kiti susitarimai vadinami […]. [H] ir [B] susitarimai, taip pat […], kai kalbama apie [I].

         (656)  Kaip aiškinama 309 konstatuojamojoje dalyje, Liuksemburgas panašiai padarė išvadą, kad tie susitarimai, įskaitant [A] susitarimą, negali būti naudojami palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje analizės tikslais, nes šiuo susitarimu nustatytas verslo modelis, kuris skiriasi nuo bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ taikomo modelio.

         (657)  Žr. 253 konstatuojamąją dalį.

         (658)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.15 punktą ir 2010 bei 2017 m. EBPO SK gairių 1.33 punktą.

         (659)  2017 m. gegužės 29 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, p. 5.

         (660)  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas, atsakingas už technologijų ir programinės įrangos plėtojimą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs „Kindle“ viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 18 d. teismo posėdžio parodymai, 35413540 punktas: 24–25, 3541 punktas: 1–25, 3542 punktas: 1–25: „Q: […] And given that these deals involved services and technology, how did Amazon price them? A: Well, the way we priced these deals was essentially looking at them as a wholistic bundle […]“.

         (661)  Kaip aiškinama 210 konstatuojamojoje dalyje, tai pripažino ir JAV mokesčių teismas.

         (662)  Žr. 144 konstatuojamąją dalį.

         (663)  2014 m. lapkričio 18 d.„Amazon“ paskutinio teismo posėdžio parodymai [Viceprezidentas, atsakingas už technologijų ir programinės įrangos plėtojimą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs „Kindle“ viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 3549 punktas: 9–3550:1, 3549 punktas: 10–25; 3550:1–10 punktas: „Volume impacted deal pricing pretty significantly. You can look at the -- you can go through the various contracts across the M.coms and you will find that the larger ones, such as [C] and [A], they have a lower commission rate than the smaller ones such as [D] and [E] and [F], and so that was a reality of what the market forces would require, […] And so the expectation that became predominant across all of the players in this market segment was that the bigger the sales volume, the lower the commission rate would be, and that found its way into, for example, [A] Amendment 3 is where we went from a single commission structure to a tiered base structure because [A] saw that their sales were doing very well and they predicted them to do very well over the course of the remainder of the agreement and they didn't want to be spending that much because they thought it wasn't competitive with their alternatives. And you saw the same thing in the [C] deal […]“.

         (664)  2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 129 punktas, p. 41.

         (665)  Žr. 322 konstatuojamąją dalį. Kaip aiškinama 1995 m. EBPO SK gairių 1.53 punkte, „[t]ai, kad yra nuostolingai veikianti įmonė, vykdanti veiklą su pelningai veikiančiomis tarptautinių įmonių grupės narėmis, mokesčių mokėtojams arba mokesčių administratoriams gali reikšti, kad reikėtų nagrinėti sandorių kainodarą. Gali būti, kad nuostolingai veikianti įmonė iš tarptautinių įmonių grupės, kurios dalimi yra, negauna tinkamos kompensacijos už iš jos veiklos gaunamą naudą“. Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 1.71 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.130 punktą.

         (666)  Žr. 153 konstatuojamąją dalį.

         (667)  2017 m. gegužės 29 d.„Amazon“ pateikta medžiaga.

         (668)  Žr. 210 konstatuojamąją dalį.

         (669)  Kaip aiškinama 210 konstatuojamojoje dalyje, JAV mokesčių teismas pripažino, kad pagal [A] susitarimą bendrovė „Amazon“ teikė įvairias papildomas paslaugas bendrovei [A], ir tos paslaugos buvo nesusijusios su nematerialiuoju turtu

         (670)  2017 m. ex post SK ataskaitoje neteisingai nurodyta, kad „the license of the Intangibles from LuxSCS to LuxOpCo […] comes with a commitment by LuxSCS to maintain, update, and enhance those intangibles through ongoing investments under the CSA“. Kaip aiškinama 2.1.2.3 skirsnyje, „LuxOpCO“ perima šį „įsipareigojimą“ (commitment), nes jai suteikta neatšaukiama ir išimtinė licencija plėtoti, gerinti ir naudoti bendrovės „LuxSCS“ turimą nematerialųjį turtą.

         (671)  Žr. 529 konstatuojamąją dalį.

         (672)  Žr. 153 konstatuojamąją dalį.

         (673)  Žr. 256 konstatuojamąją dalį.

         (674)  SK ataskaita, p. 31.

         (675)  Taip pat žr. 2017 m. ex post SK ataskaitą, p. 19: „For the party that does not make a unique and valuable contribution, like any other one-sided method, the TNMM tends to mathematically give the same effect as a residual profit split method as only a remuneration for the routine functions can be allocated and no residual profit can be attributed to that party. The TNMM is under the circumstances of the case, the most appropriate method for an ex-post analysis of the outcomes of the royalty transaction given that other available methods do not provide a more reliable basis for testing the transaction“.

         (676)  Kaip aiškinama (301) konstatuojamojoje dalyje, Liuksemburgas savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą paaiškino, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorio kainodaros tvarka yra pagrįsta SGMM. Pasak Liuksemburgo mokesčių administratoriaus, tai, kad šiuo atveju SGMM laikoma tinkamu sandorio kainodaros metodu, matyti iš SK ataskaitoje pateiktos funkcijų analizės.

         (677)  Rinktis vertinamą šalį reikia tik tada, kai taikomas visų sąnaudų ir maržos metodas, perpardavimo kainos atėmimo metodas arba SGMM, žr. 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairių 3.18 punktą. Šis reikalavimas taip pat nustatytas 1995 m. EBPO SK gairių 2.38, 3.26 ir 3.43 punktuose.

         (678)  Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.59 ir 9.79 punktus.

         (679)  2010 m. EBPO SK gairės, 2.59 punktas: „[s]andorio grynosios maržos metodas greičiausiai nebus patikimas, jeigu kiekvienos sandorio šalies indėlis yra vertingas, unikalus<….>. Tokiu atveju tinkamiausias metodas paprastai būtų sandorio pelno paskirstymo metodas <…>.Tačiau vienašalis metodas (tradicinis sandoriais grindžiamas metodas arba sandorio grynosios maržos metodas) gali būti taikomas tada, kai viena iš šalių vykdo visas unikalias funkcijas, susijusias su kontroliuojamu sandoriu, o kita šalis jokių unikalių funkcijų nevykdo.“ (Pabraukta šiame tekste). Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 2.65 punktą.

         (680)  SK ataskaita, p. 30–31.

         (681)  Kaip aiškinama 2017 m. EBPO SK gairių 6.42 punkte, „<…> Pavyzdžiui, kalbant apie įmonės viduje išplėtotą nematerialųjį turtą, jeigu teisinis savininkas nevyko atitinkamų funkcijų, nenaudoja atitinkamo turto ir neprisiima atitinkamos rizikos, tik veikia kaip nuosavybės teisę turinti įmonė, teisinis savininkas galiausiai neturės teisės į jokią grąžos, kurią tarptautinių įmonių grupė gauna iš nematerialiojo turto naudojimo, dalį, išskyrus įprastas rinkos sąlygas atitinkančią kompensaciją už nuosavybės teisės turėjimą, jeigu tokia kompensacija galėtų būti mokama“.

         (682)  2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 91 punktas, p. 30.

         (683)  Kaip nustatyta 2017 m. EBPO SK gairių 6.89 punkte, „[v]ykdant sandorius, susijusius su nematerialiojo turto arba teisių į nematerialųjį turtą perdavimu, svarbu tiksliai nustatyti tarp asocijuotųjų įmonių perduodamo nematerialiojo turto pobūdį ir teises į nematerialųjį turtą. Jeigu yra nustatyta perduodamų teisių apribojimų, taip pat svarbu nustatyti tokių apribojimų pobūdį ir visą perduodamų teisių apimtį. Reikėtų šiuo atžvilgiu atkreipti dėmesį, kad tai, kaip sandoriai pavadinami, nedaro įtakos sandorių kainodaros analizei. Pavyzdžiui, kai perduodama išimtinė teisė naudoti patentą X šalyje, tai, kad mokesčių mokėtojas nusprendžia sandorį pavadinti visų X šalies patento teisių pardavimu arba neriboto laiko išimtine dalies pasaulinio patento teisių licencija, nedaro įtakos įprastas rinkos sąlygas atitinkančios kainos nustatymui, jeigu abiem tais atvejais sandoris, kurio kainodara nustatoma, apima išimtinių teisių naudoti patentą X šalyje visą jo naudojimo trukmę perdavimą. Taigi, funkcijų analizėje turėtų būti tiksliai nustatytas perduodamų teisių į nematerialųjį turtą pobūdis“.

         (684)  Kaip aiškinama (189)–(192) konstatuojamosiose dalyse, susijusios įmonės ES šalyse teikia paramos ir kitokias paslaugas bendrovei „LuxOpCo“, už tas paslaugas joms atlyginama taikant visų sąnaudų ir maržos metodą.

         (685)  SK ataskaita, p. 13.

         (686)  SK ataskaita, p. 13 ir 30.

         (687)  Komisija atkreipia dėmesį, kad šių trūkumų, nustatytų SK ataskaitoje ir patvirtintų ginčijamu mokesčių sprendimu, esama ir 2014 m. tyrime (žr. (324) konstatuojamąją dalį), ir 2017 m. ex post SK ataskaitoje (žr. 386–387 konstatuojamąsias dalis). Pastarojoje buvo nurodyta, kad „LuxOpCo“ funkcijos yra ribotos vertės ir įprasto pobūdžio. Antra, nurodyta, kad bendrovei „LuxOpCo“ tenka ribota rizika. Kalbant apie turtą, 2017 m. ex post SK ataskaitoje taip pat aiškiai nurodyta, kad „LuxOpCo“„does not own, manage or control any IP rights“. Šiuo atžvilgiu ataskaitoje akivaizdžiai nepaisoma to, kad bendrovei „LuxOpCo“ buvo suteikta išimtinė ir neatšaukiama nematerialiojo turto licencija visam jo naudojimo Europos rinkoje laikui, ir „LuxOpCo“ – naudodamasi Licencijos sutartimi jai suteiktomis teisėmis – savo sąskaita ir pati prisiimdama riziką iš tikrųjų toliau plėtojo, gerino ir valdė nematerialųjį turtą. Kaip minėta 9.2.1.2 skirsnyje, tai neteisinga apibrėžtis ir akivaizdžiai klaidingas su „LuxOpCo“ funkcijomis, turtu ir rizika susijusių faktų pateikimas. Žr. 2017 m. ex post SK ataskaitą, p. 31–32.

         (688)  Šiuo klausimu taip pat žr. 2010 m. EBPO sandorių kainodaros gairių 2.87 punktą; jame teigiama: „[n]ustatant vardiklį dėmesys turėtų būti sutelktas į atitinkamą (-us) vykdant sandorį vertinamai šaliai tenkančių funkcijų vertės rodiklį (-ius), atsižvelgiant į tos šalies naudojamą turtą ir prisiimamą riziką.“ Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 2.93 punktą.

         (689)  2010 m. liepos mėn. EBPO sekretoriato parengtas Sandorių kainodaros metodų dokumentas, 17 punktas.

         (690)  Kaip nustatyta 1995 m. EBPO SK gairių 8.8 punkte, „[s]u sąnaudų paskirstymo susitarimu [SPS] susijęs indėlis nuo įprasto nuosavybės arba paslaugų perdavimo grupės viduje skiriasi tuo, kad dalis kompensacijos arba visa kompensacija, kurią dalyviai ketina mokėti, yra tai, ko kiekviena šalis tikisi iš to, kad buvo sutelkti ištekliai ir įgūdžiai. Nepriklausomos įmonės taip pat sudaro susitarimus dėl sąnaudų ir rizikos pasidalijimo, kai esama bendro poreikio ir įmonėms tai gali būti abipusiškai naudinga. Pavyzdžiui, įprastomis rinkos sąlygomis veikiančios savarankiškos šalys gali norėti pasidalyti rizika (pvz., kai vykdomi aukštųjų technologijų moksliniai tyrimai), siekdamos sumažinti galimus tokios veiklos nuostolius, arba jos gali pasidalyti sąnaudomis ar drauge imtis plėtros, kad sutaupytų lėšų, galbūt dėl masto ekonomijos, arba kad padidintų veiksmingumą ir našumą, galbūt dėl to, kad derinamos įvairios individualios stiprybės ir ekspertinės žinios“. Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 8.8 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 8.12 punktą.

         (691)  „Amazon“ savo 2015 m. spalio 28 d. pateiktuose dokumentuose „Europos įmonių vaidmuo“, p. 2, ir „Susitikimas su bylos grupe“, p. 4, nurodė, kad „LuxSCS“ išlaiko ir plėtoja nematerialųjį turtą imdamasi „didžiulių investicijų“ (significant investments). Tačiau, kaip aiškinama 9.2.1.1 skirsnyje, „LuxSCS“ iš tikrųjų nevykdo jokių vertę didinančių funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu. Atrodo, kad nurodydama SPS „Amazon“ teigia, jog, vertinant ginčijamą sandorį, bendrovių A9 ir ATI JAV vykdoma plėtojimo veikla turėtų būti laikoma „LuxSCS“ funkcijomis. Tačiau, kaip aiškinama (427) konstatuojamojoje dalyje, A9 ir ATI vykdomos funkcijos šių bendrovių vykdomos jų pačių vardu, ir, kaip matyti iš SPS metinių ataskaitų, pati „LuxSCS“ neprisidėjo prie plėtojimo pagal SPS. Jeigu ji būtų vykdžiusi kokias nors funkcijas, jai priskirtas pagal SPS, tai būtų atspindėta sąnaudų fonde. Todėl A9 ir ATI atlygį už savo funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, gauna per plėtojimo sąnaudas.

         (692)  Žr. 206 konstatuojamąją dalį.

         (693)  Kaip aiškinama 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 6.18 punkte, „[t]aip pat svarbu atsižvelgti į paslaugų (pavyzdžiui, techninės pagalbos ir darbuotojų mokymo), kurias plėtotojas gali teikti ir kurios bus susijusios su sandoriu, vertę. Panašiai, gali reikėti atsižvelgti į licenciato licenciarui suteiktą naudą, susijusią su produktų arba procesų pagerinimu“. Taip pat žr. 2017 m. EBPO gairių 6.75 punktą: „[š]iame B skirsnyje nustatyti principai turi būti taikomi įvairiomis aplinkybėmis, susijusiomis su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu. Pagrindinis kiekvienu atveju svarstytinas dalykas būtų tai, kad asocijuotosios įmonės, prisidedančios plėtojant, gerinant, išlaikant, apsaugant arba naudojant nematerialųjį turtą, teisiniu požiūriu nuosavybės teise turimą kitos grupės narės, turi gauti įprastas rinkos sąlygas atitinkančią kompensaciją už savo vykdomas funkcijas, prisiimamą riziką ir naudojamą turtą. <…>“.

         (694)  Kaip aiškinama šio dokumento 2.5 skirsnyje, ir Liuksemburgo mokesčių teisėje, ir EBPO sistemoje aiškiai nustatyta, kad kai bendrovė „LuxOpCo“ teikia bet kokią grupės vidaus paslaugą, bendrovei „LuxOpCo“ turėtų būti galima ne tik perduoti savo sąnaudas bendrovei „LuxSCS“, bet ir, be tų patirtų sąnaudų, gauti įprastas rinkos sąlygas atitinkantį atlygį.

         (695)  Su SGMM taikymu, kai „LuxSCS“ yra vertinama šalis, susijusių rekomendacijų galima rasti 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 7.36 punkte; jame nustatyta, kad „[k]ai, teikiant paslaugas, asocijuotoji įmonė veikia kaip vienintelė agentė arba tarpininkė, taikant visų sąnaudų ir maržos metodą svarbu, kad grąža arba pelno dydis atitiktų pačias teikiamas paslaugas. Tokiu atveju gali būti netinkama įprastas rinkos sąlygas atitinkančią kainodarą nustatyti kaip pagal tokių paslaugų sąnaudas nustatomą pelno dydį, veikiau tai turėtų būti pagal pačios tarpininkavimo funkcijos sąnaudas nustatomas pelno dydis <…>. Pavyzdžiui, asocijuotoji įmonė grupės narių vardu gali patirti nuomos arba reklaminės vietos sąnaudų, t. y. sąnaudų, kurias grupės narės būtų patyrusios tiesiogiai, jeigu būtų veikusios savarankiškai. Tokiais atvejais gali būti tikrai tinkama tas sąnaudas perleisti grupės gavėjams ir pagal jas nenustatyti pelno dydžio, t. y. pelno dydis turėtų būti nustatomas tik pagal tarpininkės sąnaudas, patirtas jai vykdant tarpininkavimo funkciją, atžvilgiu“. Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 7.34 punktą. Taip pat žr. 242 ir 263 konstatuojamąsias dalis.

         (696)  Žr. 264 konstatuojamąją dalį.

         (697)  Žr. 429 konstatuojamąją dalį.

         (698)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, žodynėlis.

         (699)  Žr. 522 konstatuojamąją dalį ir 650 išnašą.

         (700)  2017 m. EBPO SK gairių 2.100 punktas: „[k]ai nustatoma, kad sąnaudos laikomos perleidimo sąnaudomis, ir tai atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, kyla antras klausimas dėl įtakos palyginamumui ir įprastas rinkos sąlygas atitinkančio intervalo nustatymui. Kadangi būtina lyginti tai, kas panašu, jeigu perleidimo sąnaudos neįtraukiamos į mokesčių mokėtojo grynojo pelno rodiklio vardiklį, panašios sąnaudos taip pat turėtų būti neįtrauktos į panašaus grynojo pelno rodiklio vardiklį. Praktiškai problemų dėl palyginimo gali kilti, kai turima nedaug informacijos apie panašių įmonių sąnaudų paskirstymą“.

         (701)  Žr. 258 konstatuojamąją dalį.

         (702)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.1.2.1 punktą.

         (703)  Žr. 148 konstatuojamąją dalį.

         (704)  Žr. 353 konstatuojamąją dalį.

         (705)  Žr. 3 lentelę. „LuxOpCo“ 2006–2013 m. pelno ir nuostolio ataskaitos; iš jų matyti, kad parduotų prekių savikaina nuolat sudaro [70–75] proc. „LuxOpCo“ visų sąnaudų.

         (706)  SK ataskaita, V priedėlis.

         (707)  Liuksemburgas ir „Amazon“ taip pat tvirtino, kad nustatant apatinę ribą buvo siekiama apsaugoti bendrovę „LuxOpCo“, nes panašios bendrovės 2003 m. veikė nuostolingai, o apatinės ribos tvarka užtikrintas teigiamas atlygis. Be to, kad apatinė riba niekada nebuvo aktuali (aktuali buvo tik viršutinė riba), būtinybė nustatyti apatinę ribą mažai susijusi su būtinybe nustatyti viršutinę ribą, argumentas visais atžvilgiais nelabai įtikinamas. Iš tikrųjų, taikant metodą autoriniam atlyginimui (t. y. „LuxOpCo“ grąžai) nustatyti, nurodoma, kad jeigu „LuxOpCo“ grąža bus mažesnė nei 0,45 % pardavimų ES, „LuxOpCo“ grąža turėtų būti pakoreguota, kad būtų 0,45 % pajamų arba veiklos ES pelno, pasirenkant mažesnįjį dydį. Taigi, jeigu apyvarta būtų teigiama, bet „LuxOpCo“ patirtų nuostolių, t. y. veiklos ES pelnas būtų neigiamas, taikant „Amazon“ ir Liuksemburgo nurodytą apatinės ribos tvarką reikėtų rinktis mažesnįjį dydį, ir tai šiuo atveju būtų neigiamas veiklos ES pelnas. Todėl autorinio atlyginimo kainodaros tvarka, pateikta ginčijamame sprendime, „LuxOpCo“ neapsaugoma nuo nuostolių. Iš tikrųjų, kadangi autorinis atlyginimas, t. y. bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis, taikant autorinio atlyginimo nustatymo metodą niekada nebus mažesnis už nulį, jis bus nulinis, o galimus nuostolius padengs „LuxOpCo“.

         (708)  Žr. 304 ir 354 konstatuojamąsias dalis.

         (709)  2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimas Komisija/World Duty Free, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 54 punktas ir nurodyta teismų praktika.

         (710)  2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimas Komisija/World Duty Free Group, C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 56 punktas, ir 2013 m. liepos 18 d. Sprendimas P Oy, C-6/12, ECLI:EU:C:2013:525, 18 punktas.

         (711)  2015 m. birželio 4 d. Sprendimas Komisija/MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, 60 punktas. Taip pat žr. 2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija/World Duty Free, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 55 punktą; 2016 m. spalio 26 d. Sprendimo Orange/Komisija, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798, 53 ir 54 punktą; ir 2016 m. birželio 30 d. Sprendimas Belgija/Komisija, C-270/15 P, ECLI:EU:C:2016:489, 49 punktą.

         (712)  2011 m. rugsėjo 8 d. Sprendimas Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2009:417.

         (713)  2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimas Komisija/World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 57 punktas ir nurodyta teismų praktika.

         (714)  2011 m. rugsėjo 8 d. Sprendimas Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2009:417, 65 punktas.

         (715)  2011 m. lapkričio 15 d. Sprendimas Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 75 punktas. Taip pat žr. 2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija/World Duty Free, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 54 punktą.

         (716)  Žr. 240 konstatuojamąją dalį.

         (717)  Žr. 240 konstatuojamąją dalį. Pavyzdžiui, palūkanų išlaidos, susijusios su turtu, kurį naudojant gaunamos neapmokestinamos pajamos, arba mokestis direktoriams, nevykdantiems kasdienės bendrovės valdymo veiklos.

         (718)  LIR 164bis straipsnis. Taip pat žr. 54 išnašą. Konsoliduojant apmokestinamojo vieneto mokesčius, bendrovių grupė laikoma vienu (neintegruotu) mokesčių mokėtoju.

         (719)  Konsoliduojant mokesčius, bendrovių grupė laikoma vienu mokesčių mokėtoju. Tuo siekiama išvengti pelno apmokestinimo požiūriu mažiau palankios įmonių grupių padėties, palyginti su pavienėmis bendrovėmis. Konsolidavimas nėra pagalbos priemonė, jeigu, atlikus konsolidavimą, bendrovių grupei netaikoma palankesnė tvarka nei pavienėms bendrovėms.

         (720)  2000 m. gegužės 20 d. Sprendimas Todaro Nunziatina & C., C-138/09, ECLI:EU:C:2010:291, 21 punktas.

         (721)  Pavyzdžiui, 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimo dėl Liuksemburgo taikomos valstybės pagalbos schemos C 49/2001 (ex NN 46/2000) – Koordinavimo centrai, OL L 170, 2003 7 9, p. 20, 53 punkte nustatyta, kad mokesčio lengvata gali būti taikoma tik „koordinavimo centrui, esančiam ribotos atsakomybės bendrove rezidente, kuri savo pobūdžiu yra tarptautinė įmonė ir kurios vienintelis tikslas yra teikti paslaugas tik tos pačios užsienio tarptautinės grupės bendrovėms arba įmonėms“. Panašiai, 2003 m. gegužės 13 d. Komisijos sprendimo dėl Prancūzijos taikomos pagalbos schemos centrinėms buveinėms ir logistikos centrams, OL L 23, 2004 1 28, p. 1, 66 punkte nustatyta: „schema gali naudotis išimtinai tik centrinės buveinės ir logistikos centrai, savo paslaugas teikiantys daugiausia ne Prancūzijoje esančioms asocijuotosioms bendrovėms“. Galiausiai, 2003 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimo dėl Belgijos taikomos pagalbos schemos – Jungtinių Valstijų užsienio pardavimų korporacijoms taikoma mokesčių sprendimų sistema, OL L 23, 2004 1 28, p. 14, 57 punkte nustatyta: „Belgijoje veikiančioms užsienio pardavimų korporacijoms taikoma sprendimų sistema yra speciali schema, taikytina išimtinai tik užsienio pardavimų korporacijų filialams ir patronuojamosioms įmonėms“.

         (722)  2015 m. kovo 5 d.„Amazon“ pateikta medžiaga, 2 priedas.

         (723)  Kad laikantis tokios praktikos teikiama valstybės pagalba Komisija jau patvirtino 2016 m. sausio 11 d. Komisijos sprendime (ES) 2016/1699 dėl valstybės pagalbos schemos, susijusios su pelno perviršio neapmokestinimu SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN), kurią įgyvendino Belgija (OL L 260, 2016 9 27, p. 61).

         (724)  2011 m. rugsėjo 8 d. Sprendimo Paint Graphos ir kiti, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2009:417, 69 punktas.

         (725)  1984 m. liepos 12 d. Sprendimas Hydrotherm, C-170/83, ECLI:EU:C:1984:271, 11 punktas. Taip pat žr. 2004 m. spalio 14 d. Sprendimo Pollmeier Malchow/Komisija, T-137/02, ECLI:EU:T:2004:304, 50 punktą.

         (726)  2010 m. gruodžio 16 d. Sprendimas Acea Electrabel Produzione SpA/Komisija, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, 47–55 punktai; 2006 m. sausio 10 d. Sprendimas Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kiti, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 112 punktas.

         (727)  „Amazon“ grupės organizacinė struktūra išsamiau paaiškinta 1 pav.

         (728)  Žr. 119 išnašą. Pagal JAV mokesčių kodeksą, apmokestinamos visame pasaulyje šalies bendrovių gaunamos pajamos, įskaitant jų užsienio pajamas, ir, priešingai kitų šalių praktikai, apmokestinamos ir tų bendrovių patronuojamųjų įmonių pajamos. Tačiau paprastai už užsienio patronuojamąsias įmones mokėtinas mokestis atidedamas, kol tos pajamos paskirstomos kaip dividendai arba kol užsienio bendrovė jas kitaip repatrijuoja JAV akcininkams. Jeigu ir kada bet koks bendrovės „LuxSCS“ pelnas bus repatrijuotas jos JAV esantiems partneriams, tas pelnas bus apmokestintas pagal šią visame pasaulyje gaunamų pajamų apmokestinimo sistemą taip pat, kaip ir bet koks kitas užsienio kontroliuojamosios bendrovės įprastai paskirstomas pelnas, atskaičius mokesčius.

         (729)  Pagal analogiją žr. 1984 m. lapkričio 14 d. Sprendimo Intermills, C-323/82, ECLI:EU:C:345, 11 punktą. Taip pat žr. 2006 m. birželio 22 d. Sprendimo Belgija ir Forum 187/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2005:266, 102 punktą: „Komisija teisingai įvertino, kad apmokestinamųjų pajamų nustatymo taisyklės yra palankios koordinavimo centrams ir grupėms, kurioms jie priklauso“.

         (730)  Akivaizdu, kad šiuo atveju neturi būti taikomos Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje nurodytos išimtys, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ir kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ir pagalba, teikiama tam tikriems Vokietijos Federacinės Respublikos regionams.

         (731)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

         (732)  2006 m. birželio 22 d. Sprendimas Belgija ir Forum 187 ASBL/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416. Tokio pat aiškinimo Bendrasis Teismas laikėsi priimdamas 2009 m. lapkričio 30 d. sprendimą Prancūzija ir France Telecom/Komisija, sujungtos bylos T-427/04 ir T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474; bendrovei „France Telecom“ buvo taikoma mokestinė lengvata, ir Komisija padarė išvadą, kad pagalba buvo teikiama kasmet, t. y. nustatytinas apmokestinimo skirtumas ir lengvata buvo skaičiuojama kasmet ir, be kita ko, priklausė nuo kasmet vietos savivaldos vienetų nustatytų apmokestinimo tarifų lygio. Bendrasis Teismas šią išvadą patvirtino.

         (733)  Žr. 1 konstatuojamąją dalį.

         (734)  Liuksemburgo pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 42–43 punktai.

         (735)  Liuksemburgo pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 44 punktas.

         (736)  2002 m. rugsėjo 24 d. Sprendimas Falck y A. di Bolzano/Komisija, C-74/00, ECLI:EU:C:2002:524, 140 punktas.

         (737)  2008 m. balandžio 22 d.Komisija/Salzgitter, C-408/04, ECLI:EU:C:2008:236, 100–107 punktai.

         (738)  Ten pat, 106 punktas.

         (739)  Sprendimo Forum 187 (pirmiau nurodyto) 147 punktas, 1987 m. kovo 11 d. Sprendimo Van den Bergh en Jurgens ir Van Dijk Food Products Lopik/Komisija, 265/85, Rink. p. 1155, 44 punktas.

         (740)  Ten pat.

         (741)  2014 m. spalio 16 d. Sprendimas P Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya ir kiti/Komisija, sujungtos bylos C-471/09 P to C-473/09, ECLI:EU:C:2011:521, 64 punktas: „Sur ce point, il convient de rappeler qu'un État membre, dont les autorités ont octroyé une aide en violation des règles de procédure prévues à l'article 88 CE, ne saurait, en principe, invoquer la confiance légitime des bénéficiaires pour se soustraire à l'obligation de prendre les mesures nécessaires en vue de l'exécution d'une décision de la Commission lui ordonnant de récupérer l'aide. Admettre une telle possibilité reviendrait, en effet, à priver les dispositions des articles 87 CE et 88 CE de tout effet utile, dans la mesure où les autorités nationales pourraient ainsi se fonder sur leur propre comportement illégal pour mettre en échec l'efficacité des décisions prises par la Commission en vertu de ces dispositions du traité CE“. Tuo pat klausimu taip pat žr. 2013 m. vasario 28 d. Sprendimo Diputacion Foral de Vizcaya e.a./Komisija, sujungtos bylos C-465/09–C-470/09, ECLI:EU:C:2011:372, 150 punktą ir 2005 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Italija/Komisija, C-372/97, ECLI:EU:C:2003:275, 112 punktą.

         (742)  Sprendimo Territorio Histórico de Vizcaya (pirmiau nurodyto) 68 punktas. Taip pat žr. 2004 m. lapkričio 11 d. Sprendimo Demesa ir Territorio Histórico de Álava/Komisija, C-183/02 P, ECLI:EU:C:2004:701, 52 punktą.

         (743)  Sprendimo Territorio Histórico de Vizcaya (pirmiau nurodyto) 76 punktas.

         (744)  1974 m. liepos 2 d. Sprendimas Italija/Komisija, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13 punktas.

         (745)  Komisijos pranešimas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms, OL C 384, 1998 12 10, p. 3, 22 konstatuojamoji dalis: „[a]iškinant mokesčių taisykles kasdieniniame darbe mokesčių inspekcijoms neturi būti palikta galimybių suteikti įmonėms tam tikrų sąlygų savo nuožiūra Bet koks bendrųjų mokesčių taisyklių neatitinkantis ir atskiroms įmonėms naudingas administracijos sprendimas iš esmės verčia daryti prielaidą dėl valstybės pagalbos ir todėl turi būti smulkiai išnagrinėtas Jei administraciniai sprendimai tik aiškina bendrąsias taisykles, prielaida, kad pagalba galėjo būti suteikta, nedaroma. Valdžios institucijų priimtų sprendimų neskaidrumas ir galimybė juos įvairiai aiškinti, kuria jos kartais pasinaudoja, leidžia daryti prielaidą, kad, kad ir kaip ten būtų, kartais jų poveikis gali būti toks. Tačiau dėl to valstybės narės yra nė kiek ne mažiau pajėgios užtikrinti savo mokesčių mokėtojams bendrųjų mokesčių taisyklių teisinį aiškumą ir nuspėjamumą.“

         (746)  Žr., inter alia, 2002 m. rugpjūčio 22 d. Komisijos sprendimą 2003/81/EB dėl valstybės pagalbos schemos, kurią Ispanijos Karalystė taiko Biskajos koordinavimo centrams (C 48/2001) (ex NN 43/2000) (OL L 31, 2003 2 6, p. 26); 2002 m. rugsėjo 5 d. Komisijos sprendimą 2003/512/EB dėl Vokietijos taikomos pagalbos schemos kontrolės ir koordinavimo centrams (OL L 177, 2003 7 16, p. 17); 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimą 2003/501/EB dėl pagalbos schemos, kurią Liuksemburgas taiko Liuksemburge įsteigtiems koordinavimo centrams C49/2001 (ex NN 46/2000) (OL L 170, 2003 7 9, p. 20); 2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimą 2003/755/EB dėl pagalbos schemos, kurią Belgija taiko Belgijoje įsteigtiems koordinavimo centrams (OL L 282, 2003 10 30, p. 25); 2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimą 2003/515/EB dėl valstybės pagalbos, Nyderlandų suteiktos tarptautinei finansavimo veiklai (OL L 180, 2003 7 18, p. 52). 2003 m. gegužės 13 d. Komisijos sprendimas 2004/76/EB dėl Prancūzijos taikomos pagalbos schemos centrinėms buveinėms ir logistikos centrams (OL L 23, 2004 1 28, p. 1); 2003 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimą 2004/77/EB dėl Belgijos taikomos pagalbos schemos – Jungtinių Valstijų užsienio pardavimų korporacijoms taikoma mokesčių sprendimų sistema (OL L 23, 2004 1 28, p. 14).

         (747)  2006 m. birželio 22 d. Sprendimas Belgija ir Forum 187 ASBL/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416.

         (748)  Liuksemburgo pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą, 43 punktas. Liuksemburgas cituoja Elgesio kodekso grupės (verslo apmokestinimas) Tarybai (Ecofin) pateiktos ataskaitos 19 punktą; jame teigiama: „[a]tsižvelgdama į Liuksemburgo mokesčių priemonę, taikomą bendrovėms, kurios vykdo grupės vidaus finansavimo veiklą, 2011 m. vasario 17 d. posėdyje grupė aptarė suderintą aprašymą. Liuksemburgas grupę informavo, kad 2011 m. sausio 28 d. aplinkraštyje Nr. 164/2 yra nustatytos išankstinės kainodaros susitarimų, kuriais patvirtinamas sandorių atlygis, teikimo sąlygos. 2011 m. balandžio 11 d. posėdyje Liuksemburgas tai grupei pranešė, jog 2011 m. balandžio 8 d. aplinkraštyje Nr. 164/2 bis užtikrinta, kad išankstiniai patvirtinimai, pateikti iki įsigaliojant aplinkraščiui Nr. 164/2, nustos galioti 2011 m. gruodžio 31 d. Gavusi šią informaciją, grupė susitarė, kad šios priemonės nereikia vertinti pagal Elgesio kodekso kriterijus“.

         (749)  Ecofin tarybos 1997 m. gruodžio 1 d. posėdžio dėl mokesčių politikos išvados (OL C 2, 1998 1 6, p. 1). Taip pat žr. dokumentus, paskelbtus http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/#code_conduct.

         (750)  Šiuo klausimu žr. generalinio advokato P. Léger išvados byloje Belgijos Karalystė ir Forum 187 ASBL/Komisija, C-217/03, ECLI:ES:C:2006:89, 376 punktą.

         (751)  1960 m. gruodžio 14 d. Konvencijos dėl EBPO papildomame protokole Nr. 1 Konvencijos signatarai sutarė, kad Europos Komisija dalyvaus EBPO veikloje. Europos Komisijos atstovai kartu su nariais dalyvauja diskusijose dėl EBPO darbo programos ir yra įtraukti į visos organizacijos bei įvairių jos organų veiklą. Tačiau nors Europos Komisijos vaidmuo yra daug platesnis nei stebėtojos, ji neturi jokios balsavimo teisės ir oficialiai nedalyvauja Tarybai priimant jai pateiktas priemones.

         (752)  Žr. 326 konstatuojamąją dalį.

         (753)  2000 m. sausio 18 d. Sprendimas Mehibas Dordtselaan/Komisija ECLI:EU:T:2000:8, 59 punktas, ir 2006 m. birželio 22 d. Sprendimas Belgija ir Forum 187 ASBL/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 147 punktas.

         (754)  „Amazon“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 178 punktas.

         (755)  Žr. 742 išnašą.

         (756)  Žr., pavyzdžiui, 1999 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimą 1999/718/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Ispanija suteikė bendrovei „Daewoo Electronics Manufacturing España SA“ („Demesa“) (OL L 292, 1999 11 13, p. 1); 1999 m. balandžio 21 d. Komisijos sprendimą 2000/735/EB dėl to, kaip Nyderlandų mokesčių administratorius vertina „technolease“ susitarimą tarp „Philips“ ir „Rabobank“ (OL L 297, 2000 11 24, p. 13); 1999 m. gruodžio 22 d. Komisijos sprendimą 2000/795/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Ispanija suteikė bendrovėms „Ramondín SA“ ir „Ramondín Cápsulas SA“ (OL L 318, 2000 12 16, p. 36); 2004 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos sprendimą 2005/709/EB dėl valstybės pagalbos, Prancūzijos teikiamos įmonei „France Télécom“ (OL L 269, 2005 10 14, p. 30); 2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimą 2008/551/EB dėl valstybės pagalbos C 12/07 (ex N 799/06), kurią Slovakijos Respublika ketina suteikti „Glunz&Jensen s.r.o.“ (OL L 178, 2008 7 5, p. 38); 2008 m. birželio 4 d. Komisijos sprendimą 2008/734/EB dėl valstybės pagalbos C 57/07 (ex N 843/06), kurią Slovakijos Respublika ketina suteikti „Alas Slovakia s.r.o.“ (OL L 248, 2008 9 17, p. 19); Sprendimą 2011/276/ES.

         (757)  Žr. 326 konstatuojamąją dalį.

         (758)  1998 m. balandžio 30 d. Sprendimas Het Vlaamse Gewest (Flemish Region)/Komisija, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77, 54 punktas.

         (759)  Tačiau taip būtų dėl „galimybės išieškoti pagalbą nebuvimo“, o ne dėl „sudėtingumo kiekybiškai įvertinti pagalbos dydį“.

         (760)  Žr. 2007 m. spalio 18 d. Sprendimo Komisija/Prancūziją, C-441/06, ECLI:EU:C:2007:616, 29 punktą ir jame nurodomą teismų praktiką.

         (761)  2009 m. lapkričio 30 d. Sprendimas Prancūzija ir France Telecom/Komisija, sujungtos bylos T-427/04 ir T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474, 297 punktas.

         (762)  2009 m. lapkričio 30 d. Sprendimas Prancūzija ir France Telecom/Komisija, sujungtos bylos T-427/04 ir T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474, 299 punktas.

         (763)  Žr. 549 konstatuojamąją dalį.

         (764)  Žr. 551 ir 552 konstatuojamąsias dalis.

         (765)  Žr. 558 konstatuojamąją dalį.

         (766)  2010 m. BSKF ataskaita, 63 punktas.

         (767)  Žr. 429 konstatuojamąją dalį. Kaip aiškinama 1995 m. EBPO SK gairių 7.33 punkte, „<…> Vykdant įprastas rinkos sąlygas atitinkančius sandorius, nepriklausoma įmonė paprastai siektų imti mokestį už paslaugas taip, kad gautų pelną, o ne tas paslaugas teiktų tik už jų savikainą <…>“. Taigi, bendrovė „LuxSCS“ ne tik gautų pelno dalį nuo sąnaudų, bet tos sąnaudos jai būtų ir atlygintos.

         (768)  Kaip nurodyta 9.5 skirsnyje ir konkrečiai 607 konstatuojamojoje dalyje, Liuksemburgo mokesčių administratorius bendrovei „LuxOpCo“ taikė palankesnę mokesčių tvarką. Dėl šios priežasties ši įmonė yra pirmoji pagalbos gavėja, iš kurios Liuksemburgas turi susigrąžinti pagalbą. Jeigu iš šios pagalbos gavėjos susigrąžinus lėšas nederamas pranašumas nebus panaikintas, likusios lėšos turi būti susigrąžintos iš „Amazon“ grupės, nes visa grupė yra vienas ekonominis vienetas, iš pagalbos gaunantis naudos. Šiuo klausimu žr. 2010 m. rugsėjo 13 d. Sprendimo Graikija/Komisija, sujungtos bylos T-415/05, T-416/05 ir T-423/05, ECLI:EU:T:2010:386, 126 punktą.